# Euroopan unionin C 85/7. h

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 85 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 48. vuosikerta7. huhtikuu 2005 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 85

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

48. vuosikerta7. huhtikuu 2005

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Neuvosto |
| 2005/C 085/1 | Neuvoston päätelmät 21 päivältä helmikuuta 2005 yleissivistävästä ja ammatillisesta koulutuksesta Lissabonin strategian välitarkistuksen yhteydessä | 1 |
| 2005/C 085/2 | Neuvoston päätelmät 21 päivältä helmikuuta 2005 nuorisosta Lissabonin strategian väliarvioinnin yhteydessä | 5 |
| | Komissio |
| 2005/C 085/3 | Euron kurssi | 7 |
| 2005/C 085/4 | Merenkulkijoiden vähimmäiskoulutuksesta annetun direktiivin 2001/25/EY 18 artiklan 3 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti tunnustettujen asianmukaisten pätevyyskirjojen luettelo (Tilanne 31 päivänä joulukuuta 2004) (
  1
  ) | 8 |
| 2005/C 085/5 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.3773 — Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 19 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Neuvosto

2005/C 085/1

Neuvoston päätelmät 21 päivältä helmikuuta 2005 yleissivistävästä ja ammatillisesta koulutuksesta Lissabonin strategian välitarkistuksen yhteydessä

1

2005/C 085/2

Neuvoston päätelmät 21 päivältä helmikuuta 2005 nuorisosta Lissabonin strategian väliarvioinnin yhteydessä

5

Komissio

2005/C 085/3

Euron kurssi

7

2005/C 085/4

Merenkulkijoiden vähimmäiskoulutuksesta annetun direktiivin 2001/25/EY 18 artiklan 3 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti tunnustettujen asianmukaisten pätevyyskirjojen luettelo (Tilanne 31 päivänä joulukuuta 2004) (
  1
  )

1

8

2005/C 085/5

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.3773 — Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

19

| | Oikaisuja |
| --- | --- |
| 2005/C 085/6 | Oikaistaan epäsuoria TTK-toimia koskeva ehdotuspyyntö tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn erityisohjelmassa Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen (EUVL C 63, 15.3.2005) | 20 |

Oikaisuja

2005/C 085/6

Oikaistaan epäsuoria TTK-toimia koskeva ehdotuspyyntö tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn erityisohjelmassa Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen (EUVL C 63, 15.3.2005)

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Neuvosto

| 7.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 85/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 85/1

---

NEUVOSTON PÄÄTELMÄT

21 päivältä helmikuuta 2005

yleissivistävästä ja ammatillisesta koulutuksesta Lissabonin strategian välitarkistuksen yhteydessä

(2005/C 85/01)

EUROOPAN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon seuraavaa:

| 1. | Eurooppa-neuvosto asetti Euroopan unionille Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 uuden strategisen tavoitteen, jonka mukaan Euroopan unionista tulee ”maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta”, ja Tukholmassa 23. ja 24. maaliskuuta 2001 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti tämän tavoitteen. |
| --- | --- |

1.

Eurooppa-neuvosto asetti Euroopan unionille Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 uuden strategisen tavoitteen, jonka mukaan Euroopan unionista tulee ”maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta”, ja Tukholmassa 23. ja 24. maaliskuuta 2001 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti tämän tavoitteen.

| 2. | Kaikki oppimismuodot ja kaikki yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen tasot ja ulottuvuudet kattava elinikäinen oppiminen edistää huomattavasti kaikkia näitä tavoitteita ja kestävän kehityksen toteutumista, kuten Lissabonin Eurooppa-neuvostokin totesi. |
| --- | --- |

2.

Kaikki oppimismuodot ja kaikki yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen tasot ja ulottuvuudet kattava elinikäinen oppiminen edistää huomattavasti kaikkia näitä tavoitteita ja kestävän kehityksen toteutumista, kuten Lissabonin Eurooppa-neuvostokin totesi.

| 3. | Euroopan unionissa 33 miljoonaa ihmistä ei käy työssä, Euroopan työvoima vanhenee, ja 32 prosenttia työikäisestä väestöstä (78 miljoonaa) on heikosti koulutettua. Kuitenkin seuraavien viiden vuoden aikana ainoastaan 15 prosenttia uusista työpaikoista on tarkoitettu peruskoulutuksen saaneille henkilöille ja 50 prosenttia uusista työpaikoista edellyttää korkeasti koulutettuja työntekijöitä. |
| --- | --- |

3.

Euroopan unionissa 33 miljoonaa ihmistä ei käy työssä, Euroopan työvoima vanhenee, ja 32 prosenttia työikäisestä väestöstä (78 miljoonaa) on heikosti koulutettua. Kuitenkin seuraavien viiden vuoden aikana ainoastaan 15 prosenttia uusista työpaikoista on tarkoitettu peruskoulutuksen saaneille henkilöille ja 50 prosenttia uusista työpaikoista edellyttää korkeasti koulutettuja työntekijöitä.

| 4. | Erityisesti Koulutus 2010 -työohjelman puitteissa on edistytty kansallisella ja Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

4.

Erityisesti Koulutus 2010 -työohjelman puitteissa on edistytty kansallisella ja Euroopan tasolla.

| 5. | Komissio on esittänyt kevään 2005 Eurooppa-neuvostolle osoitetun tiedonannon (”Kasvua ja työtä Euroopan tulevaisuuden hyväksi — Uusi alku Lissabonin strategialle”); neuvosto toteaa, että on löydettävä aloja, joilla Eurooppa-neuvosto voi tukea edistymisen jatkumista. |
| --- | --- |

5.

Komissio on esittänyt kevään 2005 Eurooppa-neuvostolle osoitetun tiedonannon (”Kasvua ja työtä Euroopan tulevaisuuden hyväksi — Uusi alku Lissabonin strategialle”); neuvosto toteaa, että on löydettävä aloja, joilla Eurooppa-neuvosto voi tukea edistymisen jatkumista.

KOROSTAA SEURAAVAA:

| 6. | Tietoyhteiskunnalla on keskeinen asema Lissabonin strategiassa. Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus ovat siksi ensiarvoisen tärkeitä, sillä ne tarjoavat välttämättömän perustan osaamiselle ja uuden luomiselle.






  — | Kilpailukykyä ja talouskasvua koskevat Lissabonin tavoitteet voidaan saavuttaa vain, jos työmarkkinoille tulevilla nuorilla on riittävät, korkeatasoisessa yleissivistävässä ja ammatillisessa koulutuksessa hankitut valmiudet, jotka vastaavat yhteiskunnan kehitystä. |
| --- | --- | --- |

6.

Tietoyhteiskunnalla on keskeinen asema Lissabonin strategiassa. Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus ovat siksi ensiarvoisen tärkeitä, sillä ne tarjoavat välttämättömän perustan osaamiselle ja uuden luomiselle.

—

Kilpailukykyä ja talouskasvua koskevat Lissabonin tavoitteet voidaan saavuttaa vain, jos työmarkkinoille tulevilla nuorilla on riittävät, korkeatasoisessa yleissivistävässä ja ammatillisessa koulutuksessa hankitut valmiudet, jotka vastaavat yhteiskunnan kehitystä.

| — | Tehokkaampi investointi yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen lisää yleensä huomattavasti maan kansantuloa ja vaikuttaa opiskelijoiden tulevaan tulotasoon. |
| --- | --- |

—

Tehokkaampi investointi yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen lisää yleensä huomattavasti maan kansantuloa ja vaikuttaa opiskelijoiden tulevaan tulotasoon.

| — | Yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen laadun ja saatavuuden parantaminen sekä siihen osallistuvien määrän lisääntyminen mahdollistavat yhä useampien ihmisten henkilökohtaisen kehittymisen ja edistävät samalla kestävää talouskasvua, sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä uusien ja parempien työpaikkojen luomista. |
| --- | --- |

—

Yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen laadun ja saatavuuden parantaminen sekä siihen osallistuvien määrän lisääntyminen mahdollistavat yhä useampien ihmisten henkilökohtaisen kehittymisen ja edistävät samalla kestävää talouskasvua, sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä uusien ja parempien työpaikkojen luomista.

| — | Yleissivistävään ja ammatilliseen peruskoulutukseen osallistuvien ja sen suorittaneiden määrän kasvu vaikuttavat myönteisesti työvoiman laatuun, parantavat työllistyvyyttä ja vähentävät siten julkisia menoja. |
| --- | --- |

—

Yleissivistävään ja ammatilliseen peruskoulutukseen osallistuvien ja sen suorittaneiden määrän kasvu vaikuttavat myönteisesti työvoiman laatuun, parantavat työllistyvyyttä ja vähentävät siten julkisia menoja.

| — | Korkeakoulutuksen alalla yhdistyvät tutkimus, koulutus ja innovointi, ja sillä on sen vuoksi keskeinen merkitys Euroopan unionin kilpailukyvylle. |
| --- | --- |

—

Korkeakoulutuksen alalla yhdistyvät tutkimus, koulutus ja innovointi, ja sillä on sen vuoksi keskeinen merkitys Euroopan unionin kilpailukyvylle.

| — | Yksikään pitkälle kehittynyt talous ei selviydy, ellei kansalaisten taitoja saateta jatkuvasti ajan tasalle heidän iästään riippumatta. Elinikäinen oppiminen on tämän vuoksi keskeisessä asemassa ja siihen on kannustettava kaikissa jäsenvaltioissa. Se lisää työvoiman yleistä osaamisen tasoa ja auttaa mukautumaan nopeasti työmarkkinoiden muuttuviin tarpeisiin ja uuteen teknologiaan sekä parantaa edellytyksiä ammatilliseen ja maantieteellisen liikkuvuuteen. Tässä mielessä on olennaisen tärkeää tarjota kaikille peruskoulutusta tieto- ja viestintätekniikoissa (digitaalinen lukutaito). |
| --- | --- |

—

Yksikään pitkälle kehittynyt talous ei selviydy, ellei kansalaisten taitoja saateta jatkuvasti ajan tasalle heidän iästään riippumatta. Elinikäinen oppiminen on tämän vuoksi keskeisessä asemassa ja siihen on kannustettava kaikissa jäsenvaltioissa. Se lisää työvoiman yleistä osaamisen tasoa ja auttaa mukautumaan nopeasti työmarkkinoiden muuttuviin tarpeisiin ja uuteen teknologiaan sekä parantaa edellytyksiä ammatilliseen ja maantieteellisen liikkuvuuteen. Tässä mielessä on olennaisen tärkeää tarjota kaikille peruskoulutusta tieto- ja viestintätekniikoissa (digitaalinen lukutaito).

| 7. | Kestävän kasvun sekä ”uusien ja parempien työpaikkojen luomisen” osalta yleissivistävä ja ammatillinen koulutus antavat perustan laadultaan parempien työpaikkojen luomiselle ja kasvun ylläpitämiselle. Näin on varsinkin tietoon perustuvissa yhteiskunnissa ja talouksissa.






  — | Uusia työpaikkoja voidaan saada aikaan ainoastaan suuremman ja työllisyyttä paremmin edistävän talouskasvun avulla. Tämä puolestaan edellyttää, että työvoimalla on yrittäjien ja yritysten tarvitsemat taidot ja osaaminen. |
| --- | --- | --- |

7.

Kestävän kasvun sekä ”uusien ja parempien työpaikkojen luomisen” osalta yleissivistävä ja ammatillinen koulutus antavat perustan laadultaan parempien työpaikkojen luomiselle ja kasvun ylläpitämiselle. Näin on varsinkin tietoon perustuvissa yhteiskunnissa ja talouksissa.

—

Uusia työpaikkoja voidaan saada aikaan ainoastaan suuremman ja työllisyyttä paremmin edistävän talouskasvun avulla. Tämä puolestaan edellyttää, että työvoimalla on yrittäjien ja yritysten tarvitsemat taidot ja osaaminen.

| — | Korkealaatuisemmat työpaikat edellyttävät työntekijältä parempaa osaamista, mikä puolestaan edellyttää yksilön kehityksen tehostamista yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen kaikilla tasoilla ja koko eliniän ajan väestörakenteen muutoksen huomioon ottaen. Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, virallisen järjestelmän ulkopuolinen koulutus ja arkioppiminen ovat keinoja tämän saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

—

Korkealaatuisemmat työpaikat edellyttävät työntekijältä parempaa osaamista, mikä puolestaan edellyttää yksilön kehityksen tehostamista yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen kaikilla tasoilla ja koko eliniän ajan väestörakenteen muutoksen huomioon ottaen. Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, virallisen järjestelmän ulkopuolinen koulutus ja arkioppiminen ovat keinoja tämän saavuttamiseksi.

| — | Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus lisäävät nuorten tietoisuutta ympäristönäkökohdista ja auttavat heitä ymmärtämään, että kestävällä talouskasvulla ei pidä vaarantaa tulevien sukupolvien tarpeita nykyisten sukupolvien tarpeita täytettäessä. |
| --- | --- |

—

Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus lisäävät nuorten tietoisuutta ympäristönäkökohdista ja auttavat heitä ymmärtämään, että kestävällä talouskasvulla ei pidä vaarantaa tulevien sukupolvien tarpeita nykyisten sukupolvien tarpeita täytettäessä.

| 8. | Sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämisen osalta yleissivistävä ja ammatillinen koulutus edistävät ymmärtämystä ja suvaitsevaisuutta. Lisäksi ne tarjoavat kaikille tasapuolisemmat lähtökohdat elämään.






  — | Varhain aloitettu koulutus antaa parhaat mahdollisuudet kehittää lasten sosiaalisia taitoja ja valmistaa heitä valmentamiseen yhä monikulttuurisempaan maailmaamme, ja erityisesti vähäosaiset lapset saavat sen ansiosta paremmat valmiudet koulua varten. |
| --- | --- | --- |

8.

Sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämisen osalta yleissivistävä ja ammatillinen koulutus edistävät ymmärtämystä ja suvaitsevaisuutta. Lisäksi ne tarjoavat kaikille tasapuolisemmat lähtökohdat elämään.

—

Varhain aloitettu koulutus antaa parhaat mahdollisuudet kehittää lasten sosiaalisia taitoja ja valmistaa heitä valmentamiseen yhä monikulttuurisempaan maailmaamme, ja erityisesti vähäosaiset lapset saavat sen ansiosta paremmat valmiudet koulua varten.

| — | Kansalaiskasvatus laajimmassa merkityksessään, mukaan luettuina mahdollisuudet kansalaisyhteiskuntaan osallistumiseen, on täydentävä keino torjua kulttuurista ja sosiaalista syrjäytymistä ja auttaa nuoria sekä henkilöitä, joilla on erityistarpeita, integroitumaan yhteiskuntaan. |
| --- | --- |

—

Kansalaiskasvatus laajimmassa merkityksessään, mukaan luettuina mahdollisuudet kansalaisyhteiskuntaan osallistumiseen, on täydentävä keino torjua kulttuurista ja sosiaalista syrjäytymistä ja auttaa nuoria sekä henkilöitä, joilla on erityistarpeita, integroitumaan yhteiskuntaan.

PALAUTTAA MIELEEN SEURAAVAA:

| 9. | Neuvosto sopi Lissabonin päätelmien mukaisesti johdonmukaisesta ja yhdennetystä työohjelmasta, jota nyt kutsutaan Koulutus 2010 -ohjelmaksi. Neuvosto ja komissio korostivat helmikuussa 2004 hyväksytyssä, Eurooppa-neuvostolle osoitetussa yhteisessä väliraportissaan kolmea painopistealuetta, jotka edellyttävät välittömiä toimia:






  — | uudistusten ja investointien keskittäminen osaamisyhteiskunnan kannalta keskeisille aloille |
| --- | --- | --- |

9.

Neuvosto sopi Lissabonin päätelmien mukaisesti johdonmukaisesta ja yhdennetystä työohjelmasta, jota nyt kutsutaan Koulutus 2010 -ohjelmaksi. Neuvosto ja komissio korostivat helmikuussa 2004 hyväksytyssä, Eurooppa-neuvostolle osoitetussa yhteisessä väliraportissaan kolmea painopistealuetta, jotka edellyttävät välittömiä toimia:

—

uudistusten ja investointien keskittäminen osaamisyhteiskunnan kannalta keskeisille aloille

| — | elinikäisen oppimisen toteuttaminen käytännössä |
| --- | --- |

—

elinikäisen oppimisen toteuttaminen käytännössä

| — | yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen eurooppalaisen alueen luominen. |
| --- | --- |

—

yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen eurooppalaisen alueen luominen.

| 10. | Europass-todistuksesta sekä muista keskeisistä kysymyksistä, kuten virallisen järjestelmän ulkopuolisen koulutuksen ja arkioppimisen määrittämisestä ja kelpoisuudesta, laadunvarmistuksesta ammatillisessa koulutuksessa ja elinikäisestä ohjauksesta, on päästy yhteisymmärrykseen. Etusijalle olisi nyt asetettava tämän yhteisymmärryksen täytäntöönpano kansallisella tasolla. Ammatillisen koulutuksen uudistusten ja investointien tulevat painopisteet määriteltiin 15. marraskuuta 2004 annetuissa neuvoston päätelmissä, joiden pohjalta hyväksyttiin Maastrichtin julkilausuma 14. joulukuuta 2004. |
| --- | --- |

10.

Europass-todistuksesta sekä muista keskeisistä kysymyksistä, kuten virallisen järjestelmän ulkopuolisen koulutuksen ja arkioppimisen määrittämisestä ja kelpoisuudesta, laadunvarmistuksesta ammatillisessa koulutuksessa ja elinikäisestä ohjauksesta, on päästy yhteisymmärrykseen. Etusijalle olisi nyt asetettava tämän yhteisymmärryksen täytäntöönpano kansallisella tasolla. Ammatillisen koulutuksen uudistusten ja investointien tulevat painopisteet määriteltiin 15. marraskuuta 2004 annetuissa neuvoston päätelmissä, joiden pohjalta hyväksyttiin Maastrichtin julkilausuma 14. joulukuuta 2004.

| 11. | Bolognan prosessin vauhdittamana korkeakoulutuksen alalla on edistytty eri puolilla Eurooppaa opetussuunnitelmien uudistamisessa. Lisäksi joulukuussa 2003 hyväksyttiin Erasmus Mundus -ohjelma tukemaan EU:n asemaa maailmanlaajuisena oppimisen osaamiskeskuksena. EU:n lisätoimet ja tuki ovat kuitenkin tarpeen, jotta korkeakoulut voisivat toteuttaa ratkaisevan tärkeää tehtäväänsä pyrittäessä Lissabonin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

11.

Bolognan prosessin vauhdittamana korkeakoulutuksen alalla on edistytty eri puolilla Eurooppaa opetussuunnitelmien uudistamisessa. Lisäksi joulukuussa 2003 hyväksyttiin Erasmus Mundus -ohjelma tukemaan EU:n asemaa maailmanlaajuisena oppimisen osaamiskeskuksena. EU:n lisätoimet ja tuki ovat kuitenkin tarpeen, jotta korkeakoulut voisivat toteuttaa ratkaisevan tärkeää tehtäväänsä pyrittäessä Lissabonin tavoitteisiin.

| 12. | Työohjelman mukaisen edistymisen seuraamiseksi neuvosto hyväksyi toukokuussa 2003 useita koko Euroopan unionia koskevia viitearvoja. Ne kaikki ovat tärkeitä Lissabonin strategian kannalta ja ne olisi sen takia saavutettava vuoteen 2010 mennessä. |
| --- | --- |

12.

Työohjelman mukaisen edistymisen seuraamiseksi neuvosto hyväksyi toukokuussa 2003 useita koko Euroopan unionia koskevia viitearvoja. Ne kaikki ovat tärkeitä Lissabonin strategian kannalta ja ne olisi sen takia saavutettava vuoteen 2010 mennessä.

| 13. | Kansallisella tasolla on käynnissä yleissivistävien ja ammatillisten koulutusjärjestelmien uudenaikaistaminen, mutta paljon on vielä tehtävä tarvittavien uudistusten täytäntöönpanemiseksi. |
| --- | --- |

13.

Kansallisella tasolla on käynnissä yleissivistävien ja ammatillisten koulutusjärjestelmien uudenaikaistaminen, mutta paljon on vielä tehtävä tarvittavien uudistusten täytäntöönpanemiseksi.

SUOSITTELEE SEURAAVAA:

| 14. | Vuonna 2006 Eurooppa-neuvostolle toimitettavan neuvoston ja komission seuraavan yhteisen selvityksen valmisteluina toteutetaan Euroopan ja kansallisella tasolla lisätoimia Lissabonin välitarkistuksen perusteella vuoden 2004 yhteisessä väliraportissa ”Koulutus 2010” esitettyjen ensisijaisten keinojen mukaisesti, ottaen erityisesti huomioon toimet inhimillisen pääoman kehittämiseksi:






  — | Uudistukset ja investoinnit keskitetään osaamisyhteiskunnan kannalta keskeisille aloille






  — | Toteutetaan Lissabonin tavoite lisätä merkittävästi koulutusalan julkisia ja yksityisiä investointeja ja tehostaa niiden käyttöä. |
| --- | --- | --- | --- |

14.

Vuonna 2006 Eurooppa-neuvostolle toimitettavan neuvoston ja komission seuraavan yhteisen selvityksen valmisteluina toteutetaan Euroopan ja kansallisella tasolla lisätoimia Lissabonin välitarkistuksen perusteella vuoden 2004 yhteisessä väliraportissa ”Koulutus 2010” esitettyjen ensisijaisten keinojen mukaisesti, ottaen erityisesti huomioon toimet inhimillisen pääoman kehittämiseksi:

—

Uudistukset ja investoinnit keskitetään osaamisyhteiskunnan kannalta keskeisille aloille

—

Toteutetaan Lissabonin tavoite lisätä merkittävästi koulutusalan julkisia ja yksityisiä investointeja ja tehostaa niiden käyttöä.

| — | Kehitetään osaamiskulttuuria ja arviointijärjestelmiä sen varmistamiseksi, että yleissivistävää ja ammatillista koulutusta koskevista EU:n järjestelmistä tulee laadultaan maailmanlaajuisia esikuvia. |
| --- | --- |

—

Kehitetään osaamiskulttuuria ja arviointijärjestelmiä sen varmistamiseksi, että yleissivistävää ja ammatillista koulutusta koskevista EU:n järjestelmistä tulee laadultaan maailmanlaajuisia esikuvia.

| — | Parannetaan hallintoa kansallisella tasolla ottamalla mukaan kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät, myös työmarkkinaosapuolet, ja tehostamalla koordinointia asianomaisten viranomaisten välillä. |
| --- | --- |

—

Parannetaan hallintoa kansallisella tasolla ottamalla mukaan kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät, myös työmarkkinaosapuolet, ja tehostamalla koordinointia asianomaisten viranomaisten välillä.

| — | Vahvistetaan synergiaa ja täydentävyyttä koulutuksen ja muiden politiikan alojen, kuten työllisyys-, tutkimus- ja innovointi- sekä makrotalouspolitiikan, välillä. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan synergiaa ja täydentävyyttä koulutuksen ja muiden politiikan alojen, kuten työllisyys-, tutkimus- ja innovointi- sekä makrotalouspolitiikan, välillä.

| — | Elinikäisen oppimisen toteuttaminen käytännössä
  Elinikäistä oppimista koskevissa kansallisissa strategioissa olisi pyrittävä varmistamaan, että kaikki kansalaiset voivat hankkia osaamisyhteiskunnassa tarvitsemansa keskeiset taidot ja että luodaan avoimia, houkuttelevia ja helppopääsyisiä oppimisympäristöjä. Näihin tavoitteisiin pääsemiseen voidaan vaikuttaa muun muassa seuraavilla toimenpiteillä:






  — | Lisätään mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen etäopiskeluna erityisesti hyödyntämällä tieto- ja viestintätekniikkoja. |
| --- | --- | --- |

—

Elinikäisen oppimisen toteuttaminen käytännössä

Elinikäistä oppimista koskevissa kansallisissa strategioissa olisi pyrittävä varmistamaan, että kaikki kansalaiset voivat hankkia osaamisyhteiskunnassa tarvitsemansa keskeiset taidot ja että luodaan avoimia, houkuttelevia ja helppopääsyisiä oppimisympäristöjä. Näihin tavoitteisiin pääsemiseen voidaan vaikuttaa muun muassa seuraavilla toimenpiteillä:

—

Lisätään mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen etäopiskeluna erityisesti hyödyntämällä tieto- ja viestintätekniikkoja.

| — | Tehdään elinikäinen oppiminen houkuttelevammaksi toteuttamalla toimenpiteitä työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseksi. |
| --- | --- |

—

Tehdään elinikäinen oppiminen houkuttelevammaksi toteuttamalla toimenpiteitä työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseksi.

| — | Määritetään jatkokoulutusta koskevia kustannustenjakomalleja (työnantajat, työntekijät ja julkiset palvelut). |
| --- | --- |

—

Määritetään jatkokoulutusta koskevia kustannustenjakomalleja (työnantajat, työntekijät ja julkiset palvelut).

| — | Kehitetään kansallisia strategioita, joilla pyritään muun muassa poistamaan suurten ja pienten yritysten välillä sekä korkeasti koulutettujen ja vähemmän koulutettujen välillä nyt vallitsevat erot mahdollisuuksissa elinikäiseen oppimiseen. |
| --- | --- |

—

Kehitetään kansallisia strategioita, joilla pyritään muun muassa poistamaan suurten ja pienten yritysten välillä sekä korkeasti koulutettujen ja vähemmän koulutettujen välillä nyt vallitsevat erot mahdollisuuksissa elinikäiseen oppimiseen.

| — | Hyväksytään tuleva elinikäistä oppimista koskeva yhdennetty toimintaohjelma. |
| --- | --- |

—

Hyväksytään tuleva elinikäistä oppimista koskeva yhdennetty toimintaohjelma.

| — | Yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen eurooppalaisen alueen luominen






  — | Tehostetaan avointa koordinointimenetelmää esimerkiksi seuraavasti:






  — | soveltamalla vertaisryhmäoppimista, joka antaa jäsenvaltiolle mahdollisuuden keskittyä painopistealoihinsa, |
| --- | --- | --- | --- |

—

Yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen eurooppalaisen alueen luominen

—

Tehostetaan avointa koordinointimenetelmää esimerkiksi seuraavasti:

—

soveltamalla vertaisryhmäoppimista, joka antaa jäsenvaltiolle mahdollisuuden keskittyä painopistealoihinsa,

| — | parantamalla yleissivistävää ja ammatillista koulutusta koskevien tilastojen soveltamisalaa, tarkkuutta ja luotettavuutta, |
| --- | --- |

—

parantamalla yleissivistävää ja ammatillista koulutusta koskevien tilastojen soveltamisalaa, tarkkuutta ja luotettavuutta,

| — | määrittämällä indikaattoreita uusilla aloilla ja tekemällä ne toiminnallisiksi yhteisen väliraportin mukaisesti. Tähän kuuluu myös Barcelonassa maaliskuussa 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston esittämä vieraan kielen taitoa koskeva indikaattori. |
| --- | --- |

—

määrittämällä indikaattoreita uusilla aloilla ja tekemällä ne toiminnallisiksi yhteisen väliraportin mukaisesti. Tähän kuuluu myös Barcelonassa maaliskuussa 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston esittämä vieraan kielen taitoa koskeva indikaattori.

| — | Hyväksytään yhteisiä eurooppalaisia viitearvoja esimerkiksi keskeisten taitojen sekä opettajakoulutuksen aloilla. |
| --- | --- |

—

Hyväksytään yhteisiä eurooppalaisia viitearvoja esimerkiksi keskeisten taitojen sekä opettajakoulutuksen aloilla.

| — | Vahvistetaan korkeakoulujen asemaa Lissabonin strategiassa ja parannetaan korkeakouluopetuksen laatua ja opiskelijoiden ja henkilöstön liikkuvuuden parantamiseksi, jotta koulutuksen kansainvälistä houkuttelevuutta lisättäisiin. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan korkeakoulujen asemaa Lissabonin strategiassa ja parannetaan korkeakouluopetuksen laatua ja opiskelijoiden ja henkilöstön liikkuvuuden parantamiseksi, jotta koulutuksen kansainvälistä houkuttelevuutta lisättäisiin.

| — | Vahvistetaan synergiaa ja täydentävyyttä korkeakoulutuksen ja tutkimuksen välillä innovoinnin ja työllisyyden kannustamiseksi nuorien tutkijoiden liikkuvuudella ja huippututkimuskeskusten verkottamisella. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan synergiaa ja täydentävyyttä korkeakoulutuksen ja tutkimuksen välillä innovoinnin ja työllisyyden kannustamiseksi nuorien tutkijoiden liikkuvuudella ja huippututkimuskeskusten verkottamisella.

| — | Kehitetään vuoden 2006 loppuun mennessä pätevyyksien ja oppimistulosten pohjalta tutkintojen tunnustamista koskevat eurooppalaiset puitteet, jotka muodostavat yhteisen viitekehyksen ammatilliselle koulutukselle ja yleissivistävälle koulutukselle (keskiasteen koulutus ja korkeakoulutus). |
| --- | --- |

—

Kehitetään vuoden 2006 loppuun mennessä pätevyyksien ja oppimistulosten pohjalta tutkintojen tunnustamista koskevat eurooppalaiset puitteet, jotka muodostavat yhteisen viitekehyksen ammatilliselle koulutukselle ja yleissivistävälle koulutukselle (keskiasteen koulutus ja korkeakoulutus).

KEHOTTAA EUROOPPA-NEUVOSTOA:

| 15. | vahvistamaan, että elinikäinen oppiminen on ja tulee olemaan ehdoton edellytys Lissabonin tavoitteiden saavuttamiselle. Tässä yhteydessä ”Koulutus 2010” -työohjelman onnistunut täytäntöönpano on olennaisen tärkeää sekä tiedon ja innovoinnin kehittämiseksi että useampien ja parempien työpaikkojen luomiseksi; |
| --- | --- |

15.

vahvistamaan, että elinikäinen oppiminen on ja tulee olemaan ehdoton edellytys Lissabonin tavoitteiden saavuttamiselle. Tässä yhteydessä ”Koulutus 2010” -työohjelman onnistunut täytäntöönpano on olennaisen tärkeää sekä tiedon ja innovoinnin kehittämiseksi että useampien ja parempien työpaikkojen luomiseksi;

| 16. | hyödyntämään välitarkistusta määrittelemällä ensisijaisiksi seuraavat asiat:






  — | yhdenmukaisten ja laajojen elinikäistä oppimista koskevien strategioiden laatiminen jäsenvaltioissa vuoteen 2006 mennessä siten, että niihin sisältyvät koulutuksen kaikki tasot ja ulottuvuudet tarvittavien taitojen ja osaamisen kehittämiseksi, ja ottaen mukaan kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät, |
| --- | --- | --- |

16.

hyödyntämään välitarkistusta määrittelemällä ensisijaisiksi seuraavat asiat:

—

yhdenmukaisten ja laajojen elinikäistä oppimista koskevien strategioiden laatiminen jäsenvaltioissa vuoteen 2006 mennessä siten, että niihin sisältyvät koulutuksen kaikki tasot ja ulottuvuudet tarvittavien taitojen ja osaamisen kehittämiseksi, ja ottaen mukaan kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät,

| — | huippuosaamisen edistäminen kaikilla yleissivistävän koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen järjestelmien tasoilla työpaikkojen ja kasvun sekä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tukemiseksi, |
| --- | --- |

—

huippuosaamisen edistäminen kaikilla yleissivistävän koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen järjestelmien tasoilla työpaikkojen ja kasvun sekä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tukemiseksi,

| — | ”Koulutus 2010” -työohjelman täytäntöönpano jäsenvaltioissa, mukaan lukien yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alojen investointien tarvittava lisääminen ja niiden käytön tehostaminen, |
| --- | --- |

—

”Koulutus 2010” -työohjelman täytäntöönpano jäsenvaltioissa, mukaan lukien yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alojen investointien tarvittava lisääminen ja niiden käytön tehostaminen,

| — | yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alojen eurooppalaisen yhteistyön tehostaminen uudistuksen edistämiseksi ja tukemiseksi erityisesti






  — | paremmin jäsenvaltioiden tarpeisiin mukautetun vertaisryhmäoppimisen avulla, |
| --- | --- | --- |

—

yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alojen eurooppalaisen yhteistyön tehostaminen uudistuksen edistämiseksi ja tukemiseksi erityisesti

—

paremmin jäsenvaltioiden tarpeisiin mukautetun vertaisryhmäoppimisen avulla,

| — | parantamalla edistymisen seurannan laatua, |
| --- | --- |

—

parantamalla edistymisen seurannan laatua,

| — | tehostamalla ammatillisen koulutuksen, korkeakoulutuksen ja tutkimuksen alojen osallistumista Lissabonin strategiaan ja |
| --- | --- |

—

tehostamalla ammatillisen koulutuksen, korkeakoulutuksen ja tutkimuksen alojen osallistumista Lissabonin strategiaan ja

| — | kehittämällä tutkintojen tunnustamista koskevat eurooppalaiset puitteet ja panemalla ne täytäntöön; |
| --- | --- |

—

kehittämällä tutkintojen tunnustamista koskevat eurooppalaiset puitteet ja panemalla ne täytäntöön;

| 17. | pyytämään neuvostoa (koulutus, nuoriso ja kulttuuri) osallistumaan sen toimivaltaan kuuluvien näkökohtien, kuten yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, seurantaan, Lissabonin strategiaan sisältyvien raportointimekanismien mukaisesti; |
| --- | --- |

17.

pyytämään neuvostoa (koulutus, nuoriso ja kulttuuri) osallistumaan sen toimivaltaan kuuluvien näkökohtien, kuten yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, seurantaan, Lissabonin strategiaan sisältyvien raportointimekanismien mukaisesti;

| 18. | sisällyttämään aloite nuorisoa koskevaksi eurooppalaiseksi sopimukseksi Lissabonin strategian välitarkistuksen yhteyteen tavoitteena edistää sellaisen nuoren eurooppalaisen sukupolven esiintuloa, jolla on korkealaatuiset työpaikat ja korkea koulutustaso ja joka kouluttaa itseään sopeutumiskykynsä parantamiseksi, ja määritellä suuntaviivat konkreettisille toimenpiteille tätä tarkoitusta varten ”Koulutus 2010” -työohjelman ja olemassa olevien ohjelmien puitteissa. |
| --- | --- |

18.

sisällyttämään aloite nuorisoa koskevaksi eurooppalaiseksi sopimukseksi Lissabonin strategian välitarkistuksen yhteyteen tavoitteena edistää sellaisen nuoren eurooppalaisen sukupolven esiintuloa, jolla on korkealaatuiset työpaikat ja korkea koulutustaso ja joka kouluttaa itseään sopeutumiskykynsä parantamiseksi, ja määritellä suuntaviivat konkreettisille toimenpiteille tätä tarkoitusta varten ”Koulutus 2010” -työohjelman ja olemassa olevien ohjelmien puitteissa.

---

| 7.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 85/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 85/5

---

NEUVOSTON PÄÄTELMÄT

21 päivältä helmikuuta 2005

nuorisosta Lissabonin strategian väliarvioinnin yhteydessä

(2005/C 85/02)

EUROOPAN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon

| 1. | Eurooppa-neuvoston Lissabonissa 23. ja 24.3.2000 asettaman ja Tukholmassa 23. ja 24.3.2001 vahvistaman tavoitteen tehdä Euroopan unionista ”maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta”, |
| --- | --- |

1.

Eurooppa-neuvoston Lissabonissa 23. ja 24.3.2000 asettaman ja Tukholmassa 23. ja 24.3.2001 vahvistaman tavoitteen tehdä Euroopan unionista ”maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta”,

| 2. | Euroopan komission 21 päivänä marraskuuta 2001 julkaiseman valkoisen kirjan ”EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet”, jossa todetaan, että ”strategiassa asetettiin uudet tavoitteet nuorisoon läheisesti liittyville politiikan aloille, esimerkiksi koulutukselle, työllisyydelle, sosiaaliselle osallisuudelle sekä tieto- ja kansalaisyhteiskunnalle”, |
| --- | --- |

2.

Euroopan komission 21 päivänä marraskuuta 2001 julkaiseman valkoisen kirjan ”EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet”, jossa todetaan, että ”strategiassa asetettiin uudet tavoitteet nuorisoon läheisesti liittyville politiikan aloille, esimerkiksi koulutukselle, työllisyydelle, sosiaaliselle osallisuudelle sekä tieto- ja kansalaisyhteiskunnalle”,

| 3. | 27 päivänä kesäkuuta 2002 hyväksytyn neuvoston päätöslauselman, jossa hyväksytään edellä mainitun valkoisen kirjan pohjalta avoin koordinointimenetelmä uudeksi nuorisoalan yhteistyöpuitteeksi ja ehdotetaan nuorisoulottuvuuden sisällyttämistä muihin politiikkoihin ja ohjelmiin, |
| --- | --- |

3.

27 päivänä kesäkuuta 2002 hyväksytyn neuvoston päätöslauselman, jossa hyväksytään edellä mainitun valkoisen kirjan pohjalta avoin koordinointimenetelmä uudeksi nuorisoalan yhteistyöpuitteeksi ja ehdotetaan nuorisoulottuvuuden sisällyttämistä muihin politiikkoihin ja ohjelmiin,

| 4. | 4 ja 5 päivänä marraskuuta 2004 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa neuvosto panee merkille Ranskan, Saksan, Espanjan ja Ruotsin valtion- tai hallitusten päämiesten kirjeen, jossa tuodaan esiin väestökehitykseen liittyvien tekijöiden merkitys Euroopan tulevan taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen muotoutumisessa ja pyydetään laatimaan nuorisoa koskeva eurooppalainen sopimus, |
| --- | --- |

4.

4 ja 5 päivänä marraskuuta 2004 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa neuvosto panee merkille Ranskan, Saksan, Espanjan ja Ruotsin valtion- tai hallitusten päämiesten kirjeen, jossa tuodaan esiin väestökehitykseen liittyvien tekijöiden merkitys Euroopan tulevan taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen muotoutumisessa ja pyydetään laatimaan nuorisoa koskeva eurooppalainen sopimus,

| 5. | Lissabonin strategian väliarviointia koskevan komission tiedonannon (”Kasvua ja työtä Euroopan tulevaisuuden hyväksi — Uusi alku Lissabonin strategialle ”), joka toimitetaan kevään 2005 Eurooppa-neuvostolle ja jossa todetaan, että ”lisäksi tarvitsemme vielä vision yhteiskunnasta, johon niin vanhat kuin nuoret voivat integroitua” ja jossa korostetaan kiireellisten toimien tarvetta; |
| --- | --- |

5.

Lissabonin strategian väliarviointia koskevan komission tiedonannon (”Kasvua ja työtä Euroopan tulevaisuuden hyväksi — Uusi alku Lissabonin strategialle ”), joka toimitetaan kevään 2005 Eurooppa-neuvostolle ja jossa todetaan, että ”lisäksi tarvitsemme vielä vision yhteiskunnasta, johon niin vanhat kuin nuoret voivat integroitua” ja jossa korostetaan kiireellisten toimien tarvetta;

KOROSTAA

| 6. | nuorisonäkökohdan merkitystä Lissabonin strategiassa ottaen huomioon Euroopan unionin väestöllisen, taloudellisen, sosiaalisen ja poliittisen kehityksen sekä erityisesti unionin väestön ikääntymisen, |
| --- | --- |

6.

nuorisonäkökohdan merkitystä Lissabonin strategiassa ottaen huomioon Euroopan unionin väestöllisen, taloudellisen, sosiaalisen ja poliittisen kehityksen sekä erityisesti unionin väestön ikääntymisen,

| 7. | nuorison innovointikyvyn, aloitteellisuuden ja yrittäjyyden, liikkuvuuden ja monikulttuurisen sopeutumiskyvyn myötävaikuttavan merkittävästi kilpailukykyyn, kestävään kasvuun ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen, |
| --- | --- |

7.

nuorison innovointikyvyn, aloitteellisuuden ja yrittäjyyden, liikkuvuuden ja monikulttuurisen sopeutumiskyvyn myötävaikuttavan merkittävästi kilpailukykyyn, kestävään kasvuun ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen,

| 8. | nuorisoa koskevan yhteisen, johdonmukaisen ja monialaisen politiikan merkitystä, |
| --- | --- |

8.

nuorisoa koskevan yhteisen, johdonmukaisen ja monialaisen politiikan merkitystä,

| 9. | nuorisoa koskevan valkoisen kirjan ja erityisesti avoimen koordinointimenetelmän sekä nuorisoulottuvuuden muihin politiikkoihin lisäämisen merkitystä tässä yhteydessä, sekä sitä, että nuorisoa koskevien eri politiikkojen ja ohjelmien välistä synergiaa ja toisiaan täydentävyyttä on tarpeen tehostaa, |
| --- | --- |

9.

nuorisoa koskevan valkoisen kirjan ja erityisesti avoimen koordinointimenetelmän sekä nuorisoulottuvuuden muihin politiikkoihin lisäämisen merkitystä tässä yhteydessä, sekä sitä, että nuorisoa koskevien eri politiikkojen ja ohjelmien välistä synergiaa ja toisiaan täydentävyyttä on tarpeen tehostaa,

| 10. | että nuorison ja nuorten elinolosuhteiden parempi ymmärtäminen on edellytys sellaisten tehokkaiden toimenpiteiden määrittämiseksi, joilla voidaan kannustaa nuoria hyödyntämään mahdollisuutensa mahdollisimman hyvin, |
| --- | --- |

10.

että nuorison ja nuorten elinolosuhteiden parempi ymmärtäminen on edellytys sellaisten tehokkaiden toimenpiteiden määrittämiseksi, joilla voidaan kannustaa nuoria hyödyntämään mahdollisuutensa mahdollisimman hyvin,

| 11. | että Lissabonin strategian onnistuminen edellyttää nuorten tukea. |
| --- | --- |

11.

että Lissabonin strategian onnistuminen edellyttää nuorten tukea.

ON YHTÄ MIELTÄ

| 12. | tässä yhteydessä komission kanssa, jonka esittämän näkemyksen mukaan Lissabonin strategiassa on varmistettava, että nuorille voidaan ehdotettujen uudistusten avulla antaa ensimmäinen tilaisuus elämässä ja heidän koko elämänsä ajan tarvitsemat taidot, |
| --- | --- |

12.

tässä yhteydessä komission kanssa, jonka esittämän näkemyksen mukaan Lissabonin strategiassa on varmistettava, että nuorille voidaan ehdotettujen uudistusten avulla antaa ensimmäinen tilaisuus elämässä ja heidän koko elämänsä ajan tarvitsemat taidot,

| 13. | komission kanssa, joka on keväällä 2005 kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle annettavassa tiedonannossaan halunnut kohdistaa toimet erityisesti nuoriin tietyillä avainaloilla, kuten työllisyyden, perhe- ja työelämän yhteensovittamisen, inhimilliseen pääomaan sijoittamisen sekä tutkimuksen ja kehityksen aloilla. |
| --- | --- |

13.

komission kanssa, joka on keväällä 2005 kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle annettavassa tiedonannossaan halunnut kohdistaa toimet erityisesti nuoriin tietyillä avainaloilla, kuten työllisyyden, perhe- ja työelämän yhteensovittamisen, inhimilliseen pääomaan sijoittamisen sekä tutkimuksen ja kehityksen aloilla.

KATSOO, ETTÄ

| 14. | olemassa olevien välineiden ja järjestelmien pohjalta kyseinen nuoriin kohdistettu lähestymistapa olisi tehokkaasti sisällytettävä Lissabonin strategiassa tarkoitettuihin politiikkoihin, |
| --- | --- |

14.

olemassa olevien välineiden ja järjestelmien pohjalta kyseinen nuoriin kohdistettu lähestymistapa olisi tehokkaasti sisällytettävä Lissabonin strategiassa tarkoitettuihin politiikkoihin,

| 15. | erityisissä nuorten hyväksi toteutettavissa toimissa on otettava huomioon sukupuolten tasa-arvo, ja niitä on sovellettava myös heikommassa asemassa oleviin nuoriin, erityisesti koulutuksen, työllisyyden, sosiaalisen osallisuuden ja liikkuvuuden osalta, |
| --- | --- |

15.

erityisissä nuorten hyväksi toteutettavissa toimissa on otettava huomioon sukupuolten tasa-arvo, ja niitä on sovellettava myös heikommassa asemassa oleviin nuoriin, erityisesti koulutuksen, työllisyyden, sosiaalisen osallisuuden ja liikkuvuuden osalta,

| 16. | nuorten aktiivinen osallistuminen yhteiskuntaan on sekä tavoite että keino, jolla taataan Euroopan kansalaisten sitoutuminen Lissabonin tavoitteisiin ja jolla myötävaikutetaan nuorten henkilökohtaiseen kehitykseen, heidän sosiaaliseen osallisuuteensa ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen yleensä. Näin ollen se edistää osaltaan Lissabonin strategian onnistumista; |
| --- | --- |

16.

nuorten aktiivinen osallistuminen yhteiskuntaan on sekä tavoite että keino, jolla taataan Euroopan kansalaisten sitoutuminen Lissabonin tavoitteisiin ja jolla myötävaikutetaan nuorten henkilökohtaiseen kehitykseen, heidän sosiaaliseen osallisuuteensa ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen yleensä. Näin ollen se edistää osaltaan Lissabonin strategian onnistumista;

KEHOTTAA EUROOPPA-NEUVOSTOA

| 17. | ottamaan huomioon Lissabonin strategian väliarvioinnissa ja komission kevään 2005 Eurooppa-neuvostolle osoittamaa tiedonantoa koskevissa keskusteluissa aloitteen nuorisoa koskevasta eurooppalaisesta sopimuksesta, johon kuuluvat erityisesti työllisyys, sosiaalinen yhteenkuuluvuus, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, liikkuvuus sekä perhe- ja työelämän yhteensovittaminen, |
| --- | --- |

17.

ottamaan huomioon Lissabonin strategian väliarvioinnissa ja komission kevään 2005 Eurooppa-neuvostolle osoittamaa tiedonantoa koskevissa keskusteluissa aloitteen nuorisoa koskevasta eurooppalaisesta sopimuksesta, johon kuuluvat erityisesti työllisyys, sosiaalinen yhteenkuuluvuus, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, liikkuvuus sekä perhe- ja työelämän yhteensovittaminen,

| 18. | määrittelemään suuntaviivat tämän aloitteen täytäntöönpanemiseksi tarvittavia konkreettisia toimenpiteitä varten kaikilla asiaan kuuluvilla aloilla, |
| --- | --- |

18.

määrittelemään suuntaviivat tämän aloitteen täytäntöönpanemiseksi tarvittavia konkreettisia toimenpiteitä varten kaikilla asiaan kuuluvilla aloilla,

| 19. | panemaan merkille komission aikomuksen antaa tiedonanto tästä aloitteesta, |
| --- | --- |

19.

panemaan merkille komission aikomuksen antaa tiedonanto tästä aloitteesta,

| 20. | antamaan komissiolle ja jäsenvaltioille tehtäväksi ottaa nuoret ja nuorisojärjestöt muun muassa ”Euroopan nuorisofoorumin” kautta täysipainoisesti mukaan aloitteeseen, |
| --- | --- |

20.

antamaan komissiolle ja jäsenvaltioille tehtäväksi ottaa nuoret ja nuorisojärjestöt muun muassa ”Euroopan nuorisofoorumin” kautta täysipainoisesti mukaan aloitteeseen,

| 21. | seuraamaan nuorisoa koskevan eurooppalaisen sopimuksen täytäntöönpanoa Lissabonin strategian raportointimenettelyjen kautta ja pyytämään, että neuvosto (koulutus, nuoriso ja kulttuuri) edistäisi toimivaltaansa kuuluvien näkökohtien seurantaa. |
| --- | --- |

21.

seuraamaan nuorisoa koskevan eurooppalaisen sopimuksen täytäntöönpanoa Lissabonin strategian raportointimenettelyjen kautta ja pyytämään, että neuvosto (koulutus, nuoriso ja kulttuuri) edistäisi toimivaltaansa kuuluvien näkökohtien seurantaa.

---

Komissio

| 7.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 85/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 85/7

---

Euron kurssi (1)

6. huhtikuuta 2005

(2005/C 85/03)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2860 |
| JPY | Japanin jeniä | 139,75 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4500 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,68505 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,1612 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5508 |
| ISK | Islannin kruunua | 78,76 |
| NOK | Norjan kruunua | 8,1670 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CYP | Kyproksen puntaa | 0,5842 |
| CZK | Tšekin korunaa | 29,956 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 247,23 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6961 |
| MTL | Maltan liiraa | 0,4298 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,1273 |
| ROL | Romanian leuta | 36 492 |
| SIT | Slovenian tolaria | 239,68 |
| SKK | Slovakian korunaa | 38,915 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,7462 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6804 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5708 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,0302 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,8092 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,1378 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 303,23 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 7,8774 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 10,6436 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,4150 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 12 191,28 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,887 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 70,376 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 35,8450 |
| THB | Thaimaan bahtia | 50,872 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2860

JPY

Japanin jeniä

139,75

DKK

Tanskan kruunua

7,4500

GBP

Englannin puntaa

0,68505

SEK

Ruotsin kruunua

9,1612

CHF

Sveitsin frangia

1,5508

ISK

Islannin kruunua

78,76

NOK

Norjan kruunua

8,1670

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CYP

Kyproksen puntaa

0,5842

CZK

Tšekin korunaa

29,956

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

247,23

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6961

MTL

Maltan liiraa

0,4298

PLN

Puolan zlotya

4,1273

ROL

Romanian leuta

36 492

SIT

Slovenian tolaria

239,68

SKK

Slovakian korunaa

38,915

TRY

Turkin liiraa

1,7462

AUD

Australian dollaria

1,6804

CAD

Kanadan dollaria

1,5708

HKD

Hongkongin dollaria

10,0302

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,8092

SGD

Singaporin dollaria

2,1378

KRW

Etelä-Korean wonia

1 303,23

ZAR

Etelä-Afrikan randia

7,8774

CNY

Kiinan juan renminbiä

10,6436

HRK

Kroatian kunaa

7,4150

IDR

Indonesian rupiaa

12 191,28

MYR

Malesian ringgitiä

4,887

PHP

Filippiinien pesoa

70,376

RUB

Venäjän ruplaa

35,8450

THB

Thaimaan bahtia

50,872

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 7.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 85/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 85/8

---

Merenkulkijoiden vähimmäiskoulutuksesta annetun direktiivin 2001/25/EY 18 artiklan 3 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti tunnustettujen asianmukaisten pätevyyskirjojen luettelo (1)

(Tilanne 31 päivänä joulukuuta 2004)

(2005/C 85/04)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

| Jäsenvaltio | Kolmas maa, jota asia koskee | Asianmukaiset pätevyyskirjat |
| --- | --- | --- |
| EL | Indonesia | Päällikkö, alukset ≥ 500 GT (sääntö II/2)
  Yliperämies, alukset ≥ 500 GT (sääntö II/2)
  Vahtiperämies, alukset ≥ 500 GT (sääntö II/2)
  Konepäällikkö, alukset, joiden koneteho on ≥ 3 000 kW (sääntö III/3)
  Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden koneteho on ≥ 3 000 kW (sääntö III/2)
  Vahtiperämies, alukset, joiden koneteho on ≥ 750 kW (sääntö III/1)
  Radioasemanhoitaja (sääntö IV/2) |
| UK | Korea | Perämies, luokka 1 (päällikkö)
  Perämies, luokka 2
  Perämies, luokka 3
  Perämies, luokka 4 (päällikkö, rannikkoliikenne)
  Perämies, luokka 5
  Perämies, luokka 6 |
| IT | Australia | Kansiosasto
  Päällikkö, luokka I, sääntö II/2
  Yliperämies, luokka I, sääntö II/2
  Päällikkö, luokka II, sääntö II/2
  Yliperämies, luokka II, sääntö II/2
  Ensimmäinen perämies, luokka I, sääntö II/1
  Ensimmäinen perämies, luokka II, sääntö II/3 |
| Koneosasto
  Konemestari, luokka I, sääntö III/2
  Konemestari, luokka II, sääntö III/3
  Vahtikonemestari, sääntö III/1 |
| BE | Australia | Ensimmäinen perämies, luokka 1 (sääntö II/1)
  Ensimmäinen perämies, luokka 2 (sääntö II/1)
  Yliperämies, luokka 1 (sääntö II/2)
  Yliperämies, luokka, V/ls < 3 000 GT u/l (sääntö II/2)
  Päällikkö, luokka 1 (sääntö II/2)
  Päällikkö, luokka 2, rajoitus V/ls < 3 000 GT u/l (sääntö II/2)
  Vahtikonemestari — höyry- tai moottorialus tai molemmat (rajoittamaton) sääntö III/1
  Ensimmäinen konemestari — höyry- tai moottorialus tai molemmat (rajoittamaton) sääntö III/2
  Konepäällikkö — höyry- tai moottorialus tai molemmat (rajoittamaton) sääntö III/2 |
| BE | Kroatia | Vahtiperämies, alukset ≥ 500 GT
  Yliperämies, alukset ≥ 3 000 GT
  Yliperämies, alukset < 3 000 GT
  Päällikkö, alukset ≥ 3 000 GT
  Päällikkö, alukset < 3 000 GT
  Vahtiperämies, alukset < 500 GT, alue 3
  Vahtipäällikkö, alukset < 500 GT, alue 3
  Vahtikonemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 750 kW
  Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 750 kW
  Konepäällikkö, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 750 kW
  Konepäällikkö, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on 750—3 000 kW |
| BE | Filippiinit | Toinen perämies
  Ensimmäinen perämies
  Yliperämies
  Päällikkö
  Kolmas konemestari
  Toinen konemestari
  Ensimmäinen konemestari
  Konepäällikkö |
| BE | Indonesia | Perämies, luokka I
  Perämies, luokka II
  Perämies, luokka III
  Perämies, luokka IV
  Konemestari, luokka I
  Konemestari, luokka II
  Konemestari, luokka III |
| BE | Venäjä | Päällikkö
  Yliperämies
  Vahtiperämies
  Päällikkö, alukset < 500 GT, rannikkoliikenne
  Vahtiperämies, alukset < 500 GT, rannikkoliikenne
  Konemestari, luokka 1
  Konemestari, luokka 2 /B
  Konemestari, luokka 2 /A
  Konemestari, luokka 3 /B
  Konemestari, luokka 3 /A |
| L | Argentiina | Perämiehen pätevyyskirjat
  Perämies, pitkän matkan liikenne (Ultramar), sääntö II/1
  Yliperämies, pitkän matkan liikenne (Ultramar), sääntö II/2
  Päällikkö, pitkän matkan liikenne (Ultramar), sääntö II/2 |
| Konemestarin pätevyyskirjat
  Konemestari, sääntö III/1
  Ensimmäinen konemestari, sääntö III/2
  Konepäällikkö, sääntö III/2 |
| L | Australia | Perämiehen pätevyyskirjat
  Ensimmäinen perämies, luokka 1, sääntö II/1
  Yliperämies, luokka 1, sääntö II/2
  Päällikkö, luokka 1, sääntö II/2 |
| Konemestarin pätevyyskirjat
  Vahtikonemestari, sääntö III/1
  Konemestari, luokka 2, sääntö III/2
  Konemestari, luokka 1, sääntö III/2 |
| L | Bulgaria | Perämiehen pätevyyskirjat
  Toinen perämies, sääntö II/1
  Ensimmäinen perämies, sääntö II/1
  Yliperämies, sääntö II/2
  Päällikkö, sääntö II/2 |
| Konemestarin pätevyyskirjat
  Kolmas konemestari, sääntö III/1
  Toinen konemestari, sääntö III/1
  Ensimmäinen konemestari, sääntö III/2
  Konepäällikkö, sääntö III/2 |
| L | Kanada | Perämiehen pätevyyskirjat
  Vahtiperämies, rajoittamaton, sääntö II/1
  Yliperämies, paikallisliikenne, sääntö II/1
  Yliperämies, keskipitkän matkan liikenne, sääntö II/1
  Päällikkö, paikallisliikenne, sääntö II/1
  Päällikkö, keskipitkän matkan liikenne, sääntö II/2
  Päällikkö, kansainvälinen liikenne, sääntö II/2
  Päällikkö, sääntö II/2 |
| Konemestarin pätevyyskirjat
  Konemestari, luokka 4, sääntö III/1
  Konemestari, luokka 3, sääntö III/1
  Konemestari, luokka 2, sääntö III/2
  Konemestari, luokka 1, sääntö III/2 |
| L | Kroatia | Perämiehen pätevyyskirjat
  Vahtiperämies, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/1
  Yliperämies, alukset ≥ 3 000 GT, sääntö II/2
  Yliperämies, alukset < 3 000 GT, sääntö II/2
  Päällikkö, alukset < 3 000 GT, sääntö II/2
  Päällikkö, alukset ≥ 3 000 GT, sääntö II/2 |
| Konemestarin pätevyyskirjat
  Vahtikonemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 750 kW, sääntö III/1
  Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2
  Konepäällikkö, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2
  Konepäällikkö, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on 750—3 000 kW, sääntö III/3 |
| L | Viro | Perämiehen pätevyyskirjat
  Vahtiperämies, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/1
  Yliperämies, alukset < 3 000 GT, sääntö II/2
  Yliperämies, alukset ≥ 3 000 GT, sääntö II/2
  Päällikkö, alukset < 3 000 GT, sääntö II/2
  Päällikkö, alukset ≥ 3 000 GT, sääntö II/2 |
| Konemestarin pätevyyskirjat
  Vahtikonemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneistona käytetyn dieselmoottorin teho on ≥ 750 kW, sääntö III/1
  Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneistona käytetyn dieselmoottorin teho on < 3 000 kW, sääntö III/3
  Konepäällikkö, alukset, joiden pääkuljetuskoneistona käytetyn dieselmoottorin teho on < 3 000 kW, sääntö III/3
  Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneistona käytetyn dieselmoottorin teho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2
  Konepäällikkö, alukset, joiden pääkuljetuskoneistona käytetyn dieselmoottorin teho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2 |
| L | Intia | Perämiehen pätevyyskirjat
  Päällikkö, kansainvälinen liikenne, pätevyyskirja (kansi), luokka 1, sääntö II/2
  Yliperämies, kansainvälinen liikenne, pätevyyskirja (kansi), luokka 2, sääntö II/2
  Ensimmäinen perämies, kansainvälinen liikenne, pätevyyskirja (kansi), luokka 3, sääntö II/1 (vahtiperämies) |
| Konemestarin pätevyyskirjat
  Konemestari, pätevyyskirja (MEO-1), luokka 1 (konepäällikkö), sääntö III/2
  Konemestari, pätevyyskirja (MEO-2), luokka 2 (ensimmäinen konemestari), sääntö III/2
  Konemestari, pätevyyskirja (EOOW-IV), luokka 4 (vahtikonemestari), sääntö III/1 |
| L | Indonesia | Perämiehen pätevyyskirjat
  Perämies, luokka I (päällikkö), sääntö II/2
  Perämies, luokka I, sääntö II/2
  Perämies, luokka III, sääntö II/1, II/2.4.1, II/3.5
  Perämies, luokka IV, sääntö II/1, II/3 |
| Konemestarin pätevyyskirjat
  Konemestari, luokka I, sääntö III/2
  Konemestari, luokka II, sääntö III/2
  Konemestari, luokka III, sääntö III/1, III/3
  Konemestari, luokka IV, sääntö III/1, III/3 |
| L | Latvia | Perämiehen pätevyyskirjat
  Vahtiperämies, alukset > 500 GT, sääntö II/1
  Yliperämies, alukset ≤ 3 000 GT, sääntö II/2
  Päällikkö, alukset ≤ 3 000 GT, sääntö II/2
  Yliperämies, alukset > 3 000 GT, rajoittamaton (Deep-sea Navigator), sääntö II/2
  Päällikkö, alukset ≤ 3 000 GT, rajoittamaton (Deep-sea Master), sääntö II/2 |
| Konemestarin pätevyyskirjat
  Vahtikonemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on > 750 kW, sääntö III/1
  Konepäällikkö, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≤ 750 kW, sääntö III/2
  Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on > 3 000 kW, sääntö III/2
  Konepäällikkö, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on > 3 000 kW, sääntö III/2 |
| L | Liettua | Päällikkö, alukset ≥ 3 000 GT, sääntö II/2
  Yliperämies, alukset ≥ 3 000 GT, sääntö II/2
  Päällikkö, alukset 500—3 000 GT, sääntö II/2
  Yliperämies, alukset 500—3 000 GT, sääntö II/2
  Vahtiperämies, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/1
  Päällikkö, alukset < 500 GT, sääntö II/3
  Vahtiperämies, alukset < 500 GT, sääntö II/3
  Konepäällikkö, alukset, joiden koneteho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2
  Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden koneteho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2
  Konepäällikkö, alukset, joiden koneteho on 750—3 000 kW, sääntö III/2
  Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden koneteho on 750—3 000 kW, sääntö III/2
  Vahtikonemestari, alukset, joiden koneteho on ≥ 750 kW, sääntö III/1
  Konepäällikkö, alukset, joiden koneteho on < 750 kW, sääntö III/3
  Vahtikonemestari, alukset, joiden koneteho on < 750 kW, sääntö III/3 |
| L | Madagaskar | Kansiosasto
  Yliperämies, luokka 1 (rajoittamaton), sääntö II/2
  Yliperämies, luokka 2 (alukset < 3 000 GT), sääntö II/2
  Päällikkö, rannikkoliikenne (alukset < 500 GT, < 200 mpk rannikosta), sääntö II/3
  Vahtiperämies (rajoittamaton), sääntö II/1 |
| Koneosasto
  Ensimmäinen konemestari, luokka 1 (rajoittamaton), sääntö III/2
  Ensimmäinen konemestari, luokka 2 (< 3 000 kW), sääntö III/3
  Vahtikonemestari (rajoittamaton), sääntö III/4L |
| L | Filippiinit | Perämiehen pätevyyskirjat
  D1 — Päällikkö, sääntö II/2
  D2 — Yliperämies, sääntö II/2
  D3 — Ensimmäinen perämies, sääntö II/1
  D4 — Toinen perämies, sääntö II/1 |
| Konemestarin pätevyyskirjat
  E1 — Konepäällikkö, sääntö III/2
  E2 — Ensimmäinen konemestari, sääntö III/2
  E3 — Toinen konemestari, sääntö III/1
  E4 — Kolmas konemestari, sääntö III/1 |
| L | Puola | Perämiehen pätevyyskirjat
  Vahtiperämies, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/1
  Yliperämies, alukset 500—3 000 GT, sääntö II/2
  Yliperämies, alukset ≥ 3 000 GT, sääntö II/2
  Päällikkö, alukset 500—3 000 GT, sääntö II/2
  Päällikkö, alukset ≥ 3 000 GT, sääntö II/2
  Vahtiperämies, rannikkoliikenne, sääntö II/3
  Päällikkö, rannikkoliikenne, sääntö II/3 |
| Konemestarin pätevyyskirjat
  Vahtikonemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on < 750 kW, sääntö III/1
  Vahtikonemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 750 kW, sääntö III/1
  Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on 750—3 000 kW, sääntö III/3
  Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2
  Konepäällikkö, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on 750—3 000 kW, sääntö III/3
  Konepäällikkö, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2 |
| L | Romania | Perämiehen pätevyyskirjat
  Päällikkö, alukset ≥ 3 000 GT, sääntö II/2
  Yliperämies, alukset ≥ 3 000 GT, sääntö II/2
  Vahtiperämies, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/1
  Päällikkö, alukset < 200 GT, rannikkoliikenne, sääntö II/3 |
| Konemestarin pätevyyskirjat
  Konepäällikkö, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2
  Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2
  Vahtikonemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 750 kW, sääntö III/1 |
| L | Venäjä | Perämiehen pätevyyskirjat
  Päällikkö, sääntö II/2
  Yliperämies, sääntö II/2
  Vahtiperämies, sääntö II/1
  Päällikkö, alukset < 500 GT, rannikkoliikenne, sääntö II/3
  Vahtiperämies, alukset < 500 GT, rannikkoliikenne, sääntö II/3 |
| Konemestarin pätevyyskirja
  Konemestari, luokka 1, sääntö III/2
  Konemestari, luokka 2/B, sääntö III/3
  Konemestari, luokka 2/A, sääntö III/2
  Konemestari, luokka 3/B, sääntö III/3
  Konemestari, luokka 3/A, sääntö III/1 |
| L | Senegal | Kansiosasto
  Päällikkö, alukset >3 000 GT, sääntö II/2
  Yliperämies, alukset > 3 000 GT, sääntö II/2
  Päällikkö, alukset 500—3 000 GT, sääntö II/2
  Yliperämies, alukset 500—3 000 GT, sääntö II/2
  Vahtiperämies, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/1 |
| Kansiosasto
  Konepäällikkö, alukset, joiden pääkuljetuskoneen teho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2
  Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneen teho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2
  Konepäällikkö, alukset, joiden pääkuljetuskoneen teho on 750—3 000 kW, sääntö III/2
  Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneen teho on 750—3 000 kW, sääntö III/2
  Vahtikonemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneen teho on ≥ 750 kW, sääntö III/1 |
| L | Ukraina | Perämiehen pätevyyskirjat
  Perämies, rannikkoliikenne (Short sea voyage navigator), sääntö II/1
  Perämies, rajoittamaton (Deep-sea navigator), sääntö II/2.2.1.1
  Päällikkö, rannikkoliikenne (Master in short voyages), sääntö II/3.5
  Päällikkö, rajoittamaton (Deep-sea captain), sääntö II/2.2.1.2 |
| Konemestarin pätevyyskirjat
  Konemestari, luokka 3, sääntö III/1
  Konemestari, luokka 2, sääntö III/2.2.1.1
  Konemestari, luokka 1, sääntö III/2.2.1.2 |
| IT | Tšekki | Kansiosasto
  Päällikkö, sääntö II/2
  Yliperämies, sääntö II/2
  Vahtiperämies, sääntö II/1 |
| Koneosasto
  Konepäällikkö, sääntö III/2
  Ensimmäinen konemestari, sääntö III/2
  Vahtikonemestari, sääntö III/1 |
| UK | Malesia | Vahtiperämies (rajoittamaton)
  Yliperämies (rajoittamaton)
  Päällikkö (rajoittamaton)
  Yliperämies (alukset < 3 000 GT, rannikkoliikenne)
  Päällikkö (alukset < 3 000 GT, rannikkoliikenne)
  Yliperämies (alukset ≥ 3 000 GT, rannikkoliikenne)
  Päällikkö (alukset ≥ 3 000 GT, rannikkoliikenne)
  Vahtiperämies (alukset < 500 GT, rannikkoliikenne)
  Päällikkö (alukset < 500 GT, rannikkoliikenne) |
| EL | Kiina | Päällikkö, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/2
  Yliperämies, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/2
  Vahtiperämies, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/1
  Konepäällikkö, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2
  Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2
  Vahtikonemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 750 kW, sääntö III/1
  Radioasemanhoitaja, sääntö IV/2 |
| EL | Australia | Päällikkö, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/2
  Yliperämies, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/2
  Vahtiperämies, alukset > 500 GT, sääntö II/1
  Konepäällikkö, alukset, joiden koneteho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2
  Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden koneteho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2
  Vahtikonemestari, alukset, joiden koneteho on ≥ 750 kW, sääntö III/1
  Radioasemanhoitaja, sääntö IV/2 |
| EL | Kanada | Päällikkö, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/2
  Yliperämies, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/2
  Vahtiperämies, alukset > 500 GT, sääntö II/1
  Konepäällikkö, alukset, joiden koneteho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2
  Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden koneteho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2
  Vahtikonemestari, alukset, joiden koneteho on ≥ 750 kW, sääntö III/1
  Radioasemanhoitaja, sääntö IV/2 |
| EL | Georgia | Päällikkö, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/2
  Yliperämies, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/2
  Vahtiperämies, alukset > 500 GT, sääntö II/1
  Konepäällikkö, alukset, joiden koneteho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2
  Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden koneteho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2
  Vahtikonemestari, alukset, joiden koneteho on ≥ 750 kW, sääntö III/1
  Radioasemanhoitaja, sääntö IV/2 |
| UK | Iran | Ensimmäinen perämies (vahtiperämies, rajoittamaton), sääntö II/1
  Yliperämies (rajoittamaton), sääntö II/2
  Päällikkö, sääntö II/2
  Konemestari, luokka 3 (vahtikonemestari Nil), sääntö III/1
  Konemestari, luokka 2 (konepäällikkö, alukset < 3 000 kW, ensimmäinen konemestari Nil), sääntö III/2 ja 3
  Konepäällikkö (konepäällikkö Nil), sääntö III/2 |
| L | Turkki | Kansiosasto:
  Vahtikonemestari, rajoitettu (sääntö II/3)
  Päällikkö, rajoitettu (sääntö II/3)
  Vahtiperämies, alukset 500—3 000 GT, sääntö II/1
  Yliperämies, alukset 500—3 000 GT, sääntö II/2
  Päällikkö, alukset 500—3 000 GT, sääntö II/2
  Vahtiperämies, rajoittamaton, sääntö II/1
  Yliperämies, rajoittamaton, sääntö II/2
  Päällikkö, rajoittamaton, sääntö II/2 |
| Koneosasto:
  Konemestari, alukset 750—3 000 kW, sääntö III/1
  Ensimmäinen konemestari, alukset 750—3 000 kW, sääntö III/3
  Konepäällikkö, alukset 750—3 000 kW, sääntö III/3
  Konemestari, rajoittamaton, sääntö III/1
  Ensimmäinen konemestari, rajoittamaton, sääntö III/2
  Konepäällikkö, rajoittamaton, sääntö III/2 |
| Radioasemanhoitaja, yleinen, sääntö IV/2
  Radioasemanhoitaja, rajoitettu, sääntö IV/2 |
| L | Slovenia | Merialukset ≥ 3 000 GT
  Päällikkö, sääntö II/2
  Yliperämies, sääntö II/2 |
| Merialukset 500—3 000 GT
  Päällikkö, sääntö II/2
  Yliperämies, sääntö II/2
  Vahtiperämies, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/1 |
| Merialukset < 500 GT
  Päällikkö, sääntö II/3
  Vahtiperämies, sääntö II/3
  Radioasemanhoitaja, luokka 1, sääntö IV/2
  Radioasemanhoitaja, luokka 2, sääntö IV/2
  Radioasemanhoitaja, yleinen, sääntö IV/2
  Radioasemanhoitaja, rajoitettu, sääntö IV/2 |
| Kaikki alukset ≥ 3 000 kW
  Konepäällikkö, sääntö III/2
  Ensimmäinen konemestari, sääntö III/2 |
| Kaikki alukset 750—3 000 kW
  Konepäällikkö, sääntö III/3
  Ensimmäinen konemestari, sääntö III/3 |
| Kaikki alukset ≥ 750 kW
  Vahtikonemestari, sääntö III/1 |
| EL | Pakistan | Päällikkö, alukset ≥ 500 GT (sääntö II/2)
  Yliperämies, alukset ≥ 500 GT (sääntö II/2)
  Vahtiperämies, alukset > 500 GT (sääntö II/1)
  Päällikkö ja vahtiperämies, alukset < 500 GT (sääntö II/3)
  Konepäällikkö, alukset, joiden koneteho on ≥ 3 000 kW (sääntö III/2)
  Vahtikonemestari, alukset, joiden koneteho on ≥ 750 kW (sääntö III/1)
  Konepäällikkö ja ensimmäinen konemestari, alukset, joiden koneteho on 750—3 000 kW (sääntö III/3)
  GMDSS, radiohenkilöstö (sääntö IV/2)
  Säiliöalusten päälliköiden ja päällystön erityiskoulutus (sääntö V/1) |
| UK | Serbia ja Montenegro | Vahtiperämies, rajoittamaton, alukset > 3 000 GT
  Yliperämies, rajoittamaton, alukset > 3 000 GT
  Päällikkö, rajoittamaton, alukset > 3 000 GT
  Yliperämies, alukset < 3 000 GT
  Päällikkö, alukset < 3 000 GT
  Vahtiperämies, alukset < 500 GT, rannikkoliikenne
  Päällikkö, alukset < 500 GT, rannikkoliikenne
  Vahtikonemestari, rajoittamaton
  Ensimmäinen konemestari, rajoittamaton
  Konepäällikkö, rajoittamaton
  Ensimmäinen konemestari, alukset 750—3 000 kW, rannikkoliikenne
  Konepäällikkö, alukset 750—3 000 kW, rannikkoliikenne |
| PO | Turkki | Päällikkö, alukset > 3 000 GT
  Yliperämies, alukset > 3 000 GT
  Yliperämies, alukset 500—3 000 GT
  Perämies, alukset > 500 GT
  Konepäällikkö, alukset > 3 000 kW
  Konepäällikkö, alukset 750—3 000 kW
  Ensimmäinen konemestari, alukset > 3 000 kW
  Ensimmäinen konemestari, alukset 750—3 000 kW
  Konemestari, alukset > 750 kW
  Radioasemanhoitaja, yleinen
  Radioasemanhoitaja, rajoitettu |

Jäsenvaltio

Kolmas maa, jota asia koskee

Asianmukaiset pätevyyskirjat

EL

Indonesia

Päällikkö, alukset ≥ 500 GT (sääntö II/2)

Yliperämies, alukset ≥ 500 GT (sääntö II/2)

Vahtiperämies, alukset ≥ 500 GT (sääntö II/2)

Konepäällikkö, alukset, joiden koneteho on ≥ 3 000 kW (sääntö III/3)

Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden koneteho on ≥ 3 000 kW (sääntö III/2)

Vahtiperämies, alukset, joiden koneteho on ≥ 750 kW (sääntö III/1)

Radioasemanhoitaja (sääntö IV/2)

UK

Korea

Perämies, luokka 1 (päällikkö)

Perämies, luokka 2

Perämies, luokka 3

Perämies, luokka 4 (päällikkö, rannikkoliikenne)

Perämies, luokka 5

Perämies, luokka 6

IT

Australia

Kansiosasto

Päällikkö, luokka I, sääntö II/2

Yliperämies, luokka I, sääntö II/2

Päällikkö, luokka II, sääntö II/2

Yliperämies, luokka II, sääntö II/2

Ensimmäinen perämies, luokka I, sääntö II/1

Ensimmäinen perämies, luokka II, sääntö II/3

Koneosasto

Konemestari, luokka I, sääntö III/2

Konemestari, luokka II, sääntö III/3

Vahtikonemestari, sääntö III/1

BE

Australia

Ensimmäinen perämies, luokka 1 (sääntö II/1)

Ensimmäinen perämies, luokka 2 (sääntö II/1)

Yliperämies, luokka 1 (sääntö II/2)

Yliperämies, luokka, V/ls < 3 000 GT u/l (sääntö II/2)

Päällikkö, luokka 1 (sääntö II/2)

Päällikkö, luokka 2, rajoitus V/ls < 3 000 GT u/l (sääntö II/2)

Vahtikonemestari — höyry- tai moottorialus tai molemmat (rajoittamaton) sääntö III/1

Ensimmäinen konemestari — höyry- tai moottorialus tai molemmat (rajoittamaton) sääntö III/2

Konepäällikkö — höyry- tai moottorialus tai molemmat (rajoittamaton) sääntö III/2

BE

Kroatia

Vahtiperämies, alukset ≥ 500 GT

Yliperämies, alukset ≥ 3 000 GT

Yliperämies, alukset < 3 000 GT

Päällikkö, alukset ≥ 3 000 GT

Päällikkö, alukset < 3 000 GT

Vahtiperämies, alukset < 500 GT, alue 3

Vahtipäällikkö, alukset < 500 GT, alue 3

Vahtikonemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 750 kW

Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 750 kW

Konepäällikkö, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 750 kW

Konepäällikkö, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on 750—3 000 kW

BE

Filippiinit

Toinen perämies

Ensimmäinen perämies

Yliperämies

Päällikkö

Kolmas konemestari

Toinen konemestari

Ensimmäinen konemestari

Konepäällikkö

BE

Indonesia

Perämies, luokka I

Perämies, luokka II

Perämies, luokka III

Perämies, luokka IV

Konemestari, luokka I

Konemestari, luokka II

Konemestari, luokka III

BE

Venäjä

Päällikkö

Yliperämies

Vahtiperämies

Päällikkö, alukset < 500 GT, rannikkoliikenne

Vahtiperämies, alukset < 500 GT, rannikkoliikenne

Konemestari, luokka 1

Konemestari, luokka 2 /B

Konemestari, luokka 2 /A

Konemestari, luokka 3 /B

Konemestari, luokka 3 /A

L

Argentiina

Perämiehen pätevyyskirjat

Perämies, pitkän matkan liikenne (Ultramar), sääntö II/1

Yliperämies, pitkän matkan liikenne (Ultramar), sääntö II/2

Päällikkö, pitkän matkan liikenne (Ultramar), sääntö II/2

Konemestarin pätevyyskirjat

Konemestari, sääntö III/1

Ensimmäinen konemestari, sääntö III/2

Konepäällikkö, sääntö III/2

L

Australia

Perämiehen pätevyyskirjat

Ensimmäinen perämies, luokka 1, sääntö II/1

Yliperämies, luokka 1, sääntö II/2

Päällikkö, luokka 1, sääntö II/2

Konemestarin pätevyyskirjat

Vahtikonemestari, sääntö III/1

Konemestari, luokka 2, sääntö III/2

Konemestari, luokka 1, sääntö III/2

L

Bulgaria

Perämiehen pätevyyskirjat

Toinen perämies, sääntö II/1

Ensimmäinen perämies, sääntö II/1

Yliperämies, sääntö II/2

Päällikkö, sääntö II/2

Konemestarin pätevyyskirjat

Kolmas konemestari, sääntö III/1

Toinen konemestari, sääntö III/1

Ensimmäinen konemestari, sääntö III/2

Konepäällikkö, sääntö III/2

L

Kanada

Perämiehen pätevyyskirjat

Vahtiperämies, rajoittamaton, sääntö II/1

Yliperämies, paikallisliikenne, sääntö II/1

Yliperämies, keskipitkän matkan liikenne, sääntö II/1

Päällikkö, paikallisliikenne, sääntö II/1

Päällikkö, keskipitkän matkan liikenne, sääntö II/2

Päällikkö, kansainvälinen liikenne, sääntö II/2

Päällikkö, sääntö II/2

Konemestarin pätevyyskirjat

Konemestari, luokka 4, sääntö III/1

Konemestari, luokka 3, sääntö III/1

Konemestari, luokka 2, sääntö III/2

Konemestari, luokka 1, sääntö III/2

L

Kroatia

Perämiehen pätevyyskirjat

Vahtiperämies, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/1

Yliperämies, alukset ≥ 3 000 GT, sääntö II/2

Yliperämies, alukset < 3 000 GT, sääntö II/2

Päällikkö, alukset < 3 000 GT, sääntö II/2

Päällikkö, alukset ≥ 3 000 GT, sääntö II/2

Konemestarin pätevyyskirjat

Vahtikonemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 750 kW, sääntö III/1

Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2

Konepäällikkö, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2

Konepäällikkö, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on 750—3 000 kW, sääntö III/3

L

Viro

Perämiehen pätevyyskirjat

Vahtiperämies, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/1

Yliperämies, alukset < 3 000 GT, sääntö II/2

Yliperämies, alukset ≥ 3 000 GT, sääntö II/2

Päällikkö, alukset < 3 000 GT, sääntö II/2

Päällikkö, alukset ≥ 3 000 GT, sääntö II/2

Konemestarin pätevyyskirjat

Vahtikonemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneistona käytetyn dieselmoottorin teho on ≥ 750 kW, sääntö III/1

Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneistona käytetyn dieselmoottorin teho on < 3 000 kW, sääntö III/3

Konepäällikkö, alukset, joiden pääkuljetuskoneistona käytetyn dieselmoottorin teho on < 3 000 kW, sääntö III/3

Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneistona käytetyn dieselmoottorin teho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2

Konepäällikkö, alukset, joiden pääkuljetuskoneistona käytetyn dieselmoottorin teho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2

L

Intia

Perämiehen pätevyyskirjat

Päällikkö, kansainvälinen liikenne, pätevyyskirja (kansi), luokka 1, sääntö II/2

Yliperämies, kansainvälinen liikenne, pätevyyskirja (kansi), luokka 2, sääntö II/2

Ensimmäinen perämies, kansainvälinen liikenne, pätevyyskirja (kansi), luokka 3, sääntö II/1 (vahtiperämies)

Konemestarin pätevyyskirjat

Konemestari, pätevyyskirja (MEO-1), luokka 1 (konepäällikkö), sääntö III/2

Konemestari, pätevyyskirja (MEO-2), luokka 2 (ensimmäinen konemestari), sääntö III/2

Konemestari, pätevyyskirja (EOOW-IV), luokka 4 (vahtikonemestari), sääntö III/1

L

Indonesia

Perämiehen pätevyyskirjat

Perämies, luokka I (päällikkö), sääntö II/2

Perämies, luokka I, sääntö II/2

Perämies, luokka III, sääntö II/1, II/2.4.1, II/3.5

Perämies, luokka IV, sääntö II/1, II/3

Konemestarin pätevyyskirjat

Konemestari, luokka I, sääntö III/2

Konemestari, luokka II, sääntö III/2

Konemestari, luokka III, sääntö III/1, III/3

Konemestari, luokka IV, sääntö III/1, III/3

L

Latvia

Perämiehen pätevyyskirjat

Vahtiperämies, alukset > 500 GT, sääntö II/1

Yliperämies, alukset ≤ 3 000 GT, sääntö II/2

Päällikkö, alukset ≤ 3 000 GT, sääntö II/2

Yliperämies, alukset > 3 000 GT, rajoittamaton (Deep-sea Navigator), sääntö II/2

Päällikkö, alukset ≤ 3 000 GT, rajoittamaton (Deep-sea Master), sääntö II/2

Konemestarin pätevyyskirjat

Vahtikonemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on > 750 kW, sääntö III/1

Konepäällikkö, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≤ 750 kW, sääntö III/2

Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on > 3 000 kW, sääntö III/2

Konepäällikkö, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on > 3 000 kW, sääntö III/2

L

Liettua

Päällikkö, alukset ≥ 3 000 GT, sääntö II/2

Yliperämies, alukset ≥ 3 000 GT, sääntö II/2

Päällikkö, alukset 500—3 000 GT, sääntö II/2

Yliperämies, alukset 500—3 000 GT, sääntö II/2

Vahtiperämies, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/1

Päällikkö, alukset < 500 GT, sääntö II/3

Vahtiperämies, alukset < 500 GT, sääntö II/3

Konepäällikkö, alukset, joiden koneteho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2

Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden koneteho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2

Konepäällikkö, alukset, joiden koneteho on 750—3 000 kW, sääntö III/2

Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden koneteho on 750—3 000 kW, sääntö III/2

Vahtikonemestari, alukset, joiden koneteho on ≥ 750 kW, sääntö III/1

Konepäällikkö, alukset, joiden koneteho on < 750 kW, sääntö III/3

Vahtikonemestari, alukset, joiden koneteho on < 750 kW, sääntö III/3

L

Madagaskar

Kansiosasto

Yliperämies, luokka 1 (rajoittamaton), sääntö II/2

Yliperämies, luokka 2 (alukset < 3 000 GT), sääntö II/2

Päällikkö, rannikkoliikenne (alukset < 500 GT, < 200 mpk rannikosta), sääntö II/3

Vahtiperämies (rajoittamaton), sääntö II/1

Koneosasto

Ensimmäinen konemestari, luokka 1 (rajoittamaton), sääntö III/2

Ensimmäinen konemestari, luokka 2 (< 3 000 kW), sääntö III/3

Vahtikonemestari (rajoittamaton), sääntö III/4L

L

Filippiinit

Perämiehen pätevyyskirjat

D1 — Päällikkö, sääntö II/2

D2 — Yliperämies, sääntö II/2

D3 — Ensimmäinen perämies, sääntö II/1

D4 — Toinen perämies, sääntö II/1

Konemestarin pätevyyskirjat

E1 — Konepäällikkö, sääntö III/2

E2 — Ensimmäinen konemestari, sääntö III/2

E3 — Toinen konemestari, sääntö III/1

E4 — Kolmas konemestari, sääntö III/1

L

Puola

Perämiehen pätevyyskirjat

Vahtiperämies, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/1

Yliperämies, alukset 500—3 000 GT, sääntö II/2

Yliperämies, alukset ≥ 3 000 GT, sääntö II/2

Päällikkö, alukset 500—3 000 GT, sääntö II/2

Päällikkö, alukset ≥ 3 000 GT, sääntö II/2

Vahtiperämies, rannikkoliikenne, sääntö II/3

Päällikkö, rannikkoliikenne, sääntö II/3

Konemestarin pätevyyskirjat

Vahtikonemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on < 750 kW, sääntö III/1

Vahtikonemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 750 kW, sääntö III/1

Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on 750—3 000 kW, sääntö III/3

Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2

Konepäällikkö, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on 750—3 000 kW, sääntö III/3

Konepäällikkö, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2

L

Romania

Perämiehen pätevyyskirjat

Päällikkö, alukset ≥ 3 000 GT, sääntö II/2

Yliperämies, alukset ≥ 3 000 GT, sääntö II/2

Vahtiperämies, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/1

Päällikkö, alukset < 200 GT, rannikkoliikenne, sääntö II/3

Konemestarin pätevyyskirjat

Konepäällikkö, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2

Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2

Vahtikonemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 750 kW, sääntö III/1

L

Venäjä

Perämiehen pätevyyskirjat

Päällikkö, sääntö II/2

Yliperämies, sääntö II/2

Vahtiperämies, sääntö II/1

Päällikkö, alukset < 500 GT, rannikkoliikenne, sääntö II/3

Vahtiperämies, alukset < 500 GT, rannikkoliikenne, sääntö II/3

Konemestarin pätevyyskirja

Konemestari, luokka 1, sääntö III/2

Konemestari, luokka 2/B, sääntö III/3

Konemestari, luokka 2/A, sääntö III/2

Konemestari, luokka 3/B, sääntö III/3

Konemestari, luokka 3/A, sääntö III/1

L

Senegal

Kansiosasto

Päällikkö, alukset >3 000 GT, sääntö II/2

Yliperämies, alukset > 3 000 GT, sääntö II/2

Päällikkö, alukset 500—3 000 GT, sääntö II/2

Yliperämies, alukset 500—3 000 GT, sääntö II/2

Vahtiperämies, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/1

Kansiosasto

Konepäällikkö, alukset, joiden pääkuljetuskoneen teho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2

Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneen teho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2

Konepäällikkö, alukset, joiden pääkuljetuskoneen teho on 750—3 000 kW, sääntö III/2

Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneen teho on 750—3 000 kW, sääntö III/2

Vahtikonemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneen teho on ≥ 750 kW, sääntö III/1

L

Ukraina

Perämiehen pätevyyskirjat

Perämies, rannikkoliikenne (Short sea voyage navigator), sääntö II/1

Perämies, rajoittamaton (Deep-sea navigator), sääntö II/2.2.1.1

Päällikkö, rannikkoliikenne (Master in short voyages), sääntö II/3.5

Päällikkö, rajoittamaton (Deep-sea captain), sääntö II/2.2.1.2

Konemestarin pätevyyskirjat

Konemestari, luokka 3, sääntö III/1

Konemestari, luokka 2, sääntö III/2.2.1.1

Konemestari, luokka 1, sääntö III/2.2.1.2

IT

Tšekki

Kansiosasto

Päällikkö, sääntö II/2

Yliperämies, sääntö II/2

Vahtiperämies, sääntö II/1

Koneosasto

Konepäällikkö, sääntö III/2

Ensimmäinen konemestari, sääntö III/2

Vahtikonemestari, sääntö III/1

UK

Malesia

Vahtiperämies (rajoittamaton)

Yliperämies (rajoittamaton)

Päällikkö (rajoittamaton)

Yliperämies (alukset < 3 000 GT, rannikkoliikenne)

Päällikkö (alukset < 3 000 GT, rannikkoliikenne)

Yliperämies (alukset ≥ 3 000 GT, rannikkoliikenne)

Päällikkö (alukset ≥ 3 000 GT, rannikkoliikenne)

Vahtiperämies (alukset < 500 GT, rannikkoliikenne)

Päällikkö (alukset < 500 GT, rannikkoliikenne)

EL

Kiina

Päällikkö, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/2

Yliperämies, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/2

Vahtiperämies, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/1

Konepäällikkö, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2

Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2

Vahtikonemestari, alukset, joiden pääkuljetuskoneiston teho on ≥ 750 kW, sääntö III/1

Radioasemanhoitaja, sääntö IV/2

EL

Australia

Päällikkö, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/2

Yliperämies, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/2

Vahtiperämies, alukset > 500 GT, sääntö II/1

Konepäällikkö, alukset, joiden koneteho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2

Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden koneteho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2

Vahtikonemestari, alukset, joiden koneteho on ≥ 750 kW, sääntö III/1

Radioasemanhoitaja, sääntö IV/2

EL

Kanada

Päällikkö, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/2

Yliperämies, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/2

Vahtiperämies, alukset > 500 GT, sääntö II/1

Konepäällikkö, alukset, joiden koneteho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2

Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden koneteho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2

Vahtikonemestari, alukset, joiden koneteho on ≥ 750 kW, sääntö III/1

Radioasemanhoitaja, sääntö IV/2

EL

Georgia

Päällikkö, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/2

Yliperämies, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/2

Vahtiperämies, alukset > 500 GT, sääntö II/1

Konepäällikkö, alukset, joiden koneteho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2

Ensimmäinen konemestari, alukset, joiden koneteho on ≥ 3 000 kW, sääntö III/2

Vahtikonemestari, alukset, joiden koneteho on ≥ 750 kW, sääntö III/1

Radioasemanhoitaja, sääntö IV/2

UK

Iran

Ensimmäinen perämies (vahtiperämies, rajoittamaton), sääntö II/1

Yliperämies (rajoittamaton), sääntö II/2

Päällikkö, sääntö II/2

Konemestari, luokka 3 (vahtikonemestari Nil), sääntö III/1

Konemestari, luokka 2 (konepäällikkö, alukset < 3 000 kW, ensimmäinen konemestari Nil), sääntö III/2 ja 3

Konepäällikkö (konepäällikkö Nil), sääntö III/2

L

Turkki

Kansiosasto:

Vahtikonemestari, rajoitettu (sääntö II/3)

Päällikkö, rajoitettu (sääntö II/3)

Vahtiperämies, alukset 500—3 000 GT, sääntö II/1

Yliperämies, alukset 500—3 000 GT, sääntö II/2

Päällikkö, alukset 500—3 000 GT, sääntö II/2

Vahtiperämies, rajoittamaton, sääntö II/1

Yliperämies, rajoittamaton, sääntö II/2

Päällikkö, rajoittamaton, sääntö II/2

Koneosasto:

Konemestari, alukset 750—3 000 kW, sääntö III/1

Ensimmäinen konemestari, alukset 750—3 000 kW, sääntö III/3

Konepäällikkö, alukset 750—3 000 kW, sääntö III/3

Konemestari, rajoittamaton, sääntö III/1

Ensimmäinen konemestari, rajoittamaton, sääntö III/2

Konepäällikkö, rajoittamaton, sääntö III/2

Radioasemanhoitaja, yleinen, sääntö IV/2

Radioasemanhoitaja, rajoitettu, sääntö IV/2

L

Slovenia

Merialukset ≥ 3 000 GT

Päällikkö, sääntö II/2

Yliperämies, sääntö II/2

Merialukset 500—3 000 GT

Päällikkö, sääntö II/2

Yliperämies, sääntö II/2

Vahtiperämies, alukset ≥ 500 GT, sääntö II/1

Merialukset < 500 GT

Päällikkö, sääntö II/3

Vahtiperämies, sääntö II/3

Radioasemanhoitaja, luokka 1, sääntö IV/2

Radioasemanhoitaja, luokka 2, sääntö IV/2

Radioasemanhoitaja, yleinen, sääntö IV/2

Radioasemanhoitaja, rajoitettu, sääntö IV/2

Kaikki alukset ≥ 3 000 kW

Konepäällikkö, sääntö III/2

Ensimmäinen konemestari, sääntö III/2

Kaikki alukset 750—3 000 kW

Konepäällikkö, sääntö III/3

Ensimmäinen konemestari, sääntö III/3

Kaikki alukset ≥ 750 kW

Vahtikonemestari, sääntö III/1

EL

Pakistan

Päällikkö, alukset ≥ 500 GT (sääntö II/2)

Yliperämies, alukset ≥ 500 GT (sääntö II/2)

Vahtiperämies, alukset > 500 GT (sääntö II/1)

Päällikkö ja vahtiperämies, alukset < 500 GT (sääntö II/3)

Konepäällikkö, alukset, joiden koneteho on ≥ 3 000 kW (sääntö III/2)

Vahtikonemestari, alukset, joiden koneteho on ≥ 750 kW (sääntö III/1)

Konepäällikkö ja ensimmäinen konemestari, alukset, joiden koneteho on 750—3 000 kW (sääntö III/3)

GMDSS, radiohenkilöstö (sääntö IV/2)

Säiliöalusten päälliköiden ja päällystön erityiskoulutus (sääntö V/1)

UK

Serbia ja Montenegro

Vahtiperämies, rajoittamaton, alukset > 3 000 GT

Yliperämies, rajoittamaton, alukset > 3 000 GT

Päällikkö, rajoittamaton, alukset > 3 000 GT

Yliperämies, alukset < 3 000 GT

Päällikkö, alukset < 3 000 GT

Vahtiperämies, alukset < 500 GT, rannikkoliikenne

Päällikkö, alukset < 500 GT, rannikkoliikenne

Vahtikonemestari, rajoittamaton

Ensimmäinen konemestari, rajoittamaton

Konepäällikkö, rajoittamaton

Ensimmäinen konemestari, alukset 750—3 000 kW, rannikkoliikenne

Konepäällikkö, alukset 750—3 000 kW, rannikkoliikenne

PO

Turkki

Päällikkö, alukset > 3 000 GT

Yliperämies, alukset > 3 000 GT

Yliperämies, alukset 500—3 000 GT

Perämies, alukset > 500 GT

Konepäällikkö, alukset > 3 000 kW

Konepäällikkö, alukset 750—3 000 kW

Ensimmäinen konemestari, alukset > 3 000 kW

Ensimmäinen konemestari, alukset 750—3 000 kW

Konemestari, alukset > 750 kW

Radioasemanhoitaja, yleinen

Radioasemanhoitaja, rajoitettu

---

(1)  Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta eivät tunnusta yksittäisiä merenkulkukoulutuslaitoksia, vaan tunnustavat kaikki asianomaisten kolmansien maiden hyväksymät merenkulkukoulutuslaitokset.

---

| 7.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 85/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 85/19

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.3773 — Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(2005/C 85/05)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

| 1. | Komissio vastaanotti 1. huhtikuuta 2005 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalaiseen yhtymään Lehman Brothers Group (’Lehman Brothers’) kuuluvat yhdysvaltalaiset yritykset Lehman Brothers Real Estate Partners (’LBREP II’) ja singaporelainen Europe Realty Holdings Pte. Ltd. (’Europe Realty’) hankkivat neuvoston asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisen yhteisen määräysvallan brittiläisessä yrityksessä IHG Portfolio (’IHG Portfolio’) ostamalla äskettäin perustetun yhteisyrityksen osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 1. huhtikuuta 2005 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalaiseen yhtymään Lehman Brothers Group (’Lehman Brothers’) kuuluvat yhdysvaltalaiset yritykset Lehman Brothers Real Estate Partners (’LBREP II’) ja singaporelainen Europe Realty Holdings Pte. Ltd. (’Europe Realty’) hankkivat neuvoston asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisen yhteisen määräysvallan brittiläisessä yrityksessä IHG Portfolio (’IHG Portfolio’) ostamalla äskettäin perustetun yhteisyrityksen osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | LBREP II: sijoitusrahasto, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

LBREP II: sijoitusrahasto,

| — | Europe Realty: Singaporen hallituksen lukuun kiinteistösijoitusalalla Euroopassa toimiva holdingyhtiö, |
| --- | --- |

—

Europe Realty: Singaporen hallituksen lukuun kiinteistösijoitusalalla Euroopassa toimiva holdingyhtiö,

| — | IHG Portfolio: neljä yritystä, jotka omistavat 73 hotellia Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

—

IHG Portfolio: neljä yritystä, jotka omistavat 73 hotellia Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty. On huomattava, että yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (2) mukaan annetun komission tiedonannon perusteella tämä asia voidaan mahdollisesti käsitellä kyseisessä tiedonannossa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty. On huomattava, että yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (2) mukaan annetun komission tiedonannon perusteella tämä asia voidaan mahdollisesti käsitellä kyseisessä tiedonannossa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

| 4. | Komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.3773 — Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio, seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.3773 — Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio, seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Tiedonanto on saatavilla kilpailun pääosaston Internet-sivuilla osoitteessa:

http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation/consultation/simplified_tru.pdf.

---

Oikaisuja

| 7.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 85/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 85/20

---

Oikaistaan epäsuoria TTK-toimia koskeva ehdotuspyyntö tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn erityisohjelmassa ”Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen”

(
  Euroopan unionin virallinen lehti C 63, 15. maaliskuuta 2005
  )

(2005/C 85/06)

Sivulla 15, liitteessä, 8 kohdassa olevan taulukon ensimmäisessä sarakkeessa:

korvataan:

”1.2.4.2.2”

seuraavasti:

seuraavasti:

”1.2.3.3”.

Sivulla 16, liitteessä, 13 kohdassa olevan taulukon viimeisen sarakkeen ensimmäisellä rivillä:

korvataan:

korvataan:

”1.2.4.2.1”

seuraavasti:

seuraavasti:

”1.2.3.3”.

---