# Euroopa Liidu C 29/4. v

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 29 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 48. köide4. veebruar 2005 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 29

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

48. köide4. veebruar 2005

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Kontrollikoda |
| 2005/C 029/1 | Eriaruanne nr 6/2004: Veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi kasutuselevõtt Euroopa Liidus koos komisjoni vastustega | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Kontrollikoda

2005/C 029/1

Eriaruanne nr 6/2004: Veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi kasutuselevõtt Euroopa Liidus koos komisjoni vastustega

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Kontrollikoda

| 4.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 29/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 29/1

---

ERIARUANNE nr 6/2004

Veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi kasutuselevõtt Euroopa Liidus koos komisjoni vastustega

(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)

(2005/C 29/01)

Image

SISUKORD

| I–IX | KOKKUVÕTE |
| --- | --- |

I–IX

| 1–6 | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1–6

| 1–3 | Üldine kontekst |
| --- | --- |

1–3

| 4–6 | Kontrollikoja audit |
| --- | --- |

4–6

| 7–26 | SÜSTEEMI LOOMINE JA ARENG |
| --- | --- |

7–26

| 7–10 | Veisekasvatussektori tähtsus |
| --- | --- |

7–10

| 11–17 | Veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi kasutuselevõtu taust ja põhjendus |
| --- | --- |

11–17

| 18–26 | Mis on veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem? |
| --- | --- |

18–26

| 27–32 | SÜSTEEMIS OSALEVATE ERINEVATE OSAPOOLTE ÜLESANDED JA ÕIGUSLIKUD KOHUSTUSED |
| --- | --- |

27–32

| 27 | Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Parlament |
| --- | --- |

27

| 28 | Komisjon |
| --- | --- |

28

| 29–31 | Liikmesriigid |
| --- | --- |

29–31

| 32 | Erinevad loomapidajad |
| --- | --- |

32

| 33–46 | LEIUD SEOSES SÜSTEEMI ÜLESEHITUSEGA ÜHENDUSE TASANDIL |
| --- | --- |

33–46

| 33–34 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

33–34

| 35–37 | Määrused ei sätesta andmebaaside vahelist teabevahetust |
| --- | --- |

35–37

| 38–39 | Ühenduse õigusaktid ei ole piisavalt täpsed |
| --- | --- |

38–39

| 40–41 | Komisjonil puuduvad volitused rakendusmeetmete vastuvõtmiseks siseriiklike andmebaaside suhtes |
| --- | --- |

40–41

| 42–46 | Sanktsioone ja kohapealseid kontrolle puudutavatesse komisjoni eeskirjadesse tuleks teha parandusi |
| --- | --- |

42–46

| 47–77 | LEIUD SEOSES SÜSTEEMI HALDAMISEGA ÜHENDUSE TASANDIL |
| --- | --- |

47–77

| 47–54 | Täpsete eeskirjade puudumine siseriiklike andmebaaside haldamise osas |
| --- | --- |

47–54

| 55–64 | Puuduvad kriteeriumid andmebaaside täieliku kasutuselevõtu tunnustamiseks |
| --- | --- |

55–64

| 65–71 | Komisjoni järelevalve |
| --- | --- |

65–71

| 72–77 | Vastuolud lisatasude haldamisel |
| --- | --- |

72–77

| 72–74 | Veisekasvatajatele makstavad lisatasud, mis on lülitatud ühtsesse haldus- ja kontrollisüsteemi |
| --- | --- |

72–74

| 75–77 | Veiste spongioosse entsefalopaatia (BSE) kriisi tõttu veiselihaturule kohaldatavad lisatoetusmeetmed |
| --- | --- |

75–77

| 78–91 | LIIKMESRIIKIDES TOIMUNUD KONTROLLIKOJA AUDITITE LEIUD |
| --- | --- |

78–91

| 92–99 | JÄRELDUSED JA SOOVITUSED |
| --- | --- |

92–99

Komisjoni vastused

KOKKUVÕTE

| I. | Veiste identifitseerimine ja registreerimine on veiseliha jälgitavuse peamiseks eelduseks ning üheks tingimuseks erinevate veisekasvatajatele makstavate lisatasude saamiseks. 2002. aastal väljastati selliseid lisatasusid 7 miljardi euro, 2004. aastal üle 8 miljardi euro väärtuses. |
| --- | --- |

I.

Veiste identifitseerimine ja registreerimine on veiseliha jälgitavuse peamiseks eelduseks ning üheks tingimuseks erinevate veisekasvatajatele makstavate lisatasude saamiseks. 2002. aastal väljastati selliseid lisatasusid 7 miljardi euro, 2004. aastal üle 8 miljardi euro väärtuses.

| II. | Auditi peamine eesmärk oli hinnata veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi nii komisjoni (ülesehitus, rakendamisalane ja järelkontroll) kui liikmesriikide tasandil (toimiv süsteem, mis võimaldab loomade efektiivset jälgimist alates sünnist kuni tapmiseni ja kõigi otsetoetuste maksmise kontrollimist). Audit viidi läbi neljas suurima veisekarjaga liikmesriigis (Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Ühendkuningriik). |
| --- | --- |

II.

Auditi peamine eesmärk oli hinnata veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi nii komisjoni (ülesehitus, rakendamisalane ja järelkontroll) kui liikmesriikide tasandil (toimiv süsteem, mis võimaldab loomade efektiivset jälgimist alates sünnist kuni tapmiseni ja kõigi otsetoetuste maksmise kontrollimist). Audit viidi läbi neljas suurima veisekarjaga liikmesriigis (Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Ühendkuningriik).

| III. | Identifitseerimissüsteemi kuulub neli komponenti: kõrvamärgid, loomapassid, karjaregister ja karja kohta üksikasju sisaldav elektrooniline andmebaas. Andmebaas on süsteemi üks osa ja see planeeriti käivitada hiljemalt 31. detsembril 1999. aastal. |
| --- | --- |

III.

Identifitseerimissüsteemi kuulub neli komponenti: kõrvamärgid, loomapassid, karjaregister ja karja kohta üksikasju sisaldav elektrooniline andmebaas. Andmebaas on süsteemi üks osa ja see planeeriti käivitada hiljemalt 31. detsembril 1999. aastal.

| IV. | Veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem võeti neljas auditeeritud liikmesriigis kasutusele enam kui kaks aastat pärast 31. detsembriks 1999 määratud tähtaega ning selles esineb siiani puudusi. Näiteks puudub järelevalve liikmesriikide vahel kaubeldavate loomade passide üle, siseriiklikud andmebaasid ei vaheta üksteisega teavet, andmebaaside kaasajastamises esineb viivitusi ja neis sisalduvat teavet ei saa tihti pidada usaldusväärseks. Auditi peamine leid on, et veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem praegusel kujul ei taga ei ühendusesisese ega -välise veiste liikumise jälgitavust. Ometi on sellesse liikumisse kaasatud igal aastal umbkaudu 3 miljonit veist (ca 4 % karjast). |
| --- | --- |

IV.

Veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem võeti neljas auditeeritud liikmesriigis kasutusele enam kui kaks aastat pärast 31. detsembriks 1999 määratud tähtaega ning selles esineb siiani puudusi. Näiteks puudub järelevalve liikmesriikide vahel kaubeldavate loomade passide üle, siseriiklikud andmebaasid ei vaheta üksteisega teavet, andmebaaside kaasajastamises esineb viivitusi ja neis sisalduvat teavet ei saa tihti pidada usaldusväärseks. Auditi peamine leid on, et veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem praegusel kujul ei taga ei ühendusesisese ega -välise veiste liikumise jälgitavust. Ometi on sellesse liikumisse kaasatud igal aastal umbkaudu 3 miljonit veist (ca 4 % karjast).

| V. | Süsteemi üldise raamistiku panid paika parlament ja nõukogu. Komisjoni ülesanne oli süsteemi mõningaid osi puudutavate rakendusmeetmete elluviimine, kogu süsteemi rakendamise eest vastutasid aga liikmesriigid. Määrustes ei sätestatud veiste liikumise alase teabe vahetuse korda liikmesriikide vahel; teabevahetust nõrgendas praktikas asjaolu, et teabe formaat on liikmesriigiti erinev. Kõik katsed erinevatest andmebaasidest teavet hankida on ebaõnnestunud. Liikmesriigid tõlgendasid ühenduse määruste mõningaid elemente erinevalt, eriti mis puudutab märgistamise ja aruandluse tähtaegadest kinnipidamist, põhimõistet “loomapidaja” ja loomapasside tagastamist. Komisjonile ei antud pädevust rakendusmeetmete vastuvõtmiseks andmebaaside loomise ja kontrolli osas. Sellega on osaliselt seletatavad liikmesriikide vahelised erinevused. |
| --- | --- |

V.

Süsteemi üldise raamistiku panid paika parlament ja nõukogu. Komisjoni ülesanne oli süsteemi mõningaid osi puudutavate rakendusmeetmete elluviimine, kogu süsteemi rakendamise eest vastutasid aga liikmesriigid. Määrustes ei sätestatud veiste liikumise alase teabe vahetuse korda liikmesriikide vahel; teabevahetust nõrgendas praktikas asjaolu, et teabe formaat on liikmesriigiti erinev. Kõik katsed erinevatest andmebaasidest teavet hankida on ebaõnnestunud. Liikmesriigid tõlgendasid ühenduse määruste mõningaid elemente erinevalt, eriti mis puudutab märgistamise ja aruandluse tähtaegadest kinnipidamist, põhimõistet “loomapidaja” ja loomapasside tagastamist. Komisjonile ei antud pädevust rakendusmeetmete vastuvõtmiseks andmebaaside loomise ja kontrolli osas. Sellega on osaliselt seletatavad liikmesriikide vahelised erinevused.

| VI. | Kasutuselolevaid kontrolli- ja sanktsioonisüsteeme ei ole kohandatud vastavalt erinevatele loomapidajatele, nagu kaubastajad, kogumispunktid või tapamajad. Lisaks sisaldavad andmebaasid teavet (taasmärgistamise määrad, viivitused teavitamisel), mida liikmesriigid kontrollivahendina ei kasuta. Samuti on eri liikmesriikide kontrolliviisides suured erinevused. |
| --- | --- |

VI.

Kasutuselolevaid kontrolli- ja sanktsioonisüsteeme ei ole kohandatud vastavalt erinevatele loomapidajatele, nagu kaubastajad, kogumispunktid või tapamajad. Lisaks sisaldavad andmebaasid teavet (taasmärgistamise määrad, viivitused teavitamisel), mida liikmesriigid kontrollivahendina ei kasuta. Samuti on eri liikmesriikide kontrolliviisides suured erinevused.

| VII. | Mis puudutab kontrolli veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi rakenduse ja järelevalve üle, siis komisjon on tegutsenud piiratud ulatuses ning hoidunud juhtnööride andmisest andmebaaside loomise osas. Mingeid eeskirju ühtse halduse osas ei väljastatud, samuti ei töötatud välja kvaliteedinäitajaid andmebaaside toimimise kohta. Menetlused, mille abil tunnustada andmebaaside täielikku kasutuselevõttu, on ebarahuldavad ning komisjoni roll piirdub liialt tihti kinnitusega, et andmebaasid tehniliselt eksisteerivad, hindamata nende tegelikku toimimist täpsete halduseeskirjade või eelnevalt kindlaksmääratud kvaliteedinäitajate põhjal. |
| --- | --- |

VII.

Mis puudutab kontrolli veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi rakenduse ja järelevalve üle, siis komisjon on tegutsenud piiratud ulatuses ning hoidunud juhtnööride andmisest andmebaaside loomise osas. Mingeid eeskirju ühtse halduse osas ei väljastatud, samuti ei töötatud välja kvaliteedinäitajaid andmebaaside toimimise kohta. Menetlused, mille abil tunnustada andmebaaside täielikku kasutuselevõttu, on ebarahuldavad ning komisjoni roll piirdub liialt tihti kinnitusega, et andmebaasid tehniliselt eksisteerivad, hindamata nende tegelikku toimimist täpsete halduseeskirjade või eelnevalt kindlaksmääratud kvaliteedinäitajate põhjal.

| VIII. | Komisjonile tuleks anda piisavalt vahendeid, võimaldamaks sel täita süsteemi tegeliku juhendamisega seotud ülesandeid; esmajärjekorras tuleks luua ühtse halduse eeskirjad, kvaliteedinäitajad ja formaat teabe vahetamiseks siseriiklike andmebaaside vahel. Teabevahetus liikmesriikide vahel, samuti kolmandate riikidega, peaks olema korraldatud eesmärgiga säilitada kontroll ühendusesisese ja -välise liikumise üle. |
| --- | --- |

VIII.

Komisjonile tuleks anda piisavalt vahendeid, võimaldamaks sel täita süsteemi tegeliku juhendamisega seotud ülesandeid; esmajärjekorras tuleks luua ühtse halduse eeskirjad, kvaliteedinäitajad ja formaat teabe vahetamiseks siseriiklike andmebaaside vahel. Teabevahetus liikmesriikide vahel, samuti kolmandate riikidega, peaks olema korraldatud eesmärgiga säilitada kontroll ühendusesisese ja -välise liikumise üle.

| IX. | Samuti tuleks võrrelda erinevates liikmesriikides kasutuselolevaid halduskontrolle ning täpsustada enne erinevate lisatasude väljamaksmist veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi vahelise vastastikuse kontrolli korda. Kohapealsete kontrollide süsteem, kaasa arvatud sanktsioonimehhanismid, tuleks samuti üle vaadata ning välja arendada erinevad lähenemisviisid eri loomapidajate osas ja kasutada lähenemisviisi, mis on täielikult ühildatud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga. |
| --- | --- |

IX.

Samuti tuleks võrrelda erinevates liikmesriikides kasutuselolevaid halduskontrolle ning täpsustada enne erinevate lisatasude väljamaksmist veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi vahelise vastastikuse kontrolli korda. Kohapealsete kontrollide süsteem, kaasa arvatud sanktsioonimehhanismid, tuleks samuti üle vaadata ning välja arendada erinevad lähenemisviisid eri loomapidajate osas ja kasutada lähenemisviisi, mis on täielikult ühildatud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga.

SISSEJUHATUS

Üldine kontekst

| 1. | Veiste registreerimist käsitleva määrusega (1) luuakse veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem tootmistasandil ning määratletakse veiseliha sektoris spetsiifiline ühenduse märgistamissüsteem. Need kaks süsteemi on omavahel seotud, kuivõrd identifitseerimise ja registreerimise süsteem muudab loomade liikumise jälgitavaks, mis omakorda on eelduseks toiduahela ohutuse tagamisele märgistamissüsteemi abil. Töökindel veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem on vajalik nii veterinaarsetel ja loomatervishoiu kaalutlustel, kui ka mõningate ühenduses rakendatavate loomapidajatele makstavate lisatasude tõttu. |
| --- | --- |

1.

Veiste registreerimist käsitleva määrusega (1) luuakse veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem tootmistasandil ning määratletakse veiseliha sektoris spetsiifiline ühenduse märgistamissüsteem. Need kaks süsteemi on omavahel seotud, kuivõrd identifitseerimise ja registreerimise süsteem muudab loomade liikumise jälgitavaks, mis omakorda on eelduseks toiduahela ohutuse tagamisele märgistamissüsteemi abil. Töökindel veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem on vajalik nii veterinaarsetel ja loomatervishoiu kaalutlustel, kui ka mõningate ühenduses rakendatavate loomapidajatele makstavate lisatasude tõttu.

| 2. | Käesoleva aruande aluseks on veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem ning selles ei käsitleta turustatud toodete märgistamist. Nimetatud süsteem hõlmab kõrvamärke loomade individuaalseks identifitseerimiseks, loomapasse, majandites peetavaid individuaalseid registreid ja liikmesriikide poolt koostatud elektroonilisi andmebaase. Süsteemi oluliseks osaks on elektroonilised andmebaasid, mis peavad olema loodud kõikides liikmesriikides 31. detsembriks 1999. Nimetatud andmebaasid peavad sisaldama kogu teavet kõikide loomade liikumise kohta alates nende sünnist kuni tapmiseni. |
| --- | --- |

2.

Käesoleva aruande aluseks on veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem ning selles ei käsitleta turustatud toodete märgistamist. Nimetatud süsteem hõlmab kõrvamärke loomade individuaalseks identifitseerimiseks, loomapasse, majandites peetavaid individuaalseid registreid ja liikmesriikide poolt koostatud elektroonilisi andmebaase. Süsteemi oluliseks osaks on elektroonilised andmebaasid, mis peavad olema loodud kõikides liikmesriikides 31. detsembriks 1999. Nimetatud andmebaasid peavad sisaldama kogu teavet kõikide loomade liikumise kohta alates nende sünnist kuni tapmiseni.

| 3. | Veiste kohta koostatud elektroonilisi andmebaase, mis loodi veterinaareesmärkidel, (2) kasutavad ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (SIGC) (3) raames teostatavas halduskontrollis ka toetuste haldajad. Seega on veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem, eeskätt veiste kohta koostatud elektroonilised andmebaasid, samaaegselt ka loomapidajatele makstavate lisatasude efektiivseks haldamiseks ja kontrolliks kasutatava ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi koostisosaks. (4) |
| --- | --- |

3.

Veiste kohta koostatud elektroonilisi andmebaase, mis loodi veterinaareesmärkidel, (2) kasutavad ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (SIGC) (3) raames teostatavas halduskontrollis ka toetuste haldajad. Seega on veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem, eeskätt veiste kohta koostatud elektroonilised andmebaasid, samaaegselt ka loomapidajatele makstavate lisatasude efektiivseks haldamiseks ja kontrolliks kasutatava ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi koostisosaks. (4)

Kontrollikoja audit

| 4. | Kontrollikoda on veiste identifitseerimist ja registreerimist vaadelnud mitmel korral. (5) Eelnevate auditite käigus tehtud märkused näitavad, et veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem on kontrollisüsteemide üheks oluliseks elemendiks ning et veiste identifitseerimiseks ja registreerimiseks kasutatavate andmebaaside kinnitamise, halduse ja sisu osas esineb puudusi. |
| --- | --- |

4.

Kontrollikoda on veiste identifitseerimist ja registreerimist vaadelnud mitmel korral. (5) Eelnevate auditite käigus tehtud märkused näitavad, et veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem on kontrollisüsteemide üheks oluliseks elemendiks ning et veiste identifitseerimiseks ja registreerimiseks kasutatavate andmebaaside kinnitamise, halduse ja sisu osas esineb puudusi.

| 5. | Auditi eesmärgiks oli uurida Euroopa Liidu tasandil sisseseatud veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi ülesehitust (vt punktid 33–46) ning analüüsida komisjoni tehtud kontrolli- ja järelevalvetoiminguid, selleks et veenduda süsteemi asjakohases rakendamises erinevates liikmesriikides (vt punktid 47–77). Auditi eesmärgiks oli samuti kontrollida, kas efektiivne veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem on loodud, ning hinnata, kas süsteemi käsitlevad õigusaktid võimaldavad püstitatud eesmärkide saavutamist nii aluspõhimõtete kui ka rakenduseeskirjade osas. |
| --- | --- |

5.

Auditi eesmärgiks oli uurida Euroopa Liidu tasandil sisseseatud veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi ülesehitust (vt punktid 33–46) ning analüüsida komisjoni tehtud kontrolli- ja järelevalvetoiminguid, selleks et veenduda süsteemi asjakohases rakendamises erinevates liikmesriikides (vt punktid 47–77). Auditi eesmärgiks oli samuti kontrollida, kas efektiivne veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem on loodud, ning hinnata, kas süsteemi käsitlevad õigusaktid võimaldavad püstitatud eesmärkide saavutamist nii aluspõhimõtete kui ka rakenduseeskirjade osas.

| 6. | Auditi käigus anti samuti hinnang süsteemi arengutasemele neljas liikmesriigis, milleks on Saksamaa (Baieri ja Saksi liidumaad), Prantsusmaa, Itaalia ja Ühendkuningriik (Suurbritannia) (vt punktid 78–91). Eesmärgiks oli jälgida süsteemi rakendamist ja kontrollida, kas süsteem tagab loomade liikumiste jälgitavuse Euroopa tasandil alates nende sünnist või kolmandast riigist importimisest kuni looma tapmiseni või ekspordini väljapoole Euroopa Liitu. Nimetatud nelja liikmesriigi omanduses oli 2002. aastal 64 % EL-i veistest ning nende osaks langes ligi 59 % eraldatud lisatasudest. Auditi käigus võeti samuti arvesse komisjoni tööd, eeskätt liikmesriikide inspekteerimise põhjal koostatud aruandeid. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus anti samuti hinnang süsteemi arengutasemele neljas liikmesriigis, milleks on Saksamaa (Baieri ja Saksi liidumaad), Prantsusmaa, Itaalia ja Ühendkuningriik (Suurbritannia) (vt punktid 78–91). Eesmärgiks oli jälgida süsteemi rakendamist ja kontrollida, kas süsteem tagab loomade liikumiste jälgitavuse Euroopa tasandil alates nende sünnist või kolmandast riigist importimisest kuni looma tapmiseni või ekspordini väljapoole Euroopa Liitu. Nimetatud nelja liikmesriigi omanduses oli 2002. aastal 64 % EL-i veistest ning nende osaks langes ligi 59 % eraldatud lisatasudest. Auditi käigus võeti samuti arvesse komisjoni tööd, eeskätt liikmesriikide inspekteerimise põhjal koostatud aruandeid.

SÜSTEEMI LOOMINE JA ARENG

Veisekasvatussektori tähtsus

| 7. | Vastavalt Eurostati korraldatud loendusele oli Euroopa Liidus 2002. aasta mais–juunis 81,1 miljonit veist. (6) Enam kui veerand Euroopa veistest, 20,5 miljonit looma kuulub Prantsusmaale. Järgnevad Saksamaa ja Ühendkuningriik vastavalt 14,0 ja 10,4 miljoni veisega, mis moodustavad vastavalt 17,3 ja 12,8 protsenti. Itaalias ja Iirimaal on veiste arv üle 7,2 miljoni (8,9 %) ning Hispaanias on veiseid üle 6 miljoni (vt joonis 1). |
| --- | --- |

7.

Vastavalt Eurostati korraldatud loendusele oli Euroopa Liidus 2002. aasta mais–juunis 81,1 miljonit veist. (6) Enam kui veerand Euroopa veistest, 20,5 miljonit looma kuulub Prantsusmaale. Järgnevad Saksamaa ja Ühendkuningriik vastavalt 14,0 ja 10,4 miljoni veisega, mis moodustavad vastavalt 17,3 ja 12,8 protsenti. Itaalias ja Iirimaal on veiste arv üle 7,2 miljoni (8,9 %) ning Hispaanias on veiseid üle 6 miljoni (vt joonis 1).

Image

| 8. | Loomade ühendusesiseste liikumiste osa on küllaltki suur, samas kui kaubavahetus kolmandate riikidega on mõnevõrra piiratum. 2001. aastal oli ühendusesiseste või -väliste kaubandustehingutega seotud ligi 3 miljonit veist, see moodustab ligikaudu 4 % Euroopa veiste üldarvust (vt joonised 2 ja 3). Olemasoleva teabe põhjal on loomade päritoluriikide hulgas oluline osa Prantsusmaal (1,4 miljonit veist) ja Saksamaal (0,5 miljonit veist). Need kaks liikmesriiki on ligi 75 % teistesse ühenduse liikmesriikidesse väljaveetud loomade päritoluriigiks. Samas on liikmesriike, kust teistesse liikmesriikidesse väljaveetud veiste arv jääb alla 25 looma, nagu Soome, Ühendkuningriik, Portugal ja Kreeka. Samalaadne olukord on täheldatav ka loomade sisseveol, kus Itaalia (1,3 miljonit veist), Hispaania (0,5 miljonit), Madalmaad (0,4 miljonit) ja Prantsusmaa (0,2 miljonit) on kokku registreerinud 93 % teistest liikmesriikidest sisseveetud veistest. Kõik ülejäänud liikmesriigid on kokku registreerinud alla 7 % teistest liikmesriikidest pärinevatest sisseveetud veistest. Loomade liikumiste selline täheldatud eripära tuleneb veiseliha sektori eripäradest erinevates liikmesriikides. Nii näiteks on Prantsusmaal palju majandeid, kus kasvatatud noorloomi müüakse hiljem teistesse liikmesriikidesse. Sihtriigiks on eeskätt Itaalia, kus veiselihaga varustatus ei ole piisav. |
| --- | --- |

8.

Loomade ühendusesiseste liikumiste osa on küllaltki suur, samas kui kaubavahetus kolmandate riikidega on mõnevõrra piiratum. 2001. aastal oli ühendusesiseste või -väliste kaubandustehingutega seotud ligi 3 miljonit veist, see moodustab ligikaudu 4 % Euroopa veiste üldarvust (vt joonised 2 ja 3). Olemasoleva teabe põhjal on loomade päritoluriikide hulgas oluline osa Prantsusmaal (1,4 miljonit veist) ja Saksamaal (0,5 miljonit veist). Need kaks liikmesriiki on ligi 75 % teistesse ühenduse liikmesriikidesse väljaveetud loomade päritoluriigiks. Samas on liikmesriike, kust teistesse liikmesriikidesse väljaveetud veiste arv jääb alla 25 looma, nagu Soome, Ühendkuningriik, Portugal ja Kreeka. Samalaadne olukord on täheldatav ka loomade sisseveol, kus Itaalia (1,3 miljonit veist), Hispaania (0,5 miljonit), Madalmaad (0,4 miljonit) ja Prantsusmaa (0,2 miljonit) on kokku registreerinud 93 % teistest liikmesriikidest sisseveetud veistest. Kõik ülejäänud liikmesriigid on kokku registreerinud alla 7 % teistest liikmesriikidest pärinevatest sisseveetud veistest. Loomade liikumiste selline täheldatud eripära tuleneb veiseliha sektori eripäradest erinevates liikmesriikides. Nii näiteks on Prantsusmaal palju majandeid, kus kasvatatud noorloomi müüakse hiljem teistesse liikmesriikidesse. Sihtriigiks on eeskätt Itaalia, kus veiselihaga varustatus ei ole piisav.

Image
  Image

| 9. | Veiselihaturu ühise korralduse eelarvelised kulutused tõusid 1999. aastal 4,6 miljardi euroni, mis moodustab 11,5 % põllumajanduse kogukuludest ning 2002. aastal 7,1 miljardi euroni, mis vastab 16,4 % põllumajanduskuludest. 2004. aastaks nähakse eelarves ette kogusumma 8,1 miljardi euro ulatuses, mis moodustab 17,2 % põllumajanduse kogukuludest (vt tabel 1). Viimaste aastate kulude kiire kasv on seotud otsetoetuste suurenemisega ning uute toetuste võimaldamisega, nagu näiteks loomade tapmise toetus.
  Tabel 1
  Kulutused veiselihale 1999–2004












  (mln EUR) |
| --- | --- |
| Eelarve rubriik | Kululiik | 1999 kulud | 2000 kulud | 2001 kulud | 2002 kulud | 2003 kulud | 2004 eelarve |
| B1-2 1 0 | Veiseliha ekspordihüvitised | 594,9 | 661,3 | 362,6 | 386,7 | 534,0 | 396,0 |
| B1-2 1 1 | Veiseliha ladustamistoetused | –36,6 | –82,7 | 325,8 | 104,1 | –1,0 | –33,0 |
| Otsetoetused |
| B1-2 1 2 0 | Piimalehma toetused | 1 594,7 | 1 565,9 | 1 705,3 | 1 888,3 | 2 060,0 | 2 060,0 |
| B1-2 1 2 1 | Piimalehma lisatoetused | 63,3 | 62,5 | 71,6 | 70,9 | 97,0 | 97,0 |
| B1-2 1 2 2 | Isaslooma eritoetused | 1 297,3 | 1 299,3 | 1 530,0 | 1 748,4 | 1 967,0 | 1 959,0 |
| B1-2 1 2 3 | Hooajavälised toetused | 23,7 | 2,6 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| B1-2 1 2 4 | Tapmise toetused | | | 493,7 | 1 024,8 | 1 710,0 | 1 750,0 |
| B1-2 1 2 5 | Tootmise ekstensiivistamistoetused | 714,2 | 715,5 | 913,8 | 942,6 | 1 018,0 | 1 020,0 |
| B1-2 1 2 8 | Lisatasud | | | 147,8 | 295,3 | 483,0 | 483,0 |
| | Vahesumma | 3 693,2 | 3 645,8 | 4 862,2 | 5 970,3 | 7 335,0 | 7 369,0 |
| Veiste spongioosse entsefalopaatia otsetoetused |
| B1-2 1 2 4 | Noorte isasloomade toetused | 76,1 | 8,4 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| B1-2 1 2 6 | Erakorraliste meetmete toetused | 218,7 | 292,5 | 245,6 | 242,4 | 344,0 | 327,0 |
| B1-2 1 2 7 | Sundtapmise kava | 11,4 | 20,9 | 54,8 | 68,3 | 100,0 | 100,0 |
| B1-2 1 2 8 | Loomade enneaegse tapmise toetused | 35,6 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| B1-2 1 2 9 | Muud toetused | 0,0 | 1,6 | 212,4 | 329,4 | 100,0 | 10,0 |
| | Vahesumma | 341,8 | 323,4 | 512,8 | 640,1 | 544,0 | 437,0 |
| B1-2 1 9 | Muud toetused | –14,7 | –8,3 | –9,4 | –29,3 | –8,0 | –8,0 |
| B1-2 1 | Veiseliha kulud kokku | 4 578,6 | 4 539,5 | 6 054,0 | 7 071,9 | 8 404,0 | 8 161,0 |
| | Otsetoetuste osakaal veiseliha kogukuludest | 80,7 % | 80,3 % | 80,3 % | 84,4 % | 87,3 % | 90,3 % |
| B1 | Põllumajanduskulude kogusumma (v.a rahareserv) | 39 540,8 | 40 466,7 | 42 083,3 | 43 214,3 | 44 780,5 | 44 761,4 |
| | Veiseliha kulude osakaal põllumajanduse kogukuludest | 11,6 % | 11,2 % | 14,4 % | 16,4 % | 18,8 % | 18,2 % |
| Allikas: Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu finantsaruanded kulude kohta 1999–2002. 2003. aasta eelarve; 2004. aasta eelarve projekt. |

9.

Veiselihaturu ühise korralduse eelarvelised kulutused tõusid 1999. aastal 4,6 miljardi euroni, mis moodustab 11,5 % põllumajanduse kogukuludest ning 2002. aastal 7,1 miljardi euroni, mis vastab 16,4 % põllumajanduskuludest. 2004. aastaks nähakse eelarves ette kogusumma 8,1 miljardi euro ulatuses, mis moodustab 17,2 % põllumajanduse kogukuludest (vt tabel 1). Viimaste aastate kulude kiire kasv on seotud otsetoetuste suurenemisega ning uute toetuste võimaldamisega, nagu näiteks loomade tapmise toetus.

Tabel 1

Kulutused veiselihale 1999–2004

(mln EUR)

Eelarve rubriik

Kululiik

1999 kulud

2000 kulud

2001 kulud

2002 kulud

2003 kulud

2004 eelarve

B1-2 1 0

Veiseliha ekspordihüvitised

594,9

661,3

362,6

386,7

534,0

396,0

B1-2 1 1

Veiseliha ladustamistoetused

–36,6

–82,7

325,8

104,1

–1,0

–33,0

Otsetoetused

B1-2 1 2 0

Piimalehma toetused

1 594,7

1 565,9

1 705,3

1 888,3

2 060,0

2 060,0

B1-2 1 2 1

Piimalehma lisatoetused

63,3

62,5

71,6

70,9

97,0

97,0

B1-2 1 2 2

Isaslooma eritoetused

1 297,3

1 299,3

1 530,0

1 748,4

1 967,0

1 959,0

B1-2 1 2 3

Hooajavälised toetused

23,7

2,6

0,0

0,0

0,0

0,0

B1-2 1 2 4

Tapmise toetused

493,7

1 024,8

1 710,0

1 750,0

B1-2 1 2 5

Tootmise ekstensiivistamistoetused

714,2

715,5

913,8

942,6

1 018,0

1 020,0

B1-2 1 2 8

Lisatasud

147,8

295,3

483,0

483,0

Vahesumma

3 693,2

3 645,8

4 862,2

5 970,3

7 335,0

7 369,0

Veiste spongioosse entsefalopaatia otsetoetused

B1-2 1 2 4

Noorte isasloomade toetused

76,1

8,4

0,0

0,0

0,0

0,0

B1-2 1 2 6

Erakorraliste meetmete toetused

218,7

292,5

245,6

242,4

344,0

327,0

B1-2 1 2 7

Sundtapmise kava

11,4

20,9

54,8

68,3

100,0

100,0

B1-2 1 2 8

Loomade enneaegse tapmise toetused

35,6

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

B1-2 1 2 9

Muud toetused

0,0

1,6

212,4

329,4

100,0

10,0

Vahesumma

341,8

323,4

512,8

640,1

544,0

437,0

B1-2 1 9

Muud toetused

–14,7

–8,3

–9,4

–29,3

–8,0

–8,0

B1-2 1

Veiseliha kulud kokku

4 578,6

4 539,5

6 054,0

7 071,9

8 404,0

8 161,0

Otsetoetuste osakaal veiseliha kogukuludest

80,7 %

80,3 %

80,3 %

84,4 %

87,3 %

90,3 %

B1

Põllumajanduskulude kogusumma (v.a rahareserv)

39 540,8

40 466,7

42 083,3

43 214,3

44 780,5

44 761,4

Veiseliha kulude osakaal põllumajanduse kogukuludest

11,6 %

11,2 %

14,4 %

16,4 %

18,8 %

18,2 %

Allikas: Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu finantsaruanded kulude kohta 1999–2002. 2003. aasta eelarve; 2004. aasta eelarve projekt.

| 10. | Otsetoetustega seotud kulutused on tõusnud 3,7 miljardilt eurolt 1999. aastal 6,0 miljardi euroni 2002. aastal, mis moodustab vastavalt 80,7 ja 84,4 protsenti veiselihasektori kogukuludest. 2004. aasta eelarves nähakse ette otsetoetuste täiendav tõus kuni 7,3 miljardi euroni, mis moodustab 90,2 % veiselihasektori kogukuludest. Tabelis 2 on esitatud otsetoetuste jagunemine liikmesriikide vahel 2002. aastal ja tabelis 3 on esitatud veiste spongioosse entsefalopaatiaga (edaspidi BSE) seonduvate otsetoetuste jagunemine liikmesriikide vahel 2002. aastal.
  Tabel 2
  2002. aastal veiste osas makstud otsetoetused liikmesriikide kaupa






















  (mln EUR) |
| --- | --- |
| Eelarve rubriik | Kululiik | Belgia | Taani | Saksamaa | Kreeka | Hispaania | Prantsusmaa | Iirimaa | Itaalia | Luksemburg | Madalmaad | Austria | Portugal | Soome | Rootsi | Ühendkuningriik | EL15 |
| B1-2 1 2 0 | Piimalehma toetused | 70,5 | 19,5 | 105,4 | 27,9 | 251,4 | 670,2 | 218,0 | 94,3 | 3,3 | 9,3 | 54,8 | 50,1 | 5,0 | 24,9 | 283,7 | 1 888,3 |
| B1-2 1 2 1 | Piimalehma lisatoetused | 19,4 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 28,7 | 1,8 | 0,0 | 6,8 | 0,0 | 0,0 | 0,1 | 6,6 | 0,3 | 0,0 | 7,2 | 70,9 |
| B1-2 1 2 2 | Isaslooma eritoetused | 43,3 | 38,2 | 312,5 | 27,2 | 130,4 | 343,3 | 251,7 | 74,4 | 3,6 | 18,3 | 52,9 | 31,9 | 36,6 | 41,5 | 342,6 | 1 748,4 |
| B1-2 1 2 4 | Tapmise toetused | 34,1 | 31,0 | 195,2 | 6,0 | 95,6 | 218,4 | 93,5 | 79,4 | 3,7 | 66,4 | 32,4 | 17,0 | 17,7 | 22,6 | 111,8 | 1 024,8 |
| B1-2 1 2 5 | Tootmise ekstensiivistamistoetused | 3,1 | 6,2 | 52,6 | 20,1 | 153,7 | 240,1 | 144,5 | 15,1 | 1,0 | 1,2 | 43,5 | 30,2 | 17,7 | 29,0 | 184,6 | 942,6 |
| B1-2 1 2 8 | Lisatasud | 26,1 | 7,9 | 55,8 | 2,1 | 21,0 | 60,2 | 20,2 | 23,8 | 0,0 | 16,7 | 7,9 | 3,9 | 4,1 | 5,5 | 40,1 | 295,3 |
| Kokku | 196,5 | 102,8 | 721,5 | 83,3 | 680,8 | 1 534,0 | 727,9 | 293,8 | 11,6 | 111,9 | 191,6 | 139,7 | 81,4 | 123,5 | 970,0 | 5 970,3 |
| Liikmesriigi kulude osakaal | 3,3 % | 1,7 % | 12,1 % | 1,4 % | 11,4 % | 25,7 % | 12,2 % | 4,9 % | 0,2 % | 1,9 % | 3,2 % | 2,3 % | 1,4 % | 2,1 % | 16,2 % | 100,0 % |
| Allikas: Komisjoni dokument 11.12.2002 — Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu kulud 16.10.2001 — 15.10.2002 (AGRI/72/2002). |

10.

Otsetoetustega seotud kulutused on tõusnud 3,7 miljardilt eurolt 1999. aastal 6,0 miljardi euroni 2002. aastal, mis moodustab vastavalt 80,7 ja 84,4 protsenti veiselihasektori kogukuludest. 2004. aasta eelarves nähakse ette otsetoetuste täiendav tõus kuni 7,3 miljardi euroni, mis moodustab 90,2 % veiselihasektori kogukuludest. Tabelis 2 on esitatud otsetoetuste jagunemine liikmesriikide vahel 2002. aastal ja tabelis 3 on esitatud veiste spongioosse entsefalopaatiaga (edaspidi BSE) seonduvate otsetoetuste jagunemine liikmesriikide vahel 2002. aastal.

Tabel 2

2002. aastal veiste osas makstud otsetoetused liikmesriikide kaupa

(mln EUR)

Eelarve rubriik

Kululiik

Belgia

Taani

Saksamaa

Kreeka

Hispaania

Prantsusmaa

Iirimaa

Itaalia

Luksemburg

Madalmaad

Austria

Portugal

Soome

Rootsi

Ühendkuningriik

EL15

B1-2 1 2 0

Piimalehma toetused

70,5

19,5

105,4

27,9

251,4

670,2

218,0

94,3

3,3

9,3

54,8

50,1

5,0

24,9

283,7

1 888,3

B1-2 1 2 1

Piimalehma lisatoetused

19,4

0,0

0,0

0,0

28,7

1,8

0,0

6,8

0,0

0,0

0,1

6,6

0,3

0,0

7,2

70,9

B1-2 1 2 2

Isaslooma eritoetused

43,3

38,2

312,5

27,2

130,4

343,3

251,7

74,4

3,6

18,3

52,9

31,9

36,6

41,5

342,6

1 748,4

B1-2 1 2 4

Tapmise toetused

34,1

31,0

195,2

6,0

95,6

218,4

93,5

79,4

3,7

66,4

32,4

17,0

17,7

22,6

111,8

1 024,8

B1-2 1 2 5

Tootmise ekstensiivistamistoetused

3,1

6,2

52,6

20,1

153,7

240,1

144,5

15,1

1,0

1,2

43,5

30,2

17,7

29,0

184,6

942,6

B1-2 1 2 8

Lisatasud

26,1

7,9

55,8

2,1

21,0

60,2

20,2

23,8

0,0

16,7

7,9

3,9

4,1

5,5

40,1

295,3

Kokku

196,5

102,8

721,5

83,3

680,8

1 534,0

727,9

293,8

11,6

111,9

191,6

139,7

81,4

123,5

970,0

5 970,3

Liikmesriigi kulude osakaal

3,3 %

1,7 %

12,1 %

1,4 %

11,4 %

25,7 %

12,2 %

4,9 %

0,2 %

1,9 %

3,2 %

2,3 %

1,4 %

2,1 %

16,2 %

100,0 %

Allikas: Komisjoni dokument 11.12.2002 — Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu kulud 16.10.2001 — 15.10.2002 (AGRI/72/2002).

| Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Ühendkuningriigi otsetoetuste osakaal | 58,9 % |
| --- | --- |

Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Ühendkuningriigi otsetoetuste osakaal

58,9 %

Tabel 3

2002. aastal seoses BSE-ga makstud otsetoetused liikmesriikide kaupa

| (mln EUR) |
| --- |
| Eelarve rubriik | Kululiik | Belgia | Taani | Saksamaa | Kreeka | Hispaania | Prantsusmaa | Iirimaa | Itaalia | Luksemburg | Madalmaad | Austria | Portugal | Soome | Rootsi | Ühendkuningriik | EL15 |
| B1-2 1 2 6 | Erakorraliste meetmete toetused | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 242,4 | 242,4 |
| B1-2 1 2 7 | Sundtapmise kava | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 38,3 | 29,4 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,6 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 68,3 |
| B1-2 1 2 9 | Muud toetused | 6,9 | 1,7 | 46,6 | 1,1 | 23,3 | 165,1 | 80,9 | 0,0 | 3,4 | –2,3 | 0,3 | 2,4 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 329,4 |
| Kokku | 6,9 | 1,7 | 46,6 | 1,1 | 23,3 | 203,4 | 110,3 | 0,0 | 3,4 | –2,3 | 0,3 | 3,0 | 0,0 | 0,0 | 242,4 | 640,1 |
| Liikmesriigi kulude osakaal | 1,1 % | 0,3 % | 7,3 % | 0,2 % | 3,6 % | 31,8 % | 17,2 % | 0,0 % | 0,5 % | –0,4 % | 0,0 % | 0,5 % | 0,0 % | 0,0 % | 37,9 % | 100,0 % |
| Allikas: Komisjoni dokument 11.12.2002 — Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu kulud 16.10.2001 — 15.10.2002 (AGRI/72/2002). |

(mln EUR)

Eelarve rubriik

Kululiik

Belgia

Taani

Saksamaa

Kreeka

Hispaania

Prantsusmaa

Iirimaa

Itaalia

Luksemburg

Madalmaad

Austria

Portugal

Soome

Rootsi

Ühendkuningriik

EL15

B1-2 1 2 6

Erakorraliste meetmete toetused

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

242,4

242,4

B1-2 1 2 7

Sundtapmise kava

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

38,3

29,4

0,0

0,0

0,0

0,0

0,6

0,0

0,0

0,0

68,3

B1-2 1 2 9

Muud toetused

6,9

1,7

46,6

1,1

23,3

165,1

80,9

0,0

3,4

–2,3

0,3

2,4

0,0

0,0

0,0

329,4

Kokku

6,9

1,7

46,6

1,1

23,3

203,4

110,3

0,0

3,4

–2,3

0,3

3,0

0,0

0,0

242,4

640,1

Liikmesriigi kulude osakaal

1,1 %

0,3 %

7,3 %

0,2 %

3,6 %

31,8 %

17,2 %

0,0 %

0,5 %

–0,4 %

0,0 %

0,5 %

0,0 %

0,0 %

37,9 %

100,0 %

Allikas: Komisjoni dokument 11.12.2002 — Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu kulud 16.10.2001 — 15.10.2002 (AGRI/72/2002).

| Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Ühendkuningriigi veiste spongioosse entsefalopaatia otsetoetuste osakaal | 76,9 % |
| --- | --- |

Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Ühendkuningriigi veiste spongioosse entsefalopaatia otsetoetuste osakaal

76,9 %

Veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi kasutuselevõtu taust ja põhjendus

| 11. | Veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemid võeti mitmetes liikmesriikides nende endi algatusel kasutusele juba enne 1992. aastat. Need siseriiklikud süsteemid ei taganud identifitseerimisnumbrite ühtset süsteemi, seega võis sama liikmesriigi mitmele loomale olla omistatud sama identifitseerimisnumber. Nende siseriiklike süsteemide põhieesmärgid olid seotud veterinaarküsimustega ja mitte otseselt loomade liikumisega seotud küsimustega. |
| --- | --- |

11.

Veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemid võeti mitmetes liikmesriikides nende endi algatusel kasutusele juba enne 1992. aastat. Need siseriiklikud süsteemid ei taganud identifitseerimisnumbrite ühtset süsteemi, seega võis sama liikmesriigi mitmele loomale olla omistatud sama identifitseerimisnumber. Nende siseriiklike süsteemide põhieesmärgid olid seotud veterinaarküsimustega ja mitte otseselt loomade liikumisega seotud küsimustega.

| 12. | 1992. aasta ühtse põllumajanduspoliitika (ÜPP) reformiga suurendati märkimisväärselt olemasolevaid otsetoetusi, nagu isasloomatoetus ja piimalehmatoetus ning lisati uusi toetusi, nagu toetus veiste hooajavälisele tapmisele. (7) ja tootmise ekstensiivistamistoetus (8) Reformiga rakendati veiste uus identifitseerimise ja registreerimise süsteem, mis võimaldab eelarvekulutuste täpsemat kontrollimist ning vältida toetuste põhjendamatut eraldamist. |
| --- | --- |

12.

1992. aasta ühtse põllumajanduspoliitika (ÜPP) reformiga suurendati märkimisväärselt olemasolevaid otsetoetusi, nagu isasloomatoetus ja piimalehmatoetus ning lisati uusi toetusi, nagu toetus veiste hooajavälisele tapmisele. (7) ja tootmise ekstensiivistamistoetus (8) Reformiga rakendati veiste uus identifitseerimise ja registreerimise süsteem, mis võimaldab eelarvekulutuste täpsemat kontrollimist ning vältida toetuste põhjendamatut eraldamist.

| 13. | 1992. aasta reformiga nähti seega ette samaaegselt kohustusliku veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi (9) ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (SIGC) rakendamine, kusjuures nõutavaks muutus nende andmebaaside vaheline ristkontroll, (10) mille eesmärgiks on tegelike otseste väljamaksete tuvastamine. Veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi rakendamise tähtajaks oli 1. oktoober 1993 ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi andmebaaside rakendamise tähtajaks oli 1. jaanuar 1997. Valdavas osas liikmesriikides ei järgitud kumbagi nendest tähtaegadest. |
| --- | --- |

13.

1992. aasta reformiga nähti seega ette samaaegselt kohustusliku veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi (9) ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (SIGC) rakendamine, kusjuures nõutavaks muutus nende andmebaaside vaheline ristkontroll, (10) mille eesmärgiks on tegelike otseste väljamaksete tuvastamine. Veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi rakendamise tähtajaks oli 1. oktoober 1993 ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi andmebaaside rakendamise tähtajaks oli 1. jaanuar 1997. Valdavas osas liikmesriikides ei järgitud kumbagi nendest tähtaegadest.

| 14. | Seoses sanitaarküsimuste ja 1996. aasta esimese BSE kriisiga vaatas komisjon üle veiste identifitseerimise ja registreerimisega seotud sätted ning pidas vajalikuks kehtestada süsteem, mis võimaldab veiste liikumise jälgimist alates nende sünnist kuni tapamajani ning seejärel tapamajast kuni jaotusvõrkudeni. Sellest tulenevalt otsustas komisjon muuta eeskirju rangemaks ning asendada kehtiv direktiiv määrusega, (11) milles nähakse püstitatud eesmärgi saavutamiseks ette kolm etappi. Alates 1. jaanuarist 1998 oleks kõik sündinud, imporditud või ühendusesiseseks kaubavahetuseks määratud veised pidanud olema identifitseeritavad ning registreeritud. Alates 31. detsembrist 1999 oleks täielikult rakendatud elektroonilised andmebaasid pidanud võimaldama veiste liikumise jälgimist alates nende sünnihetkest kuni nende tapmise või surmani ning alates 1. jaanuarist 2000 oleks tulnud rakendada veiseliha kohustuslikku märgistamise süsteemi. |
| --- | --- |

14.

Seoses sanitaarküsimuste ja 1996. aasta esimese BSE kriisiga vaatas komisjon üle veiste identifitseerimise ja registreerimisega seotud sätted ning pidas vajalikuks kehtestada süsteem, mis võimaldab veiste liikumise jälgimist alates nende sünnist kuni tapamajani ning seejärel tapamajast kuni jaotusvõrkudeni. Sellest tulenevalt otsustas komisjon muuta eeskirju rangemaks ning asendada kehtiv direktiiv määrusega, (11) milles nähakse püstitatud eesmärgi saavutamiseks ette kolm etappi. Alates 1. jaanuarist 1998 oleks kõik sündinud, imporditud või ühendusesiseseks kaubavahetuseks määratud veised pidanud olema identifitseeritavad ning registreeritud. Alates 31. detsembrist 1999 oleks täielikult rakendatud elektroonilised andmebaasid pidanud võimaldama veiste liikumise jälgimist alates nende sünnihetkest kuni nende tapmise või surmani ning alates 1. jaanuarist 2000 oleks tulnud rakendada veiseliha kohustuslikku märgistamise süsteemi.

| 15. | Probleemide tõttu, mis kerkisid komisjoni ja parlamendi ette märgistamisega seotud standardite osas ning veiseliha jaotusvõrgus osalejate poolt tõstatatud praktiliste takistuste tõttu lükati veiseliha kohustusliku märgistamise süsteemi rakendamise tähtaeg edasi 1. jaanuarile 2002. (12) |
| --- | --- |

15.

Probleemide tõttu, mis kerkisid komisjoni ja parlamendi ette märgistamisega seotud standardite osas ning veiseliha jaotusvõrgus osalejate poolt tõstatatud praktiliste takistuste tõttu lükati veiseliha kohustusliku märgistamise süsteemi rakendamise tähtaeg edasi 1. jaanuarile 2002. (12)

| 16. | Uute toetuste kehtestamine (veiste tapatoetus ja täiendavad toetused) (13) Agenda 2000 raames muutis piimalehmad ühe või mitme otsetoetuse jaoks abikõlblikuks. Vastavalt uutele turueeskirjadele saab otsetoetusi kohaldada üksnes identifitseeritavate ja registreeritud loomade suhtes. (14) |
| --- | --- |

16.

Uute toetuste kehtestamine (veiste tapatoetus ja täiendavad toetused) (13) Agenda 2000 raames muutis piimalehmad ühe või mitme otsetoetuse jaoks abikõlblikuks. Vastavalt uutele turueeskirjadele saab otsetoetusi kohaldada üksnes identifitseeritavate ja registreeritud loomade suhtes. (14)

| 17. | Lisaks sellele on veiste identifitseerimine ja registreerimine ning sellest tulenev loomade liikumiste jälgitavus seotud kõikide veiselihasektori kulutustega, (15) sealhulgas veiseliha riikliku ladustamisega seotud kulutustega ning ekspordihüvitistega. Riiklik ladustamine ja ekspordihüvitised on võimalikud vaid sellise veiseliha ja veiselihatoodete osas, mis on märgistatud nii, et on võimalik määratleda seos vastava looma esialgse identifitseerimistunnusega. (16) |
| --- | --- |

17.

Lisaks sellele on veiste identifitseerimine ja registreerimine ning sellest tulenev loomade liikumiste jälgitavus seotud kõikide veiselihasektori kulutustega, (15) sealhulgas veiseliha riikliku ladustamisega seotud kulutustega ning ekspordihüvitistega. Riiklik ladustamine ja ekspordihüvitised on võimalikud vaid sellise veiseliha ja veiselihatoodete osas, mis on märgistatud nii, et on võimalik määratleda seos vastava looma esialgse identifitseerimistunnusega. (16)

Mis on veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem?

| 18. | Süsteemi põhielementideks on kõrvamärgid, loomapassid, majandites peetavad registrid ja liikmesriikides loodud elektroonilised andmebaasid. |
| --- | --- |

18.

Süsteemi põhielementideks on kõrvamärgid, loomapassid, majandites peetavad registrid ja liikmesriikides loodud elektroonilised andmebaasid.

| 19. | Kõik majandites pärast 31. detsembrit 1997 sündinud loomad peavad olema identifitseeritavad pädeva ametiasutuse poolt heakskiidetud märkide abil, mis on kinnitatud looma mõlemale kõrvale. Mõlemal kõrvamärgil on identne identifitseerimiskood, mis võimaldab identifitseerida konkreetse looma ning majandi, kus loom on sündinud (vt fotod 1). |
| --- | --- |

19.

Kõik majandites pärast 31. detsembrit 1997 sündinud loomad peavad olema identifitseeritavad pädeva ametiasutuse poolt heakskiidetud märkide abil, mis on kinnitatud looma mõlemale kõrvale. Mõlemal kõrvamärgil on identne identifitseerimiskood, mis võimaldab identifitseerida konkreetse looma ning majandi, kus loom on sündinud (vt fotod 1).

Image
  Image

| 20. | Põhiandmed (17) on kantud loomapassidesse ning sisestatud registritesse ja elektroonilistesse andmebaasidesse. |
| --- | --- |

20.

Põhiandmed (17) on kantud loomapassidesse ning sisestatud registritesse ja elektroonilistesse andmebaasidesse.

| 21. | Alates 1. jaanuarist 1998 väljastab liikmesriigi pädev ametiasutus kahe nädala jooksul alates looma sünnist teatamisest iga identifitseeritava looma kohta loomapassi, kolmandatest riikidest imporditud loomade puhul väljastatakse loomapass kahe nädala jooksul alates looma uuest identifitseerimisest. Kui loom liigub ühest majandist teise, liigub loomapass koos loomaga. Lisaks põhiandmetele on loomapassi kantud ka teisi andmeid (18) (vt fotod 2). |
| --- | --- |

21.

Alates 1. jaanuarist 1998 väljastab liikmesriigi pädev ametiasutus kahe nädala jooksul alates looma sünnist teatamisest iga identifitseeritava looma kohta loomapassi, kolmandatest riikidest imporditud loomade puhul väljastatakse loomapass kahe nädala jooksul alates looma uuest identifitseerimisest. Kui loom liigub ühest majandist teise, liigub loomapass koos loomaga. Lisaks põhiandmetele on loomapassi kantud ka teisi andmeid (18) (vt fotod 2).

Image

| 22. | Iga loomapidaja, välja arvatud loomade transportijad, on kohustatud pidama ajakohastatud registrit. (19) |
| --- | --- |

22.

Iga loomapidaja, välja arvatud loomade transportijad, on kohustatud pidama ajakohastatud registrit. (19)

| 23. | Veiste elektrooniline andmebaas peab olema kasutusele võetud kõikides liikmesriikides hiljemalt 31. detsembriks 1999 ja peab sisaldama mitmesugust teavet loomade ja majandite kohta. Iga looma kohta on andmebaasi sisestatud tema identifitseerimiskood, sünnikuupäev, sugu, tõug või teave looma välimuse kohta ja tema ema identifitseerimiskood (kolmandast riigist imporditud looma puhul peab andmebaasi olema sisestatud looma importimisel talle omistatud identifitseerimisnumber, mis on seostatud looma päritolunumbriga), looma sünnimajandi identifitseerimiskood, kõikide majandite identifitseerimiskoodid, kus seda konkreetset looma on peetud ning kõikide majanditevaheliste liikumiste kuupäevad. Andmebaas sisaldab ka looma surma või tapmise kuupäeva. Iga asjassepuutuva majandi kohta peab andmebaas sisaldama loomapidaja nime ja aadressi ning identifitseerimisnumbrit, mis lisaks riigikoodile hõlmab ka unikaalset identifitseerimisnumbrit kogupikkusega mitte üle 12 märgi. |
| --- | --- |

23.

Veiste elektrooniline andmebaas peab olema kasutusele võetud kõikides liikmesriikides hiljemalt 31. detsembriks 1999 ja peab sisaldama mitmesugust teavet loomade ja majandite kohta. Iga looma kohta on andmebaasi sisestatud tema identifitseerimiskood, sünnikuupäev, sugu, tõug või teave looma välimuse kohta ja tema ema identifitseerimiskood (kolmandast riigist imporditud looma puhul peab andmebaasi olema sisestatud looma importimisel talle omistatud identifitseerimisnumber, mis on seostatud looma päritolunumbriga), looma sünnimajandi identifitseerimiskood, kõikide majandite identifitseerimiskoodid, kus seda konkreetset looma on peetud ning kõikide majanditevaheliste liikumiste kuupäevad. Andmebaas sisaldab ka looma surma või tapmise kuupäeva. Iga asjassepuutuva majandi kohta peab andmebaas sisaldama loomapidaja nime ja aadressi ning identifitseerimisnumbrit, mis lisaks riigikoodile hõlmab ka unikaalset identifitseerimisnumbrit kogupikkusega mitte üle 12 märgi.

| 24. | Andmebaas peab võimaldama mis tahes ajahetkel vaadata mingi teatava majandi kõikide loomade identifitseerimisnumbreid, samuti ka loomade kõiki majanditevahelisi liikumisi nende sünnihetkest alates või kolmandatest riikidest imporditud loomade puhul, alates liikmesriigi majandist, kuhu loom sisse veetakse. (20) |
| --- | --- |

24.

Andmebaas peab võimaldama mis tahes ajahetkel vaadata mingi teatava majandi kõikide loomade identifitseerimisnumbreid, samuti ka loomade kõiki majanditevahelisi liikumisi nende sünnihetkest alates või kolmandatest riikidest imporditud loomade puhul, alates liikmesriigi majandist, kuhu loom sisse veetakse. (20)

| 25. | Veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi nõuetekohaseks rakendamiseks peab iga liikmesriigi pädev ametivõim läbi viima nõutavas minimaalulatuses kohapealseid kontrolle, (21) mille eesmärgiks on veenduda konkreetse majandi kõikide veiste identifitseeritavuses. Need kontrollid hõlmavad füüsilist kontrolli, mis seisneb kõrvamärkide kontrollimises, dokumendikontrolli, mis on suunatud registrite korrakohase pidamise ja loomade liikumist tõendavate dokumentide kontrollile ning loomade liikumist hõlmavate andmete (sünni, surma, ostu, müügi, laenu) andmebaasi haldurile teatamise kohustuse täitmise kontrolli. Kontrollitavad loomapidajad valitakse välja riskianalüüsile tuginedes. Eeskirjaga nähakse ette tuvastatud rikkumiste raskusastmega proportsionaalne karistuste süsteem. (22)
  Lahtris 1 on esitatud kohaldatavad karistused sõltuvalt tuvastatud puudustest.

  Kui teatavate loomade osas ei ole täies ulatuses järgitud identifitseerimise ja registreerimise kohta kehtestatud nõudeid, kohaldatakse nende loomade suhtes liikumispiiranguid seni, kuni vastavaid nõudeid järgitakse täies ulatuses.Kui loomade arv, mille osas ei ole täies ulatuses järgitud loomade identifitseerimise ja registreerimise kohta kehtestatud nõudeid ületab 20 % majandi loomade koguarvust, rakendatakse liikumispiiranguid kõikide antud majandi loomade suhtes.Ka loomade liikumise, sünni ja surma kohta esitatavate teadete puudumisel rakendatakse antud majandi suhtes loomade mõlemasuunalist liikumispiirangut.Kui üks või mitu looma ei vasta ühelegi identifitseerimise ja registreerimise kohta kehtestatud eeskirjale, rakendatakse mõlemasuunalist liikumispiirangut antud majandi kõikide loomade suhtes.Kui loomapidaja ei ole suuda kahe tööpäeva jooksul looma identifitseerida, kuulub loom veterinaarasutuse kontrolli all kohesele hukkamisele ilma mingit hüvitist maksmata. |
| --- | --- |

25.

Veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi nõuetekohaseks rakendamiseks peab iga liikmesriigi pädev ametivõim läbi viima nõutavas minimaalulatuses kohapealseid kontrolle, (21) mille eesmärgiks on veenduda konkreetse majandi kõikide veiste identifitseeritavuses. Need kontrollid hõlmavad füüsilist kontrolli, mis seisneb kõrvamärkide kontrollimises, dokumendikontrolli, mis on suunatud registrite korrakohase pidamise ja loomade liikumist tõendavate dokumentide kontrollile ning loomade liikumist hõlmavate andmete (sünni, surma, ostu, müügi, laenu) andmebaasi haldurile teatamise kohustuse täitmise kontrolli. Kontrollitavad loomapidajad valitakse välja riskianalüüsile tuginedes. Eeskirjaga nähakse ette tuvastatud rikkumiste raskusastmega proportsionaalne karistuste süsteem. (22)
  Lahtris 1 on esitatud kohaldatavad karistused sõltuvalt tuvastatud puudustest.

Kui teatavate loomade osas ei ole täies ulatuses järgitud identifitseerimise ja registreerimise kohta kehtestatud nõudeid, kohaldatakse nende loomade suhtes liikumispiiranguid seni, kuni vastavaid nõudeid järgitakse täies ulatuses.Kui loomade arv, mille osas ei ole täies ulatuses järgitud loomade identifitseerimise ja registreerimise kohta kehtestatud nõudeid ületab 20 % majandi loomade koguarvust, rakendatakse liikumispiiranguid kõikide antud majandi loomade suhtes.Ka loomade liikumise, sünni ja surma kohta esitatavate teadete puudumisel rakendatakse antud majandi suhtes loomade mõlemasuunalist liikumispiirangut.Kui üks või mitu looma ei vasta ühelegi identifitseerimise ja registreerimise kohta kehtestatud eeskirjale, rakendatakse mõlemasuunalist liikumispiirangut antud majandi kõikide loomade suhtes.Kui loomapidaja ei ole suuda kahe tööpäeva jooksul looma identifitseerida, kuulub loom veterinaarasutuse kontrolli all kohesele hukkamisele ilma mingit hüvitist maksmata.

| 26. | Liikmesriigid, kus on rakendatud elektroonilist andmebaasi, mida komisjon peab täielikult kasutuselevõetuks, võivad otsustada, et riigisiseste liikumiste puhul loomapasse enam ei väljastata, sel juhul tuleb loomapass väljastada üksnes looma määramisel ühendusesiseseks kaubavahetuseks, kusjuures loomapassi kantavad andmed peavad põhinema elektroonilisse andmebaasi sisestatud andmetel. (23) Kui liikmesriigis on täielikult kasutusele võetud elektrooniline andmebaas, mis võimaldab andmete ristkontrolli, võib liikmesriik vähendada kohapeal läbiviidavate kontrollide määra 10 protsendilt 5 protsendile. (24) |
| --- | --- |

26.

Liikmesriigid, kus on rakendatud elektroonilist andmebaasi, mida komisjon peab täielikult kasutuselevõetuks, võivad otsustada, et riigisiseste liikumiste puhul loomapasse enam ei väljastata, sel juhul tuleb loomapass väljastada üksnes looma määramisel ühendusesiseseks kaubavahetuseks, kusjuures loomapassi kantavad andmed peavad põhinema elektroonilisse andmebaasi sisestatud andmetel. (23) Kui liikmesriigis on täielikult kasutusele võetud elektrooniline andmebaas, mis võimaldab andmete ristkontrolli, võib liikmesriik vähendada kohapeal läbiviidavate kontrollide määra 10 protsendilt 5 protsendile. (24)

SÜSTEEMIS OSALEVATE ERINEVATE OSAPOOLTE ÜLESANDED JA ÕIGUSLIKUD KOHUSTUSED

Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Parlament

| 27. | Inimtervise kaitse osas (25) võtavad nõukogu ja Euroopa Parlament algmäärused vastu komisjoni ettepanekul. Põllumajanduse puhul võtab määrused ja direktiivid komisjoni ettepanekul vastu nõukogu, küsides Euroopa Parlamendi arvamust. |
| --- | --- |

27.

Inimtervise kaitse osas (25) võtavad nõukogu ja Euroopa Parlament algmäärused vastu komisjoni ettepanekul. Põllumajanduse puhul võtab määrused ja direktiivid komisjoni ettepanekul vastu nõukogu, küsides Euroopa Parlamendi arvamust.

Komisjon

| 28. | Algmääruses (EÜ) nr 1760/2000 on sätestatud, (26) et komisjoni juures töötab liikmesriikide esindajatest moodustatud komitee (Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi komitee), (27) mille ülesandeks on määratleda veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi rakendamiseks vajalikud meetmed, eeskätt kõrvamärke, loomapasse ja registreid, minimaalseid nõutavaid kontrolle ja halduskaristusi käsitlevad sätted ning üleminekusätted. Lisaks sellele täpsustatakse algmääruses, (28) et komisjoni eksperdid ning pädevad asutused kontrollivad, et liikmesriigid järgiksid kehtestatud eeskirju, ning viivad läbi kohapealseid kontrolle, et veenduda teostatavate kontrollide vastavuses kehtivale eeskirjadele. Selle töö raames aitab komisjoni toiduahela ja loomatervise alaline komitee. (29) Kui kontrolli tulemuste põhjal peab komisjon seda vajalikuks, võib ta olukorda vaadelda selle komitee raames. Komisjonil on õigus langetada asjassepuutuvaid otsuseid. Samuti on sätestatud, et komisjon teostab olukorra üle järelevalvet ning võib vajadusel otsuseid muuta või kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

28.

Algmääruses (EÜ) nr 1760/2000 on sätestatud, (26) et komisjoni juures töötab liikmesriikide esindajatest moodustatud komitee (Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi komitee), (27) mille ülesandeks on määratleda veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi rakendamiseks vajalikud meetmed, eeskätt kõrvamärke, loomapasse ja registreid, minimaalseid nõutavaid kontrolle ja halduskaristusi käsitlevad sätted ning üleminekusätted. Lisaks sellele täpsustatakse algmääruses, (28) et komisjoni eksperdid ning pädevad asutused kontrollivad, et liikmesriigid järgiksid kehtestatud eeskirju, ning viivad läbi kohapealseid kontrolle, et veenduda teostatavate kontrollide vastavuses kehtivale eeskirjadele. Selle töö raames aitab komisjoni toiduahela ja loomatervise alaline komitee. (29) Kui kontrolli tulemuste põhjal peab komisjon seda vajalikuks, võib ta olukorda vaadelda selle komitee raames. Komisjonil on õigus langetada asjassepuutuvaid otsuseid. Samuti on sätestatud, et komisjon teostab olukorra üle järelevalvet ning võib vajadusel otsuseid muuta või kehtetuks tunnistada.

Liikmesriigid

| 29. | Liikmesriigi ülesandeks on luua ühenduse õigusaktidele vastav veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem. Liikmesriigid määravad ja haldavad kõrvamärke, määratlevad majandite registrite vormi ning väljastavad veiste loomapasse. |
| --- | --- |

29.

Liikmesriigi ülesandeks on luua ühenduse õigusaktidele vastav veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem. Liikmesriigid määravad ja haldavad kõrvamärke, määratlevad majandite registrite vormi ning väljastavad veiste loomapasse.

| 30. | Selleks et ajakohastada oma riiklikku andmebaasi, sätestavad liikmesriigid veiste liikumise deklareerimismenetlused. Neid menetlusi võib teostada käsitsi (aruandevormid) või automatiseeritult (toimikute edastamine, internetiühendus jne). |
| --- | --- |

30.

Selleks et ajakohastada oma riiklikku andmebaasi, sätestavad liikmesriigid veiste liikumise deklareerimismenetlused. Neid menetlusi võib teostada käsitsi (aruandevormid) või automatiseeritult (toimikute edastamine, internetiühendus jne).

| 31. | Liikmesriikidel on samuti kohustus viia läbi loomapidajate kontrollimist ning koostada kontrollitulemuste kohta aastaaruanne. See aruanne tuleb edastada komisjonile. |
| --- | --- |

31.

Liikmesriikidel on samuti kohustus viia läbi loomapidajate kontrollimist ning koostada kontrollitulemuste kohta aastaaruanne. See aruanne tuleb edastada komisjonile.

Erinevad loomapidajad

| 32. | Loomapidaja on mistahes füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab loomade eest ajutiselt või alaliselt, sealhulgas nende transportimisel ja turustamisel. Kõik loomapidajad, välja arvatud loomade transportijad, teatavad pädevale ametiasutusele loomade kõikidest sisse- ja väljavedudest, samuti kõikidest sündidest ja surmadest. Samuti ajakohastavad loomapidajad registri andmeid, lisavad andmeid loomapassidesse, paigaldavad sündinud loomadele kõrvamärke ning teostavad kõrvamärgi kadumise korral kordusmärgistamise. (30) |
| --- | --- |

32.

Loomapidaja on mistahes füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab loomade eest ajutiselt või alaliselt, sealhulgas nende transportimisel ja turustamisel. Kõik loomapidajad, välja arvatud loomade transportijad, teatavad pädevale ametiasutusele loomade kõikidest sisse- ja väljavedudest, samuti kõikidest sündidest ja surmadest. Samuti ajakohastavad loomapidajad registri andmeid, lisavad andmeid loomapassidesse, paigaldavad sündinud loomadele kõrvamärke ning teostavad kõrvamärgi kadumise korral kordusmärgistamise. (30)

LEIUD SEOSES SÜSTEEMI ÜLESEHITUSEGA ÜHENDUSE TASANDIL

Sissejuhatus

| 33. | Veiste identifitseerimise ja registreerimise osas vastu võetud õigussüsteem peab olema kooskõlas eesmärkidega, mida soovitakse saavutada. Kui eesmärgiks on seatud loomade liikumiste jälgimise võimaldamine Euroopa Liidu territooriumil, peavad eeskirjad olema selle eesmärgiga kohandatud. |
| --- | --- |

33.

Veiste identifitseerimise ja registreerimise osas vastu võetud õigussüsteem peab olema kooskõlas eesmärkidega, mida soovitakse saavutada. Kui eesmärgiks on seatud loomade liikumiste jälgimise võimaldamine Euroopa Liidu territooriumil, peavad eeskirjad olema selle eesmärgiga kohandatud.

| 34. | Veiste identifitseerimise ja registreerimise alal kohaldatavad algsed õigusaktid on üldise iseloomuga ja jätavad liikmesriikide vastutusalasse veiste identifitseerimise süsteemi loomise nende territooriumil. Komisjon on vastu võtnud rakendusmeetmed kõrvamärkide, loomapasside, registrite, kontrollide (31) ja karistuste (32) osas, kuid mitte elektrooniliste andmebaaside osas. |
| --- | --- |

34.

Veiste identifitseerimise ja registreerimise alal kohaldatavad algsed õigusaktid on üldise iseloomuga ja jätavad liikmesriikide vastutusalasse veiste identifitseerimise süsteemi loomise nende territooriumil. Komisjon on vastu võtnud rakendusmeetmed kõrvamärkide, loomapasside, registrite, kontrollide (31) ja karistuste (32) osas, kuid mitte elektrooniliste andmebaaside osas.

Määrused ei sätesta andmebaaside vahelist teabevahetust

| 35. | Ühenduse eeskirjades nähakse ette vajalikud meetmed veterinaar- ja zootehnilise kontrolli läbiviimiseks. Määrusega (EÜ) nr 1760/2000 kohustatakse liikmesriike võtma vajalikke meetmeid, et riiklik elektrooniline andmebaas oleks täielikult kasutuselevõetav võimalikult kiiresti. Teadlikuna probleemi olulisusest ning leides, et eesmärgiks seatud loomade liikmesriikidevaheliste liikumiste jälgitavus nõuab liikmesriikidevahelist läbipaistvat teabevahetust loomade ja nende liikumise alase teabe osas, tegi komisjon vastavasisulise ettepaneku. Seda ettepanekut nõukogu ei toetanud. 2000. aasta juulis vastu võetud õigusaktides ei nähta ette teabevahetust erinevate riiklike andmebaaside vahel, vaid üksnes liikmesriikide vastastikuse koostööga seotud menetlusi. Süsteem ANIMO võimaldab vahetada liikmesriikide vahel teavet kaubavahetuses osalevate loomapartiide kohta, kuid see süsteem ei võimalda saada teavet kaubapartiides osalevate loomade identifitseerimiseks. Tulemuseks on seega olukord, kus liikmesriikide vahel ei toimu süstemaatilist teabevahetust selles osas, mis puudutab turustatavate loomade tervislikku seisundit või nende abikõlblikkust toetuste suhtes. |
| --- | --- |

35.

Ühenduse eeskirjades nähakse ette vajalikud meetmed veterinaar- ja zootehnilise kontrolli läbiviimiseks. Määrusega (EÜ) nr 1760/2000 kohustatakse liikmesriike võtma vajalikke meetmeid, et riiklik elektrooniline andmebaas oleks täielikult kasutuselevõetav võimalikult kiiresti. Teadlikuna probleemi olulisusest ning leides, et eesmärgiks seatud loomade liikmesriikidevaheliste liikumiste jälgitavus nõuab liikmesriikidevahelist läbipaistvat teabevahetust loomade ja nende liikumise alase teabe osas, tegi komisjon vastavasisulise ettepaneku. Seda ettepanekut nõukogu ei toetanud. 2000. aasta juulis vastu võetud õigusaktides ei nähta ette teabevahetust erinevate riiklike andmebaaside vahel, vaid üksnes liikmesriikide vastastikuse koostööga seotud menetlusi. Süsteem ANIMO võimaldab vahetada liikmesriikide vahel teavet kaubavahetuses osalevate loomapartiide kohta, kuid see süsteem ei võimalda saada teavet kaubapartiides osalevate loomade identifitseerimiseks. Tulemuseks on seega olukord, kus liikmesriikide vahel ei toimu süstemaatilist teabevahetust selles osas, mis puudutab turustatavate loomade tervislikku seisundit või nende abikõlblikkust toetuste suhtes.

| 36. | Igatahes on riiklike andmebaaside vaheline teabevahetus kompromissiks võrreldes esialgselt kavandatuga, kuna teabe formaat erineb liikmesriigiti. Et puudub mehhanism teabevahetuseks erinevate andmebaaside vahel, võib järelevalvet veiste liikumise üle korraldada vahetatud loomade loomapasside tagastamise kontrolli abil. Kuid selline loomapasside tagastamise mehhanism ei toimi (vt punkt 38c). |
| --- | --- |

36.

Igatahes on riiklike andmebaaside vaheline teabevahetus kompromissiks võrreldes esialgselt kavandatuga, kuna teabe formaat erineb liikmesriigiti. Et puudub mehhanism teabevahetuseks erinevate andmebaaside vahel, võib järelevalvet veiste liikumise üle korraldada vahetatud loomade loomapasside tagastamise kontrolli abil. Kuid selline loomapasside tagastamise mehhanism ei toimi (vt punkt 38c).

| 37. | Komisjoni käsutuses ei ole praegusel hetkel detailset kirjeldust veiste liikumise üle teostatud järelevalve kohta ega uuringut selle järelevalve toime kohta veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi raames. Kuivõrd puudub teabevahetuse võimalus riiklike andmebaaside vahel, ei saa komisjon olla kindel, et süsteem võimaldab isegi teoreetiliselt jälgida efektiivselt veiste liikumist ühenduse territooriumil. |
| --- | --- |

37.

Komisjoni käsutuses ei ole praegusel hetkel detailset kirjeldust veiste liikumise üle teostatud järelevalve kohta ega uuringut selle järelevalve toime kohta veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi raames. Kuivõrd puudub teabevahetuse võimalus riiklike andmebaaside vahel, ei saa komisjon olla kindel, et süsteem võimaldab isegi teoreetiliselt jälgida efektiivselt veiste liikumist ühenduse territooriumil.

Ühenduse õigusaktid ei ole piisavalt täpsed

| 38. | Kehtivad õigusaktid sisaldavad mõningaid ebatäpsusi ja ebaühtlusi, mis annavad alust erinevaks lähenemiseks erinevates liikmesriikides ning mis võivad olla vigade allikaks.






  a) | Loomapidajate peetavate registritega seotud kohustused ei ole piisaval määral kohandatud

  Iga loomapidaja, välja arvatud loomade transportija, peab pidama ajakohastatud registrit, mis võib olla käsitsi peetav või elektrooniline ning mis sisaldab nõutavaid kohustuslikke andmeid. Registri pidamine ei ole kohandatud erinevate loomapidajate tegevuse iseloomuga. Arvesse peaks olema võimalik võtta teatavate kindlate loomapidajate kategooriate, nagu kaubastajad, kogumiskeskused või tapamajad, eripärasid. (33) Nii ei ole näiteks kaubastajal või kogumiskeskuse juhatajal liikumiste väga suurt arvu arvesse võttes võimalik kanda kõikide loomade individuaalseid identifitseerimisnumbreid tavalisse registrisse. Nende loomapidajate kutsealane tegevus ei ole ühildatav registrite pidamise osas kehtivate nõudmistega. Samalaadsed piirangud ilmnevad ka tapamajade osas. |
| --- | --- | --- |

38.

Kehtivad õigusaktid sisaldavad mõningaid ebatäpsusi ja ebaühtlusi, mis annavad alust erinevaks lähenemiseks erinevates liikmesriikides ning mis võivad olla vigade allikaks.

a)

Loomapidajate peetavate registritega seotud kohustused ei ole piisaval määral kohandatud

Iga loomapidaja, välja arvatud loomade transportija, peab pidama ajakohastatud registrit, mis võib olla käsitsi peetav või elektrooniline ning mis sisaldab nõutavaid kohustuslikke andmeid. Registri pidamine ei ole kohandatud erinevate loomapidajate tegevuse iseloomuga. Arvesse peaks olema võimalik võtta teatavate kindlate loomapidajate kategooriate, nagu kaubastajad, kogumiskeskused või tapamajad, eripärasid. (33) Nii ei ole näiteks kaubastajal või kogumiskeskuse juhatajal liikumiste väga suurt arvu arvesse võttes võimalik kanda kõikide loomade individuaalseid identifitseerimisnumbreid tavalisse registrisse. Nende loomapidajate kutsealane tegevus ei ole ühildatav registrite pidamise osas kehtivate nõudmistega. Samalaadsed piirangud ilmnevad ka tapamajade osas.

| b) | Veiste pidaja mõistet tõlgendatakse erinevalt

  Õigusaktides määratletakse loomapidajana mistahes füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab loomade eest ajutiselt või alaliselt, sealhulgas nende transportimisel ja turustamisel. Selle laia määratluse eesmärgiks on hõlmata kõiki osapooli, kes vastutavad veiste eest alates nende sünnihetkest või Euroopa Liitu sisenemisest kuni nende surmani või Euroopa Liidust väljumiseni. Liikmesriigid on loomapidaja mõistet mõnikord erinevalt tõlgendanud. Prantsusmaa puhul laieneb veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem ka kogumis- ja tükeldamiskeskustele. Kolmes ülejäänud vaadeldud liikmesriigis on olukord erinev. |
| --- | --- |

b)

Veiste pidaja mõistet tõlgendatakse erinevalt

Õigusaktides määratletakse loomapidajana mistahes füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab loomade eest ajutiselt või alaliselt, sealhulgas nende transportimisel ja turustamisel. Selle laia määratluse eesmärgiks on hõlmata kõiki osapooli, kes vastutavad veiste eest alates nende sünnihetkest või Euroopa Liitu sisenemisest kuni nende surmani või Euroopa Liidust väljumiseni. Liikmesriigid on loomapidaja mõistet mõnikord erinevalt tõlgendanud. Prantsusmaa puhul laieneb veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem ka kogumis- ja tükeldamiskeskustele. Kolmes ülejäänud vaadeldud liikmesriigis on olukord erinev.

| c) | Alati ei ole kehtetuks kuulutatud loomapasse, mis kuuluvad surnud loomadele või teise liikmesriiki eksporditud loomadele, kelle kohta on väljastatud uus loomapass

  Külastatud liikmesriikides kasutatakse loomapasse veiste kõikide liikumiste korral. Õigusaktides nähakse ette, et looma surma korral tagastatakse tema loomapass loomapidaja poolt pädevale ametiasutusele hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast looma surma. Kui loom on saadetud tapamajja, vastutab loomapassi pädevale ametiasutusele tagastamise eest tapamaja juhataja. Loomapasside tagastamise mehhanismid kas puuduvad üldse või on ebaefektiivsed. Täpsustatud ei ole loomapasside tagastamise ja selle kontrollimist puudutavaid üksikasjalikke rakenduseeskirju. Peale selle ei ole nende loomapasside osas sätestatud kehtetuks tunnistamise menetlust. Kuivõrd puudub liikmesriikidevaheline süstemaatiline teabevahetus ning õigusaktid sisaldavad nii menetluste kui kontrollide ja karistuste osas ebatäpsusi, võib osutuda võimalikuks kehtetuks tunnistamata loomapasside ebaseaduslik taaskasutus. Kui sihtliikmesriigis ei anta välja uut loomapassi, puudub teisest liikmesriigist pärinevate veiste kohta igasugune tagasiside riiklikku registrisse kantud veise osas. Kui väljastatakse uus loomapass, puuduvad vana loomapassi päritoluliikmesriiki tagastamise menetlused kas täielikult või need on ebaefektiivsed. |
| --- | --- |

c)

Alati ei ole kehtetuks kuulutatud loomapasse, mis kuuluvad surnud loomadele või teise liikmesriiki eksporditud loomadele, kelle kohta on väljastatud uus loomapass

Külastatud liikmesriikides kasutatakse loomapasse veiste kõikide liikumiste korral. Õigusaktides nähakse ette, et looma surma korral tagastatakse tema loomapass loomapidaja poolt pädevale ametiasutusele hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast looma surma. Kui loom on saadetud tapamajja, vastutab loomapassi pädevale ametiasutusele tagastamise eest tapamaja juhataja. Loomapasside tagastamise mehhanismid kas puuduvad üldse või on ebaefektiivsed. Täpsustatud ei ole loomapasside tagastamise ja selle kontrollimist puudutavaid üksikasjalikke rakenduseeskirju. Peale selle ei ole nende loomapasside osas sätestatud kehtetuks tunnistamise menetlust. Kuivõrd puudub liikmesriikidevaheline süstemaatiline teabevahetus ning õigusaktid sisaldavad nii menetluste kui kontrollide ja karistuste osas ebatäpsusi, võib osutuda võimalikuks kehtetuks tunnistamata loomapasside ebaseaduslik taaskasutus. Kui sihtliikmesriigis ei anta välja uut loomapassi, puudub teisest liikmesriigist pärinevate veiste kohta igasugune tagasiside riiklikku registrisse kantud veise osas. Kui väljastatakse uus loomapass, puuduvad vana loomapassi päritoluliikmesriiki tagastamise menetlused kas täielikult või need on ebaefektiivsed.

| d) | Looma seostamine päritoluriigi või päritolumajandiga on mõnikord raskendatud. Kolmandatest riikidest pärinevate loomade kohta kehtiv identifitseerimissüsteem lähtub nende esimesest sihtmajandist, seega nende “naturalisatsioonist” riiki sisenemisel, mis ei võimalda alati määratleda sidet päritoluriigi või -majandiga. |
| --- | --- |

d)

Looma seostamine päritoluriigi või päritolumajandiga on mõnikord raskendatud. Kolmandatest riikidest pärinevate loomade kohta kehtiv identifitseerimissüsteem lähtub nende esimesest sihtmajandist, seega nende “naturalisatsioonist” riiki sisenemisel, mis ei võimalda alati määratleda sidet päritoluriigi või -majandiga.

| 39. | Ühenduse seadusandlusega pakutavad valikuvõimalused muudavad süsteemi tarbetult keerukamaks:






  a) | Loomapassi kasutamine või mittekasutamine loomade liikmesriigisisese liikumise korral

  Võimalus kasutada või mitte kasutada loomapasse veiste liikmesriigisisesel liikumisel puudutab liikmesriike, mille andmebaasi täies ulatuses töölerakendamist on komisjon tunnustanud hiljemalt 31. detsembril 1999. Vaadeldud liikmesriikide osas leidis kontrollikoda, et enne loomapassi väljastamist sooritatavad katsed, mille kvaliteet on küll erinev, võimaldavad andmebaasi sisestatavaid andmeid filtreerida ning suurendavad seeläbi andmebaasi usaldusväärsust. Õigusaktid (34) võimaldavad liikmesriigil valida võimaluse, mille kohaselt loomapassidest loobutakse riigisiseste liikumiste korral. Sellisel juhul tuleb aga veenduda, et sooritatavate kontrollidega tagataks andmebaasidesse sisestatud andmete piisav usaldusväärsus. |
| --- | --- | --- |

39.

Ühenduse seadusandlusega pakutavad valikuvõimalused muudavad süsteemi tarbetult keerukamaks:

a)

Loomapassi kasutamine või mittekasutamine loomade liikmesriigisisese liikumise korral

Võimalus kasutada või mitte kasutada loomapasse veiste liikmesriigisisesel liikumisel puudutab liikmesriike, mille andmebaasi täies ulatuses töölerakendamist on komisjon tunnustanud hiljemalt 31. detsembril 1999. Vaadeldud liikmesriikide osas leidis kontrollikoda, et enne loomapassi väljastamist sooritatavad katsed, mille kvaliteet on küll erinev, võimaldavad andmebaasi sisestatavaid andmeid filtreerida ning suurendavad seeläbi andmebaasi usaldusväärsust. Õigusaktid (34) võimaldavad liikmesriigil valida võimaluse, mille kohaselt loomapassidest loobutakse riigisiseste liikumiste korral. Sellisel juhul tuleb aga veenduda, et sooritatavate kontrollidega tagataks andmebaasidesse sisestatud andmete piisav usaldusväärsus.

| b) | Veiste identifitseerimisnumbri pikkus varieerub (2 tähte, mis määratlevad liikmesriiki, millele järgneb kuni 12 numbrit)

  Kõrvamärkidele kantud koodide ühtse standardi puudumine põhjustab mõnedes liikmesriikides loomade vahetamisel haldusprobleeme. Näiteks Prantsusmaal, kus kasutatakse ainult kümnekohalist numbrit, rakendatakse teistest liikmesriikidest pärinevate loomade andmebaasi kandmiseks virtuaalseid numbreid. Identifitseerimisnumbrite täiendav allutamine standardile võimaldaks veiste liikmesriikidevahelise liikumise automaatset registreerimist. Ühilduvate identifitseerimiskoodide ja standardite kasutamine võimaldaks andmete efektiivset ja täpset registreerimist. |
| --- | --- |

b)

Veiste identifitseerimisnumbri pikkus varieerub (2 tähte, mis määratlevad liikmesriiki, millele järgneb kuni 12 numbrit)

Kõrvamärkidele kantud koodide ühtse standardi puudumine põhjustab mõnedes liikmesriikides loomade vahetamisel haldusprobleeme. Näiteks Prantsusmaal, kus kasutatakse ainult kümnekohalist numbrit, rakendatakse teistest liikmesriikidest pärinevate loomade andmebaasi kandmiseks virtuaalseid numbreid. Identifitseerimisnumbrite täiendav allutamine standardile võimaldaks veiste liikmesriikidevahelise liikumise automaatset registreerimist. Ühilduvate identifitseerimiskoodide ja standardite kasutamine võimaldaks andmete efektiivset ja täpset registreerimist.

Komisjonil puuduvad volitused rakendusmeetmete vastuvõtmiseks siseriiklike andmebaaside suhtes

| 40. | Erinevalt süsteemi teiste elementide (kõrvamärkide, loomapasside, registrite, kohapealsete kontrollide, halduskaristuste ja üleminekumeetmete) kohta kehtestatud korrast, ei laiene komisjoni pädevus (35) rakendusmeetmete vastuvõtmisele ja kontrollile erinevate siseriiklike andmebaaside kohta (36) (vt punkt 28). See süsteemi oluline puudus võimaldab selgitada liikmesriikide külastamisel täheldatud suuri erinevusi, kuivõrd iga liikmesriik oli välja töötanud omaenda andmebaasi, mille aluseks on andmed, mis vastavad liikmesriigi poolt vabalt valitud kriteeriumidele (vt tabel 4).
  Tabel 4
  2002. aasta esimese kuue kuu jooksul läbiviidud kontrollikoja auditite leidude kokkuvõte (37) | Rahuldav |
| --- | --- | --- |
| | Piisav |
| | Ebapiisav |

40.

Erinevalt süsteemi teiste elementide (kõrvamärkide, loomapasside, registrite, kohapealsete kontrollide, halduskaristuste ja üleminekumeetmete) kohta kehtestatud korrast, ei laiene komisjoni pädevus (35) rakendusmeetmete vastuvõtmisele ja kontrollile erinevate siseriiklike andmebaaside kohta (36) (vt punkt 28). See süsteemi oluline puudus võimaldab selgitada liikmesriikide külastamisel täheldatud suuri erinevusi, kuivõrd iga liikmesriik oli välja töötanud omaenda andmebaasi, mille aluseks on andmed, mis vastavad liikmesriigi poolt vabalt valitud kriteeriumidele (vt tabel 4).

Tabel 4

2002. aasta esimese kuue kuu jooksul läbiviidud kontrollikoja auditite leidude kokkuvõte (37)

Rahuldav

Piisav

Ebapiisav

Allikas: Kontrollikoda

| Liikmesriigid | Kõrvamärgid | Majandite registrid | Loomapassid | Elektroonilised andmebaasid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kõrvamärkide vorm | Kõrvamärkide ja veiste muu märgistamise ühtsus | Kõrvamärkide kvaliteet | Nõutava info sisaldumine registrivormis | Loomakasvatajate poolt kasutatav register | Tapamajade, hulgi- ja jaemüüjate kasutatav register | Loomapasside vorm | Passide usaldusväärsus | Järelevalve liikmesriikide vahel vahetatavate loomapasside üle | Voogude haldamiseks vajalike liikumisteadete teabe kvaliteet | Liikumisteadete töötlemine | Liikumiste kõrvalekallete jälgimismehhanism | Liikumiste kõrvalekallete haldus | Kohalike andmebaaside sünkroniseerimine riikliku andmebaasiga | Ühendusesiseste muutuste haldus | Andmebaasi andmete kvaliteet |
| Saksamaa | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Prantsusmaa | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Itaalia | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Ühendkuningriik (Suurbritannia) | | | | | | | | | hindamata | | | | | | | |

Liikmesriigid

Kõrvamärgid

Majandite registrid

Loomapassid

Elektroonilised andmebaasid

Kõrvamärkide vorm

Kõrvamärkide ja veiste muu märgistamise ühtsus

Kõrvamärkide kvaliteet

Nõutava info sisaldumine registrivormis

Loomakasvatajate poolt kasutatav register

Tapamajade, hulgi- ja jaemüüjate kasutatav register

Loomapasside vorm

Passide usaldusväärsus

Järelevalve liikmesriikide vahel vahetatavate loomapasside üle

Voogude haldamiseks vajalike liikumisteadete teabe kvaliteet

Liikumisteadete töötlemine

Liikumiste kõrvalekallete jälgimismehhanism

Liikumiste kõrvalekallete haldus

Kohalike andmebaaside sünkroniseerimine riikliku andmebaasiga

Ühendusesiseste muutuste haldus

Andmebaasi andmete kvaliteet

Saksamaa

Prantsusmaa

Itaalia

Ühendkuningriik (Suurbritannia)

hindamata

| Liikmesriigid | Erinevate loomapidajate osalemistase | Kohapealsed kontrollid |
| --- | --- | --- |
| Loomakasvatajad | Jae- ja hulgimüüjad | Tapamajad | Kontrollimäär | Valikumeetod | Karistuste kohaldamine |
| Saksamaa - Baierimaa | | | | | | |
| Saksamaa - Saksimaa | | | | | | |
| Prantsusmaa | | | | | | |
| Itaalia | | | | | | |
| Ühendkuningriik (Suurbritannia) | | | | | | |

Liikmesriigid

Erinevate loomapidajate osalemistase

Kohapealsed kontrollid

Loomakasvatajad

Jae- ja hulgimüüjad

Tapamajad

Kontrollimäär

Valikumeetod

Karistuste kohaldamine

Saksamaa - Baierimaa

Saksamaa - Saksimaa

Prantsusmaa

Itaalia

Ühendkuningriik (Suurbritannia)

| 41. | Ainsaks algmäärusega (38) komisjoni pädevusalasse antavaks valdkonnaks on otsustamine selle üle, kas andmebaasid on täies ulatuses tööle rakendatud. (39) Selle tunnustuse saamine võimaldab liikmesriikidel loobuda veiste loomapasside kasutamisest veiste liikumisel liikmesriigi territooriumi piires (vt punkt 39). Samas ei sätestata ühenduse seadusandlusega nimetatud komisjonipoolse tunnustamise tingimusi. Sellise õigusliku lüngaga on seletatav asjaolu, et nimetatud tunnustamismenetlus on oluliselt muutunud (vt punktid 55–62). |
| --- | --- |

41.

Ainsaks algmäärusega (38) komisjoni pädevusalasse antavaks valdkonnaks on otsustamine selle üle, kas andmebaasid on täies ulatuses tööle rakendatud. (39) Selle tunnustuse saamine võimaldab liikmesriikidel loobuda veiste loomapasside kasutamisest veiste liikumisel liikmesriigi territooriumi piires (vt punkt 39). Samas ei sätestata ühenduse seadusandlusega nimetatud komisjonipoolse tunnustamise tingimusi. Sellise õigusliku lüngaga on seletatav asjaolu, et nimetatud tunnustamismenetlus on oluliselt muutunud (vt punktid 55–62).

Sanktsioone ja kohapealseid kontrolle puudutavatesse komisjoni eeskirjadesse tuleks teha parandusi

| 42. | Veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemiga seotud seadusandlusega määratletakse kohapealse kontrolli läbiviimise süsteem ning spetsiifiliste karistuste süsteem. Kohapealse kontrolli eesmärgiks on kontrollida veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi kõikide elementide olemasolu ja rahuldavat toimimist. Ühenduse õigusaktidega nähakse ette kaudsed finantssanktsioonid loomapidajatele üksnes tõsiste puuduste korral, siis kui rakendatakse looma tapmist ilma hüvitise maksmiseta. Kõikidel teistel juhtudel rakendatakse üksnes piiranguid veiste liikumisele. Nimetatud liikumispiirangud muudavad võimatuks veiste ostmise ja müügi, mis võib olulisel määral mõjutada kõnealuse majandi majandustegevust. Neljas külastatud liikmesriigis rakendatakse ühenduse õigusaktidega ette nähtud karistusi erinevalt. |
| --- | --- |

42.

Veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemiga seotud seadusandlusega määratletakse kohapealse kontrolli läbiviimise süsteem ning spetsiifiliste karistuste süsteem. Kohapealse kontrolli eesmärgiks on kontrollida veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi kõikide elementide olemasolu ja rahuldavat toimimist. Ühenduse õigusaktidega nähakse ette kaudsed finantssanktsioonid loomapidajatele üksnes tõsiste puuduste korral, siis kui rakendatakse looma tapmist ilma hüvitise maksmiseta. Kõikidel teistel juhtudel rakendatakse üksnes piiranguid veiste liikumisele. Nimetatud liikumispiirangud muudavad võimatuks veiste ostmise ja müügi, mis võib olulisel määral mõjutada kõnealuse majandi majandustegevust. Neljas külastatud liikmesriigis rakendatakse ühenduse õigusaktidega ette nähtud karistusi erinevalt.

| 43. | Neljas külastatud liikmesriigis tuvastatud leidudest ilmneb, et kohapealse kontrolli vahendi ja karistuste mehhanismi toimimine auditi läbiviimise ajal ei olnud tasakaalus. Lahtris 2 on esitatud mõned mitterahuldava rakendamise näited.

  Itaalias kontrollisid veterinaarid identifitseerimist samaaegselt loomatervise kontrolliga. Kontrollide ajal domineerisid loomade heaolu küsimused loomade identifitseerimisega seotud tehniliste ja haldusküsimuste üle. Kontrolliaruanne ei sisaldanud mingit identifitseerimise kontrolliga seotud spetsiifilist teavet. Arvesse võttes tuvastatud rikkumiste väga väikest arvu, oli ka rakendatud karistuste hulk äärmiselt piiratud.Saksamaal ei rakendatud tuvastatud kõrvalekallete osas järelevalvemenetlust. Kontrolliaruanded ei olnud piisavalt üksikasjalikud.Suurbritannias ei kasutanud inspektorid loomade liikumise alaste kõrvalekallete nimekirja oma kontrollitegevuse paremaks suunamiseks.Prantsusmaal ei koostatud tapamajade ja kogumiskeskuste inspekteerimise ajal loomade identifitseerimisega seonduvat kontrolliaruannet. Võrreldes tuvastatud rikkumiste arvuga oli rakendatud karistuste arv küllalt piiratud. |
| --- | --- |

43.

Neljas külastatud liikmesriigis tuvastatud leidudest ilmneb, et kohapealse kontrolli vahendi ja karistuste mehhanismi toimimine auditi läbiviimise ajal ei olnud tasakaalus. Lahtris 2 on esitatud mõned mitterahuldava rakendamise näited.

Itaalias kontrollisid veterinaarid identifitseerimist samaaegselt loomatervise kontrolliga. Kontrollide ajal domineerisid loomade heaolu küsimused loomade identifitseerimisega seotud tehniliste ja haldusküsimuste üle. Kontrolliaruanne ei sisaldanud mingit identifitseerimise kontrolliga seotud spetsiifilist teavet. Arvesse võttes tuvastatud rikkumiste väga väikest arvu, oli ka rakendatud karistuste hulk äärmiselt piiratud.Saksamaal ei rakendatud tuvastatud kõrvalekallete osas järelevalvemenetlust. Kontrolliaruanded ei olnud piisavalt üksikasjalikud.Suurbritannias ei kasutanud inspektorid loomade liikumise alaste kõrvalekallete nimekirja oma kontrollitegevuse paremaks suunamiseks.Prantsusmaal ei koostatud tapamajade ja kogumiskeskuste inspekteerimise ajal loomade identifitseerimisega seonduvat kontrolliaruannet. Võrreldes tuvastatud rikkumiste arvuga oli rakendatud karistuste arv küllalt piiratud.

| 44. | Enne riiklike andmebaaside loomist kasutatud riskianalüüsi, karistusmehhanisme ja kontrollistatistikat hõlmav kontrollisüsteem oli loomakasvatajate kontrollimiseks hästi kohandatud. Samas ei keskendunud see kontrollisüsteem piisavalt ülejäänud loomapidajate, nagu kaubastajad, turud, kogumiskeskused ja tapamajad, kontrollimisele (vt lahter 3).

  Traditsiooniline kohapealne kontroll on suunatud majandis olemasolevate loomade kontrollile ning hõlmab loomade identifitseerimise, registri nõuetekohase pidamise ja loomapasside nõuetele vastavuse kontrolli. Samuti kontrollitakse selle käigus loomade liikumisi viimase kaheteistkümne kuu jooksul. Nimetatud toiming on hästi kohandatud loomakasvatajate kontrollimiseks. Samas on traditsioonilisi toiminguid identifitseerimise kontrollimiseks tapamajas, kaubastaja või kogumiskeskuse puhul raske praktiliselt rakendada, kuivõrd loomade ja nende erinevate loomapidajate poolt registreeritud liikumiste arv on väga suur. |
| --- | --- |

44.

Enne riiklike andmebaaside loomist kasutatud riskianalüüsi, karistusmehhanisme ja kontrollistatistikat hõlmav kontrollisüsteem oli loomakasvatajate kontrollimiseks hästi kohandatud. Samas ei keskendunud see kontrollisüsteem piisavalt ülejäänud loomapidajate, nagu kaubastajad, turud, kogumiskeskused ja tapamajad, kontrollimisele (vt lahter 3).

Traditsiooniline kohapealne kontroll on suunatud majandis olemasolevate loomade kontrollile ning hõlmab loomade identifitseerimise, registri nõuetekohase pidamise ja loomapasside nõuetele vastavuse kontrolli. Samuti kontrollitakse selle käigus loomade liikumisi viimase kaheteistkümne kuu jooksul. Nimetatud toiming on hästi kohandatud loomakasvatajate kontrollimiseks. Samas on traditsioonilisi toiminguid identifitseerimise kontrollimiseks tapamajas, kaubastaja või kogumiskeskuse puhul raske praktiliselt rakendada, kuivõrd loomade ja nende erinevate loomapidajate poolt registreeritud liikumiste arv on väga suur.

| 45. | Lisaks sellele ei olnud nimetatud kontrolli kohandatud andmebaaside töölerakendamise järgselt kättesaadava teabe arvesse võtmiseks ning kohapealsete kontrollide efektiivsemaks muutmiseks, kasutades andmebaaside abil väljatoodavaid tüüpiliste kõrvalekallete loendeid, nagu kahekordne registreerimine, teatamisega hilinemine, ümbermärgistamiste määr jne. Lisaks ei määratletud kohapealsete kontrollide ulatust. Itaalias ületas kohapealsete kontrollide ulatus üle 20 protsendi, kuivõrd kohustuslikke profülaktilisi sanitaarkontrolle arvestati süstemaatiliselt identifitseerimiskontrolli hulka. Samas ei käsitletud nende kontrollide käigus süstemaatiliselt kõiki identifitseerimisega seonduvaid tehnilisi ja haldusküsimusi. |
| --- | --- |

45.

Lisaks sellele ei olnud nimetatud kontrolli kohandatud andmebaaside töölerakendamise järgselt kättesaadava teabe arvesse võtmiseks ning kohapealsete kontrollide efektiivsemaks muutmiseks, kasutades andmebaaside abil väljatoodavaid tüüpiliste kõrvalekallete loendeid, nagu kahekordne registreerimine, teatamisega hilinemine, ümbermärgistamiste määr jne. Lisaks ei määratletud kohapealsete kontrollide ulatust. Itaalias ületas kohapealsete kontrollide ulatus üle 20 protsendi, kuivõrd kohustuslikke profülaktilisi sanitaarkontrolle arvestati süstemaatiliselt identifitseerimiskontrolli hulka. Samas ei käsitletud nende kontrollide käigus süstemaatiliselt kõiki identifitseerimisega seonduvaid tehnilisi ja haldusküsimusi.

| 46. | Ühenduse õigusaktid võimaldavad veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemiga seotud kohapealseid kontrolle viia läbi samaaegselt muude inspekteerimistoimingutega, eeskätt ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) raames läbiviidavate inspekteerimistoimingutega. Loomakasvatajate seisukohalt on mõlemad määrused väga sarnased. Kahe mitmeid erinevusi sisaldava määruse olemasolu toob kaasa tõlgendus- ja logistilisi probleeme (vt lahter 4).

  Põllumajandusettevõtjad ei tee alati vahet identifitseerimise alase kontrolli ja toetuste kontrolli vahel. Nii kontrollitakse identifitseerimise kontrolli käigus näiteks teatamisaegadest kinnipidamist ja kõrvamärkide ladusid, mida ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga seotud kontrollid ei puuduta.Identifitseerimisega seotud kõrvalekaldeid ei ole toetuste kontrolliga seotud aruannetes kajastatud nii põhjalikult, nagu nad peaksid olema esitatud identifitseerimise kontrolliaruandes. |
| --- | --- |

46.

Ühenduse õigusaktid võimaldavad veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemiga seotud kohapealseid kontrolle viia läbi samaaegselt muude inspekteerimistoimingutega, eeskätt ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) raames läbiviidavate inspekteerimistoimingutega. Loomakasvatajate seisukohalt on mõlemad määrused väga sarnased. Kahe mitmeid erinevusi sisaldava määruse olemasolu toob kaasa tõlgendus- ja logistilisi probleeme (vt lahter 4).

Põllumajandusettevõtjad ei tee alati vahet identifitseerimise alase kontrolli ja toetuste kontrolli vahel. Nii kontrollitakse identifitseerimise kontrolli käigus näiteks teatamisaegadest kinnipidamist ja kõrvamärkide ladusid, mida ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga seotud kontrollid ei puuduta.Identifitseerimisega seotud kõrvalekaldeid ei ole toetuste kontrolliga seotud aruannetes kajastatud nii põhjalikult, nagu nad peaksid olema esitatud identifitseerimise kontrolliaruandes.

LEIUD SEOSES SÜSTEEMI HALDAMISEGA ÜHENDUSE TASANDIL

Täpsete eeskirjade puudumine siseriiklike andmebaaside haldamise osas

| 47. | Kuivõrd ükski eeskiri ei täpsusta andmebaaside haldamise meetodeid, on andmebaasid erinevates liikmesriikides äärmiselt erinevad. Ette ei ole nähtud ka komisjonipoolset koordineerivat tegevust andmebaaside loomiseks liikmesriikides. Iga liikmesriik arendas välja oma andmebaasi ning kandis olulise osa selle ülesehitamise ja arendamisega seotud kuludest (40) (Ühendkuningriigis töötati välja kaks sõltumatut süsteemi, vt punkt 62). Andmebaaside väljaarendamine ei toimunud üleeuroopalisel tasandil välja töötatud üldise kava kohaselt ning andmete töötlemiseks kasutatavad menetlused ei ühtlustatud. |
| --- | --- |

47.

Kuivõrd ükski eeskiri ei täpsusta andmebaaside haldamise meetodeid, on andmebaasid erinevates liikmesriikides äärmiselt erinevad. Ette ei ole nähtud ka komisjonipoolset koordineerivat tegevust andmebaaside loomiseks liikmesriikides. Iga liikmesriik arendas välja oma andmebaasi ning kandis olulise osa selle ülesehitamise ja arendamisega seotud kuludest (40) (Ühendkuningriigis töötati välja kaks sõltumatut süsteemi, vt punkt 62). Andmebaaside väljaarendamine ei toimunud üleeuroopalisel tasandil välja töötatud üldise kava kohaselt ning andmete töötlemiseks kasutatavad menetlused ei ühtlustatud.

| 48. | Konkreetsemalt iseloomustab olukorda põhimõistete määratluste, ühtsete halduseeskirjade, kvaliteedinäitajate ning teabevahetusformaadi puudumine. |
| --- | --- |

48.

Konkreetsemalt iseloomustab olukorda põhimõistete määratluste, ühtsete halduseeskirjade, kvaliteedinäitajate ning teabevahetusformaadi puudumine.

| 49. | Nimetatud põhimõistete hulka kuuluvad näiteks minimaalsed nõutavad andmed veiste liikumisest teatamisel või loomapidaja mõiste ammendav määratlemine. Teatavatel juhtudel ei esita vahendavad loomapidajad mingeid teateid, seega ei ole asjassepuutuvate loomade liikumise jälgitavus täielik. |
| --- | --- |

49.

Nimetatud põhimõistete hulka kuuluvad näiteks minimaalsed nõutavad andmed veiste liikumisest teatamisel või loomapidaja mõiste ammendav määratlemine. Teatavatel juhtudel ei esita vahendavad loomapidajad mingeid teateid, seega ei ole asjassepuutuvate loomade liikumise jälgitavus täielik.

| 50. | Ühtsete halduseeskirjade puudumise all tuleb mõista seda, et erinevate andmebaaside andmete sidusustestid ei ühti ning et loomade liikumisel täheldatavate kõrvalekallete sisu on erinev. Selle tulemusena on erinevates andmebaasides sisalduvate andmete usaldusväärsuse tase väga kõikuv. Lahter 5 illustreerib liikmesriikides 2002. aastal esinenud ebaühtlast olukorda.

  Andmebaasides sisalduva teabe kontrollimiseks on liikmesriigid määratlenud teatavad kõrvalekalded, mida süsteem avastab automaatselt. Neljas külastatud liikmesriigis oli selliseid liikumiste kõrvalekaldeid Itaalias määratletud viis, Saksamaal viiskümmend viis, Suurbritannias oli neid kaheksa ning Prantsusmaal kolmkümmend viis.Näidetena liikumiste osas esinevate kõrvalekallete kohta võib tuua järgmisi: teade majandist väljaveo kohta, millele ei järgne teise loomapidaja (põllumajandustootja, kaubastaja, tapamaja) teadet sisseveo kohta, teade majandist väljaveo kohta, mille kuupäev on hilisem kui teise majandisse sisseveo kuupäev, ajavahe ühe loomapidaja poolt registreeritud väljaveo ja järgmise loomapidaja poolt registreeritud sisseveo vahel. Viimase näite puhul võib tegemist olla looma vahepealse liikumise registreerimise puudumisega ja seega looma liikumise jälgitavuse kadumisega.Samalaadsete kõrvalekallete halduseeskirjad erinevates liikmesriikides on väga erinevad. Näiteks kui ühe loomapidaja registreeritud väljaveoteatele ei järgne teise loomapidaja sisseveoteadet, loeb Saksamaa süsteem selle kõrvalekaldeks, kui ajavahe ületab kaks päeva, Prantsusmaa süsteemis on kriitiliseks ajavahemikuks 30 päeva, samas kui Itaalia ja Suurbritannia süsteemid ei pea sellist olukorda üldse kõrvalekaldeks. Viimatinimetatud kahes süsteemis ei ole seega määratletud “kadunud” loomade automaatset järelevalvesüsteemi.2002. aasta 1. jaanuari seisuga sisaldas Itaalia andmebaas 2 305 076“kadunud” looma. Nende loomade kohta oli loomapidaja teatanud looma majandist väljaveost, kuid ükski teine loomapidaja polnud esitanud sisseveoteadet. Sellise olukorra põhjuseid tuleb otsida teatamissüsteemi puudustest ja vigadest või arvutisüsteemi sisestamisvigadest või teistest tehnilistest probleemidest. Suurbritannias käivitasid ametiasutused samasuguse olukorra tõttu spetsiaalse “long dead” programmi, mis võimaldas parandada kõrvalekalded, mis olid seotud loomadega, keda võis pidada surnuks.Kui loom oli registreeritud samaaegselt mitme loomapidaja juures, määratlesid Saksamaa ja Suurbritannia süsteemid sellise olukorra kõrvalekaldena samal päeval, Prantsusmaa süsteem kahe nädala pärast ning Itaalia süsteemis ei olnud selline kõrvalekalle määratletud. |
| --- | --- |

50.

Ühtsete halduseeskirjade puudumise all tuleb mõista seda, et erinevate andmebaaside andmete sidusustestid ei ühti ning et loomade liikumisel täheldatavate kõrvalekallete sisu on erinev. Selle tulemusena on erinevates andmebaasides sisalduvate andmete usaldusväärsuse tase väga kõikuv. Lahter 5 illustreerib liikmesriikides 2002. aastal esinenud ebaühtlast olukorda.

Andmebaasides sisalduva teabe kontrollimiseks on liikmesriigid määratlenud teatavad kõrvalekalded, mida süsteem avastab automaatselt. Neljas külastatud liikmesriigis oli selliseid liikumiste kõrvalekaldeid Itaalias määratletud viis, Saksamaal viiskümmend viis, Suurbritannias oli neid kaheksa ning Prantsusmaal kolmkümmend viis.Näidetena liikumiste osas esinevate kõrvalekallete kohta võib tuua järgmisi: teade majandist väljaveo kohta, millele ei järgne teise loomapidaja (põllumajandustootja, kaubastaja, tapamaja) teadet sisseveo kohta, teade majandist väljaveo kohta, mille kuupäev on hilisem kui teise majandisse sisseveo kuupäev, ajavahe ühe loomapidaja poolt registreeritud väljaveo ja järgmise loomapidaja poolt registreeritud sisseveo vahel. Viimase näite puhul võib tegemist olla looma vahepealse liikumise registreerimise puudumisega ja seega looma liikumise jälgitavuse kadumisega.Samalaadsete kõrvalekallete halduseeskirjad erinevates liikmesriikides on väga erinevad. Näiteks kui ühe loomapidaja registreeritud väljaveoteatele ei järgne teise loomapidaja sisseveoteadet, loeb Saksamaa süsteem selle kõrvalekaldeks, kui ajavahe ületab kaks päeva, Prantsusmaa süsteemis on kriitiliseks ajavahemikuks 30 päeva, samas kui Itaalia ja Suurbritannia süsteemid ei pea sellist olukorda üldse kõrvalekaldeks. Viimatinimetatud kahes süsteemis ei ole seega määratletud “kadunud” loomade automaatset järelevalvesüsteemi.2002. aasta 1. jaanuari seisuga sisaldas Itaalia andmebaas 2 305 076“kadunud” looma. Nende loomade kohta oli loomapidaja teatanud looma majandist väljaveost, kuid ükski teine loomapidaja polnud esitanud sisseveoteadet. Sellise olukorra põhjuseid tuleb otsida teatamissüsteemi puudustest ja vigadest või arvutisüsteemi sisestamisvigadest või teistest tehnilistest probleemidest. Suurbritannias käivitasid ametiasutused samasuguse olukorra tõttu spetsiaalse “long dead” programmi, mis võimaldas parandada kõrvalekalded, mis olid seotud loomadega, keda võis pidada surnuks.Kui loom oli registreeritud samaaegselt mitme loomapidaja juures, määratlesid Saksamaa ja Suurbritannia süsteemid sellise olukorra kõrvalekaldena samal päeval, Prantsusmaa süsteem kahe nädala pärast ning Itaalia süsteemis ei olnud selline kõrvalekalle määratletud.

| 51. | Liikmesriigid on riiklike andmebaaside osas välja töötanud üksikuid kvaliteedinäitajaid. Kohast kõrvalekallete piirväärtust määratletud ei ole. Lisaks sellele olid andmebaaside tehnilised tabelid kas väljatöötamisel või puudusid üldse. |
| --- | --- |

51.

Liikmesriigid on riiklike andmebaaside osas välja töötanud üksikuid kvaliteedinäitajaid. Kohast kõrvalekallete piirväärtust määratletud ei ole. Lisaks sellele olid andmebaaside tehnilised tabelid kas väljatöötamisel või puudusid üldse.

| 52. | Riiklike andmebaaside vahelise andmeedastusformaadi puudumine häirib ühest liikmesriigist teise liikuvate veiste liikumise täielikku jälgimist. |
| --- | --- |

52.

Riiklike andmebaaside vahelise andmeedastusformaadi puudumine häirib ühest liikmesriigist teise liikuvate veiste liikumise täielikku jälgimist.

| 53. | Teatamistähtaegadest kinnipidamine on reaalajas toimuva jälgitavuse efektiivsuse tagamiseks hädavajalik. Liikmesriigid ei ole vastavaid andmeid analüüsinud ega komisjonile edastanud. Kontrollikojale esitatud teabe analüüs toob välja olulisi erinevusi teatamistähtaegade, loomade liikumiste tüpoloogia ja erinevate liikmesriikide vahel (vt joonis 4). |
| --- | --- |

53.

Teatamistähtaegadest kinnipidamine on reaalajas toimuva jälgitavuse efektiivsuse tagamiseks hädavajalik. Liikmesriigid ei ole vastavaid andmeid analüüsinud ega komisjonile edastanud. Kontrollikojale esitatud teabe analüüs toob välja olulisi erinevusi teatamistähtaegade, loomade liikumiste tüpoloogia ja erinevate liikmesriikide vahel (vt joonis 4).

Image

| 54. | Andmebaaside loomisel ei ole komisjon pakkunud omapoolset abi ega nõustamist liikmesriikidele, kes on seda küsinud. Näiteks palus Suurbritannia komisjoni abi oma süsteemi kavandamise faasis, kuid seda abi komisjon ei võimaldanud. |
| --- | --- |

54.

Andmebaaside loomisel ei ole komisjon pakkunud omapoolset abi ega nõustamist liikmesriikidele, kes on seda küsinud. Näiteks palus Suurbritannia komisjoni abi oma süsteemi kavandamise faasis, kuid seda abi komisjon ei võimaldanud.

Puuduvad kriteeriumid andmebaaside täieliku kasutuselevõtu tunnustamiseks

| 55. | Enne kui liikmesriik võib loobuda loomapasside kasutamisest loomade liikumisel antud liikmesriigi piires, langetab komisjon otsuse (41) andmebaaside täieliku kasutuselevõtu kohta (vt punkt 26). Nimetatud andmebaaside täieliku kasutuselevõtu tunnustamisel tugineb komisjon esitatud küsimustikule liikmesriikide poolt antud vastuste analüüsile ning vastava avalduse esitanud liikmesriigi kahepäevasele külastusele. Külastuse eesmärgiks on veenduda andmebaasi nõuetekohases töös. Seejärel avaldab komisjon otsuse riikliku andmebaasi täieliku kasutuselevõtu kohta. Lahtris 6 on esitatud mõned näited komisjoni antud otsustes andmebaaside täieliku kasutuselevõtu kohta esitatud tingimustest.

  Komisjon on väga tihti esitanud liikmesriikidele tingimusi, mida liikmesriik peab arvestama, et tema andmebaas oleks täiel määral usaldusväärne. Luksemburgi andmebaasi tunnustamisel tõi komisjon välja kaks puudust: asjaolu, et pädeval ametiasutusel ei olnud võimalik andmebaasis esinevaid vigu ja lünki kiiresti parandada või täita ning asjaolu, et liikumisest, sünnist ja surmast teatamise tähtaeg oli pikem kui seitse päeva.Taani puhul tõi komisjon välja samad kaks puudust. Lisaks ei olnud tagatud loomapasside autentsuskontroll ning puudusid andmed määratud lisatasude kohta.Belgias ei registreeritud loomade kõiki liikumisi andmebaasis ning pädeval ametiasutusel puudus võimalus esinevate vigade ja lünkade kiireks parandamiseks või täitmiseks.Madalmaades puudus pädeval ametiasutusel võimalus esinevate vigade ja lünkade kiireks parandamiseks või täitmiseks; liikumisest, sünnist ja surmast teatamise tähtaeg oli pikem kui seitse päeva ning lisaks sellele ei olnud määruse (EÜ) nr 2630/97 sätteid nõuetekohaselt rakendatud.Austrias ei registreeritud andmebaasis loomade kõiki liikumisi, vigade parandamine toimus hilinemisega ning ei järgitud riiklikke õigusakte loomade liikumisest teatamiseks kehtestatud tähtaegade osas.Rootsis ei laienenud teatamiskohustus tapamajadele ega loomade liikumisele kogumispunktidesse. Vigade parandamine toimus hilinemisega ning ei järgitud kõiki loomade ümbermärgistamise sätteid kõrvamärgi kaotamisel. Liikumiste teatamise kohta kehtestatud tähtaegadest ei peetud kinni.Põhja-Iirimaal paluti ametiasutustel võtta meetmeid andmete registreerimise usaldusväärsuse tõstmiseks, et parandada olukorda kõrvamärkide asendamisega ja eeskätt jaotusvõrguga seonduvate tähtaegade ja jälgitavuse menetluste osas. Ametiasutustel paluti samuti täiustada loomapasside autentsuse ja kehtivuse tuvastamisega seonduvaid menetlusi.Prantsusmaal paluti vähendada liikumistest ja sünnist ning surmast teatamiseks kehtestatud ajavahemikku seitsmele päevale, registreerida andmebaasis loomade kõik liikumised ning võimaldada kohapealse kontrolli käigus tuvastatud vigade ja lünkade kiiret parandamist ja või täitmist. |
| --- | --- |

55.

Enne kui liikmesriik võib loobuda loomapasside kasutamisest loomade liikumisel antud liikmesriigi piires, langetab komisjon otsuse (41) andmebaaside täieliku kasutuselevõtu kohta (vt punkt 26). Nimetatud andmebaaside täieliku kasutuselevõtu tunnustamisel tugineb komisjon esitatud küsimustikule liikmesriikide poolt antud vastuste analüüsile ning vastava avalduse esitanud liikmesriigi kahepäevasele külastusele. Külastuse eesmärgiks on veenduda andmebaasi nõuetekohases töös. Seejärel avaldab komisjon otsuse riikliku andmebaasi täieliku kasutuselevõtu kohta. Lahtris 6 on esitatud mõned näited komisjoni antud otsustes andmebaaside täieliku kasutuselevõtu kohta esitatud tingimustest.

Komisjon on väga tihti esitanud liikmesriikidele tingimusi, mida liikmesriik peab arvestama, et tema andmebaas oleks täiel määral usaldusväärne. Luksemburgi andmebaasi tunnustamisel tõi komisjon välja kaks puudust: asjaolu, et pädeval ametiasutusel ei olnud võimalik andmebaasis esinevaid vigu ja lünki kiiresti parandada või täita ning asjaolu, et liikumisest, sünnist ja surmast teatamise tähtaeg oli pikem kui seitse päeva.Taani puhul tõi komisjon välja samad kaks puudust. Lisaks ei olnud tagatud loomapasside autentsuskontroll ning puudusid andmed määratud lisatasude kohta.Belgias ei registreeritud loomade kõiki liikumisi andmebaasis ning pädeval ametiasutusel puudus võimalus esinevate vigade ja lünkade kiireks parandamiseks või täitmiseks.Madalmaades puudus pädeval ametiasutusel võimalus esinevate vigade ja lünkade kiireks parandamiseks või täitmiseks; liikumisest, sünnist ja surmast teatamise tähtaeg oli pikem kui seitse päeva ning lisaks sellele ei olnud määruse (EÜ) nr 2630/97 sätteid nõuetekohaselt rakendatud.Austrias ei registreeritud andmebaasis loomade kõiki liikumisi, vigade parandamine toimus hilinemisega ning ei järgitud riiklikke õigusakte loomade liikumisest teatamiseks kehtestatud tähtaegade osas.Rootsis ei laienenud teatamiskohustus tapamajadele ega loomade liikumisele kogumispunktidesse. Vigade parandamine toimus hilinemisega ning ei järgitud kõiki loomade ümbermärgistamise sätteid kõrvamärgi kaotamisel. Liikumiste teatamise kohta kehtestatud tähtaegadest ei peetud kinni.Põhja-Iirimaal paluti ametiasutustel võtta meetmeid andmete registreerimise usaldusväärsuse tõstmiseks, et parandada olukorda kõrvamärkide asendamisega ja eeskätt jaotusvõrguga seonduvate tähtaegade ja jälgitavuse menetluste osas. Ametiasutustel paluti samuti täiustada loomapasside autentsuse ja kehtivuse tuvastamisega seonduvaid menetlusi.Prantsusmaal paluti vähendada liikumistest ja sünnist ning surmast teatamiseks kehtestatud ajavahemikku seitsmele päevale, registreerida andmebaasis loomade kõik liikumised ning võimaldada kohapealse kontrolli käigus tuvastatud vigade ja lünkade kiiret parandamist ja või täitmist.

| 56. | Komisjoni otsustes andmebaaside täieliku kasutuselevõtu kohta sisalduvad tingimused, Veterinaar- ja Toiduameti ning põllumajanduse peadirektoraadi tehtud märkused veiste identifitseerimise ja registreerimise kohta ei taga seda, et kasutuselevõetud süsteem võimaldaks kontrollida teatamistähtaegade, mitteteatamiste või karistuste osas õigusaktidega määratletud tingimusi. |
| --- | --- |

56.

Komisjoni otsustes andmebaaside täieliku kasutuselevõtu kohta sisalduvad tingimused, Veterinaar- ja Toiduameti ning põllumajanduse peadirektoraadi tehtud märkused veiste identifitseerimise ja registreerimise kohta ei taga seda, et kasutuselevõetud süsteem võimaldaks kontrollida teatamistähtaegade, mitteteatamiste või karistuste osas õigusaktidega määratletud tingimusi.

| 57. | Andmebaasi kasutuselevõtu tunnustamise ainsaks eesmärgiks oli tõendada, et andmebaas töötab tehniliselt vastavalt kehtestatud korrale. Komisjoni arvates piirdub selline tunnustamine üksnes liikmesriigi poolt kasutusele võetud süsteemi põhimõttelise heakskiitmisega. Lisaks sellele ei ole komisjon andnud süsteemi tegeliku toimimise hinnangut lähtuvalt üksikasjalikest halduseeskirjadest või eelnevalt määratletud kvaliteedikriteeriumidest. Kuid andmebaasi tegelik toimimine ja selles sisalduvate andmete lõplik usaldusväärsus sõltuvad loomapidajatest, kes peavad andmebaasi varustama ammendavate ja ajakohastatud andmetega. |
| --- | --- |

57.

Andmebaasi kasutuselevõtu tunnustamise ainsaks eesmärgiks oli tõendada, et andmebaas töötab tehniliselt vastavalt kehtestatud korrale. Komisjoni arvates piirdub selline tunnustamine üksnes liikmesriigi poolt kasutusele võetud süsteemi põhimõttelise heakskiitmisega. Lisaks sellele ei ole komisjon andnud süsteemi tegeliku toimimise hinnangut lähtuvalt üksikasjalikest halduseeskirjadest või eelnevalt määratletud kvaliteedikriteeriumidest. Kuid andmebaasi tegelik toimimine ja selles sisalduvate andmete lõplik usaldusväärsus sõltuvad loomapidajatest, kes peavad andmebaasi varustama ammendavate ja ajakohastatud andmetega.

| 58. | Lisaks sellele sisaldavad kõik andmebaaside kasutuselevõtu tunnustamisotsused jõustumist edasilükkavaid tingimusi, mis seonduvad asjassepuutuvate liikmesriikide kohustustega teha enne ametliku tunnustuse jõustumist andmebaasidesse teatud hulk parandusi. Alates 2001. aastast on komisjon tegelenud süstemaatilise järelevalvega esitatud soovituste järgimise osas. |
| --- | --- |

58.

Lisaks sellele sisaldavad kõik andmebaaside kasutuselevõtu tunnustamisotsused jõustumist edasilükkavaid tingimusi, mis seonduvad asjassepuutuvate liikmesriikide kohustustega teha enne ametliku tunnustuse jõustumist andmebaasidesse teatud hulk parandusi. Alates 2001. aastast on komisjon tegelenud süstemaatilise järelevalvega esitatud soovituste järgimise osas.

| 59. | Alates 2001. aastast on Veterinaar- ja Toiduamet korraldanud liikumiste jälgitavuse kohta mitmeid auditikäike, mille jooksul tuvastatud leidudega arvestatakse andmebaaside ülesehituse ja toimimise hindamisel. Kuigi selline lähenemine on heaks kiidetud, et kasutatud seda andmebaaside toimimise esmakordsel hindamisel. Antud süvendatud kontrolle kasutatakse praegu andmebaaside toimimise hindamise alusena. Seetõttu pöörab komisjon endisest enam tähelepanu andmebaaside tunnustamise menetlusele ja selle rollile. |
| --- | --- |

59.

Alates 2001. aastast on Veterinaar- ja Toiduamet korraldanud liikumiste jälgitavuse kohta mitmeid auditikäike, mille jooksul tuvastatud leidudega arvestatakse andmebaaside ülesehituse ja toimimise hindamisel. Kuigi selline lähenemine on heaks kiidetud, et kasutatud seda andmebaaside toimimise esmakordsel hindamisel. Antud süvendatud kontrolle kasutatakse praegu andmebaaside toimimise hindamise alusena. Seetõttu pöörab komisjon endisest enam tähelepanu andmebaaside tunnustamise menetlusele ja selle rollile.

| 60. | 2004. aasta alguse seisuga oli komisjon tunnustanud üheksa liikmesriigi ja Põhja-Iirimaa andmebaase, kuupäevad on esitatud tabelis 5.
  Tabel 5
  Andmebaaside täielikku kasutuselevõttu tunnustavate komisjoni otsuste kuupäevad









  Liikmesriik (või regioon) | Otsus | Otsuse kuupäev | Tunnustamise jõustumiskuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Soome | 1999/317/EÜ | 28.4.1999 | 1.5.1999 |
| Luksemburg | 1999/375/EÜ | 19.5.1999 | 1.8.1999 |
| Taani | 1999/376/EÜ | 19.5.1999 | 1.10.1999 |
| Belgia | 1999/377/EÜ | 19.5.1999 | 1.7.1999 |
| Madalmaad | 1999/546/EÜ | 13.7.1999 | 1.10.1999 |
| Austria | 1999/571/EÜ | 28.7.1999 | 1.10.1999 |
| Rootsi | 1999/693/EÜ | 5.10.1999 | 1.11.1999 |
| Ühendkuningriik
  (Põhja-Iirimaa) | 1999/696/EÜ | 11.10.1999 | 1.11.1999 |
| Prantsusmaa | 2001/399/EÜ | 7.5.2001 | 2.9.2001 |
| Saksamaa | 2002/67/EÜ | 28.1.2002 | Täpsustamata |

60.

2004. aasta alguse seisuga oli komisjon tunnustanud üheksa liikmesriigi ja Põhja-Iirimaa andmebaase, kuupäevad on esitatud tabelis 5.

Tabel 5

Andmebaaside täielikku kasutuselevõttu tunnustavate komisjoni otsuste kuupäevad

Liikmesriik (või regioon)

Otsus

Otsuse kuupäev

Tunnustamise jõustumiskuupäev

Soome

1999/317/EÜ

28.4.1999

1.5.1999

Luksemburg

1999/375/EÜ

19.5.1999

1.8.1999

Taani

1999/376/EÜ

19.5.1999

1.10.1999

Belgia

1999/377/EÜ

19.5.1999

1.7.1999

Madalmaad

1999/546/EÜ

13.7.1999

1.10.1999

Austria

1999/571/EÜ

28.7.1999

1.10.1999

Rootsi

1999/693/EÜ

5.10.1999

1.11.1999

Ühendkuningriik

(Põhja-Iirimaa)

1999/696/EÜ

11.10.1999

1.11.1999

Prantsusmaa

2001/399/EÜ

7.5.2001

2.9.2001

Saksamaa

2002/67/EÜ

28.1.2002

Täpsustamata

| 61. | 2004. aasta alguse seisuga ei ole kuue liikmesriigi andmebaase veel tunnustatud. Nendeks liikmesriikideks on Kreeka, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Portugal ja Ühendkuningriik (Suurbritannia). Olukorra üksikasjalik kirjeldus on esitatud lahtris 7.

  Portugali suhtes lükkas komisjon tunnustamisotsuse eelnõu menetlemise edasi pärast külastust 2000. aasta 19. oktoobril. Edasilükkamise põhjuseks on tervise ja tarbijakaitse peadirektoraadi (DG SANCO) poolt kohapeal tuvastatud puudused.Hispaania ametiasutused tagastasid komisjoni küsimustiku 24. juulil 2001. Nad teatasid, et on valmis komisjoni külastuseks andmebaasi ametlikuks tunnustamiseks, kuid avaldasid soovi, et tegeliku tunnustamise alguseks loetaks küsimustiku komisjonile tagasisaatmise kuupäev. Alates 2002. aastast on kohapeal läbi viidavate kontrollide osakaal vähenenud viie protsendini.Komisjon külastas Suurbritanniat 20. ja 21. novembril 2001. Koostati otsuse eelnõu, mille kohaselt oleks jõustumisajaks 1. aprill 2002, kuid ka sel juhul lükkas komisjon kohapeal tuvastatud puuduste tõttu jõustumisaja edasi23. jaanuari 2002. aasta kirjas teatasid Iirimaa ametiasutused komisjonile lihtsalt, et nende andmebaas on täielikult kasutusele võetud ning et seetõttu vähendavad nad kohapeal läbiviidavate kontrollide määra kümnelt protsendilt viiele.Itaalia tagastas korrakohase küsimustiku komisjonile 28. veebruaril 2002. Itaalia ametiasutused on kinnitanud, et nad on valmis vastu võtma komisjoni delegatsiooni andmebaasi ametlikuks tunnustamiseks.24. juuli 2001. aasta kirjas teatasid Kreeka ametiasutused komisjonile, et nad kavandavad andmebaasi loomist ning et andmebaasi tegelik rakendamine on kavandatud 2002. aasta juunisse. |
| --- | --- |

61.

2004. aasta alguse seisuga ei ole kuue liikmesriigi andmebaase veel tunnustatud. Nendeks liikmesriikideks on Kreeka, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Portugal ja Ühendkuningriik (Suurbritannia). Olukorra üksikasjalik kirjeldus on esitatud lahtris 7.

Portugali suhtes lükkas komisjon tunnustamisotsuse eelnõu menetlemise edasi pärast külastust 2000. aasta 19. oktoobril. Edasilükkamise põhjuseks on tervise ja tarbijakaitse peadirektoraadi (DG SANCO) poolt kohapeal tuvastatud puudused.Hispaania ametiasutused tagastasid komisjoni küsimustiku 24. juulil 2001. Nad teatasid, et on valmis komisjoni külastuseks andmebaasi ametlikuks tunnustamiseks, kuid avaldasid soovi, et tegeliku tunnustamise alguseks loetaks küsimustiku komisjonile tagasisaatmise kuupäev. Alates 2002. aastast on kohapeal läbi viidavate kontrollide osakaal vähenenud viie protsendini.Komisjon külastas Suurbritanniat 20. ja 21. novembril 2001. Koostati otsuse eelnõu, mille kohaselt oleks jõustumisajaks 1. aprill 2002, kuid ka sel juhul lükkas komisjon kohapeal tuvastatud puuduste tõttu jõustumisaja edasi23. jaanuari 2002. aasta kirjas teatasid Iirimaa ametiasutused komisjonile lihtsalt, et nende andmebaas on täielikult kasutusele võetud ning et seetõttu vähendavad nad kohapeal läbiviidavate kontrollide määra kümnelt protsendilt viiele.Itaalia tagastas korrakohase küsimustiku komisjonile 28. veebruaril 2002. Itaalia ametiasutused on kinnitanud, et nad on valmis vastu võtma komisjoni delegatsiooni andmebaasi ametlikuks tunnustamiseks.24. juuli 2001. aasta kirjas teatasid Kreeka ametiasutused komisjonile, et nad kavandavad andmebaasi loomist ning et andmebaasi tegelik rakendamine on kavandatud 2002. aasta juunisse.

| 62. | Teatavate liikmesriikide suhtes (Portugal ja Ühendkuningriik) on tunnustamisotsuse jõustumine komisjoni poolt edasi lükatud. Otsuse menetlemise edasilükkamise põhjused on seotud asjassepuutuvate liikmesriikidega. Lisaks sellele on kaks liikmesriiki hakanud ise kasutama tunnustamisega seonduvaid soodustusi, alandades kohapeal läbiviidavate kontrollide määra kümnelt protsendilt viiele, ja seda ilma komisjoni ametliku tunnustamisotsuseta. |
| --- | --- |

62.

Teatavate liikmesriikide suhtes (Portugal ja Ühendkuningriik) on tunnustamisotsuse jõustumine komisjoni poolt edasi lükatud. Otsuse menetlemise edasilükkamise põhjused on seotud asjassepuutuvate liikmesriikidega. Lisaks sellele on kaks liikmesriiki hakanud ise kasutama tunnustamisega seonduvaid soodustusi, alandades kohapeal läbiviidavate kontrollide määra kümnelt protsendilt viiele, ja seda ilma komisjoni ametliku tunnustamisotsuseta.

| 63. | Ühendkuningriigis on kasutusele võetud kaks eraldiseisvat andmebaasi — üks Suurbritannia ja teine Põhja-Iirimaa kohta. (42) Nagu nähtub pädeva ametiasutuse poolt kontrollikoja nõudmisel tehtud kahe andmebaasi veiste liikumisi käsitlevate andmete ühtlustamisele suunatud tööde luhtumisest, need andmebaasid omavahel ei ühildu. Olemasolevad andmed ei võimalda jälgida loomade liikumisi Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa vahel. Lisaks sellele kasutavad veterinaarid omaette andmebaasi, mis ei vasta õigusaktides püstitatud eesmärkidele. (43) |
| --- | --- |

63.

Ühendkuningriigis on kasutusele võetud kaks eraldiseisvat andmebaasi — üks Suurbritannia ja teine Põhja-Iirimaa kohta. (42) Nagu nähtub pädeva ametiasutuse poolt kontrollikoja nõudmisel tehtud kahe andmebaasi veiste liikumisi käsitlevate andmete ühtlustamisele suunatud tööde luhtumisest, need andmebaasid omavahel ei ühildu. Olemasolevad andmed ei võimalda jälgida loomade liikumisi Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa vahel. Lisaks sellele kasutavad veterinaarid omaette andmebaasi, mis ei vasta õigusaktides püstitatud eesmärkidele. (43)

| 64. | Komisjon tunnustas Põhja-Iirimaa andmebaasi täielikku kasutuselevõttu 1. novembril 1999. Kahe andmebaasi kasutuselevõtt Ühendkuningriigis ning neist ühe eraldi tunnustamine komisjoni poolt ei ole ühenduse õigusaktidega kooskõlas. Kahe andmebaasi ühildamatus ei võimalda neid mõistliku ajavahemiku jooksul üheks andmebaasiks ühendada. |
| --- | --- |

64.

Komisjon tunnustas Põhja-Iirimaa andmebaasi täielikku kasutuselevõttu 1. novembril 1999. Kahe andmebaasi kasutuselevõtt Ühendkuningriigis ning neist ühe eraldi tunnustamine komisjoni poolt ei ole ühenduse õigusaktidega kooskõlas. Kahe andmebaasi ühildamatus ei võimalda neid mõistliku ajavahemiku jooksul üheks andmebaasiks ühendada.

Komisjoni järelevalve

| 65. | Identifitseerimise ja registreerimise valdkonna pädevaks ametiasutuseks oli kuni 1999. aastani põllumajanduse peadirektoraat. Alates 1999. aastast läks pädevus selles valdkonnas üle tervise ja tarbijakaitse peadirektoraadile. (44) Samas on loomakasvatusega seotud lisatasude maksmise ja kontrolli pädevaks ametiasutuseks põllumajanduse peadirektoraat (ühtne haldus- ja kontrollisüsteem). Alates 1999. aastast võib lisatasusid maksta üksnes veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemis nõuetekohaselt identifitseeritavate ja registreeritud veiste kohta. (45) Seega tegeleb veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi järelevalvega kaks peadirektoraati. Ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga seonduvad õigusaktid, näiteks õigusaktid veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi kohta, võimaldavad liikmesriikidel langetada minimaalsete kohapeal teostatavate kontrollide määra kümnelt protsendilt viiele, kui riiklik andmebaas on täielikult kasutusele võetud ja selle andmete kohta saab teha efektiivset ristkontrolli ühtses haldus- ja kontrollisüsteemis ühe aasta ulatuses. (46) |
| --- | --- |

65.

Identifitseerimise ja registreerimise valdkonna pädevaks ametiasutuseks oli kuni 1999. aastani põllumajanduse peadirektoraat. Alates 1999. aastast läks pädevus selles valdkonnas üle tervise ja tarbijakaitse peadirektoraadile. (44) Samas on loomakasvatusega seotud lisatasude maksmise ja kontrolli pädevaks ametiasutuseks põllumajanduse peadirektoraat (ühtne haldus- ja kontrollisüsteem). Alates 1999. aastast võib lisatasusid maksta üksnes veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemis nõuetekohaselt identifitseeritavate ja registreeritud veiste kohta. (45) Seega tegeleb veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi järelevalvega kaks peadirektoraati. Ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga seonduvad õigusaktid, näiteks õigusaktid veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi kohta, võimaldavad liikmesriikidel langetada minimaalsete kohapeal teostatavate kontrollide määra kümnelt protsendilt viiele, kui riiklik andmebaas on täielikult kasutusele võetud ja selle andmete kohta saab teha efektiivset ristkontrolli ühtses haldus- ja kontrollisüsteemis ühe aasta ulatuses. (46)

| 66. | Tervise ja tarbijakaitse peadirektoraat vastutab riiklike andmebaaside täieliku kasutuselevõtu tunnustamise menetluse eest (vt punktid 55–62) ning järelevalve eest veiste identifitseerimise ja järelevalve süsteemi raames läbiviidavate kohapealsete kontrollide statistika osas, mille koostamise kohustus on pandud liikmesriikidele (vt punkt 46). |
| --- | --- |

66.

Tervise ja tarbijakaitse peadirektoraat vastutab riiklike andmebaaside täieliku kasutuselevõtu tunnustamise menetluse eest (vt punktid 55–62) ning järelevalve eest veiste identifitseerimise ja järelevalve süsteemi raames läbiviidavate kohapealsete kontrollide statistika osas, mille koostamise kohustus on pandud liikmesriikidele (vt punkt 46).

| 67. | Veterinaar- ja Toiduamet, mis kuulub tervise ja tarbijakaitse peadirektoraadi koosseisu, tegeleb veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi üldise järelevalvega. 2002. aasta alguses käivitas Veterinaar- ja Toiduamet liikmesriikides mitmeid auditikäike, mille eesmärgiks oli anda hinnang veiseliha ja veiselihatoodete jälgitavuse kontrollile. Nende külastuste käigus analüüsiti tervet toiduahelat alates looma kasvatamisest kuni liha müügihetkeni. Märkusi ja soovitusi sisaldavad aruanded arutati läbi ameti ja liikmesriikide poolt kahepoolsetel läbirääkimiste käigus ning lõpparuanne avaldati komisjoni koduleheküljel. Nende tööde teostamiseks külastasid Veterinaar- ja Toiduameti esindajad 12 kuu jooksul viitteist liikmesriiki. |
| --- | --- |

67.

Veterinaar- ja Toiduamet, mis kuulub tervise ja tarbijakaitse peadirektoraadi koosseisu, tegeleb veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi üldise järelevalvega. 2002. aasta alguses käivitas Veterinaar- ja Toiduamet liikmesriikides mitmeid auditikäike, mille eesmärgiks oli anda hinnang veiseliha ja veiselihatoodete jälgitavuse kontrollile. Nende külastuste käigus analüüsiti tervet toiduahelat alates looma kasvatamisest kuni liha müügihetkeni. Märkusi ja soovitusi sisaldavad aruanded arutati läbi ameti ja liikmesriikide poolt kahepoolsetel läbirääkimiste käigus ning lõpparuanne avaldati komisjoni koduleheküljel. Nende tööde teostamiseks külastasid Veterinaar- ja Toiduameti esindajad 12 kuu jooksul viitteist liikmesriiki.

| 68. | Põllumajanduse peadirektoraat sekkub liikmesriikide toimingutesse raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse tasandil. Selleks annab põllumajanduse peadirektoraat veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi kohapealsete kontrollide alusel hinnangu veiste andmebaasides sisalduvate andmete usaldusväärsuse ja riiklike kontrolliasutuste teabevahetusmenetluste kohta. Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus tehtavad põllumajanduse peadirektoraadi tähelepanekud võivad osundada raskustele teostada ristkontrolli lisatasude taotluste avalduste andmete ning veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi andmebaasi andmete kohta, samuti hilinemistele loomade liikumisest teatamisel, majandite registrite ebarahuldavale pidamisele või puuduste loomapasside kehtivuse kontrollimise süsteemi rakendamisel. Samuti on võimalik tuvastada puudusi identifitseerimise kontrolli korralduses, kontrolli puudumist muude loomapidajate kohta, kes ei taotle lisatasusid, samuti kontrollitulemuste mitteedastamist lisatasude haldamise ja identifitseerimisega tegelevate osakondade vahel. |
| --- | --- |

68.

Põllumajanduse peadirektoraat sekkub liikmesriikide toimingutesse raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse tasandil. Selleks annab põllumajanduse peadirektoraat veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi kohapealsete kontrollide alusel hinnangu veiste andmebaasides sisalduvate andmete usaldusväärsuse ja riiklike kontrolliasutuste teabevahetusmenetluste kohta. Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus tehtavad põllumajanduse peadirektoraadi tähelepanekud võivad osundada raskustele teostada ristkontrolli lisatasude taotluste avalduste andmete ning veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi andmebaasi andmete kohta, samuti hilinemistele loomade liikumisest teatamisel, majandite registrite ebarahuldavale pidamisele või puuduste loomapasside kehtivuse kontrollimise süsteemi rakendamisel. Samuti on võimalik tuvastada puudusi identifitseerimise kontrolli korralduses, kontrolli puudumist muude loomapidajate kohta, kes ei taotle lisatasusid, samuti kontrollitulemuste mitteedastamist lisatasude haldamise ja identifitseerimisega tegelevate osakondade vahel.

| 69. | Ühenduse erinevate asutuste esindajate töö koordineerimine liikmesriikides on aja jooksul paranenud. Samas, kuivõrd puuduvad mõõdetavad kvaliteedinäitajad, mida kasutaksid kõik osapooled, ei ole ühenduse teenistustel võrdlusalust riiklike andmebaaside nõuetekohasuse üle otsustamiseks. |
| --- | --- |

69.

Ühenduse erinevate asutuste esindajate töö koordineerimine liikmesriikides on aja jooksul paranenud. Samas, kuivõrd puuduvad mõõdetavad kvaliteedinäitajad, mida kasutaksid kõik osapooled, ei ole ühenduse teenistustel võrdlusalust riiklike andmebaaside nõuetekohasuse üle otsustamiseks.

| 70. | Liikmesriikide koostatud veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi raames läbiviidud kohapealsete kontrollide statistikat ei ole lisaks punktides 44 ja 92 esitatud puudustele ka analüüsitud ega kasutatud komisjonipoolse abivahendina (vt tabel 6).
  Tabel 6
  2000. eelarveaasta osas veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi raames läbi viidud kohapealsete kontrollide tulemused






















  Kirjeldus | Belgia | Taani | Saksamaa | Kreeka | Hispaania | Pransusmaa | Iirimaa | Itaalia | Luksemburg | Madalmaad | Austria | Portugal | Soome | Rootsi | Ühendkuningriik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suurbritannia | Põhja-Iirimaa |
| Registreeritud majandite koguarv | 50 666 | 35 667 | 249 966 | | 211 490 | 334 008 | 138 263 | 234 257 | 1 882 | — | 105 943 | 93 684 | 31 540 | 35 671 | 108 658 | 31 533 |
| Kontrollitud majandite koguarv | 9 595 | 2 097 | 19 181 | | 18 960 | 22 854 | 26 997 | 61 465 | 276 | 3 068 | 12 647 | 7 649 | 1 594 | 3 409 | 7 500 | 1 138 |
| % | 19 % | 6 % | 8 % | | 9 % | 7 % | 20 % | 26 % | 15 % | — | 12 % | 8 % | 5 % | 10 % | 7 % | 4 % |
| Perioodi alguseks registreeritud veiste koguarv | 3 010 799 | 1 977 581 | 11 139 070 | | 6 833 668 | 21 000 000 | 7 569 735 | - | 201 859 | - | 2 154 667 | 1 202 200 | 1 065 932 | 1 732 839 | 6 896 759 | 1 664 169 |
| Kontrollitud veiste koguarv | 757 990 | 179 238 | 1 178 221 | | 783 925 | 1 587 594 | 996 917 | 1 928 147 | 46 402 | 337 480 | 480 377 | 110 699 | 80 897 | 233 251 | 608 202 | 29 083 |
| % | 25 % | 9 % | 11 % | | 11 % | 8 % | 13 % | - | 23 % | - | 22 % | 9 % | 8 % | 13 % | 9 % | 2 % |
| Leitud eiramiste arv | 530 | 9 583 | 10 800 | | 28 088 | 292 370 | 2 183 | 8 737 | 130 | — | — | 16 229 | 2 121 | 14 124 | 51 314 | 3 390 |
| Kohaldatud karistused | 220 | 37 | - | | 331 | 393 | — | 873 | 10 | — | | 677 | 9 | 90 | 34 683 | — |
| % | 42 % | 0 % | — | | 1 % | 0 % | | 10 % | 8 % | - | | 4 % | 0 % | 1 % | 68 % | — |
| Hävitatud loomade arv | 7 | — | — | | - | 93 | — | — | 4 | — | — | 59 | — | — | 48 | — |
| % (kontrollitud loomade aruande põhjal) | 0,001 % | — | — | | — | 0,006 % | — | — | 0,009 % | — | — | 0,053 % | — | — | 0,008 % | — |
| NB 1: Kõikide liikmesriikide kohta ei kehti sama viiteperiood.

  NB 2: Kohaldatud sanktsioone puudutavad andmed ei võimalda liikmesriike võrrelda, sest saadetud teave pole ühtne; teatud liikmesriigid esitasid kohaldatud karistuste arvu (Belgia, Itaalia), teised aga majandite ja loomade arvu, kelle suhtes kohaldati karistusi (Prantsusmaa, Luksemburg, Portugal, Soome, Ühendkuningriik), või üksnes karistatud majandite arvu (Taani), või karistuste põhjuseks olnud loomade arvu (Rootsi), või on liikmesriik andnud juhtumite arvu (Hispaania).

  NB 3: Kreekas ei ole veel rakendatud haldus- ja kontrollisüsteemi. Seetõttu pole statistika kättesaadav.

  Allikas: Komisjoni määruse (EÜ) nr 2630/97 põhjal esitatud aastaaruanded. |

70.

Liikmesriikide koostatud veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi raames läbiviidud kohapealsete kontrollide statistikat ei ole lisaks punktides 44 ja 92 esitatud puudustele ka analüüsitud ega kasutatud komisjonipoolse abivahendina (vt tabel 6).

Tabel 6

2000. eelarveaasta osas veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi raames läbi viidud kohapealsete kontrollide tulemused

Kirjeldus

Belgia

Taani

Saksamaa

Kreeka

Hispaania

Pransusmaa

Iirimaa

Itaalia

Luksemburg

Madalmaad

Austria

Portugal

Soome

Rootsi

Ühendkuningriik

Suurbritannia

Põhja-Iirimaa

Registreeritud majandite koguarv

50 666

35 667

249 966

211 490

334 008

138 263

234 257

1 882

—

105 943

93 684

31 540

35 671

108 658

31 533

Kontrollitud majandite koguarv

9 595

2 097

19 181

18 960

22 854

26 997

61 465

276

3 068

12 647

7 649

1 594

3 409

7 500

1 138

%

19 %

6 %

8 %

9 %

7 %

20 %

26 %

15 %

—

12 %

8 %

5 %

10 %

7 %

4 %

Perioodi alguseks registreeritud veiste koguarv

3 010 799

1 977 581

11 139 070

6 833 668

21 000 000

7 569 735

-

201 859

-

2 154 667

1 202 200

1 065 932

1 732 839

6 896 759

1 664 169

Kontrollitud veiste koguarv

757 990

179 238

1 178 221

783 925

1 587 594

996 917

1 928 147

46 402

337 480

480 377

110 699

80 897

233 251

608 202

29 083

%

25 %

9 %

11 %

11 %

8 %

13 %

-

23 %

-

22 %

9 %

8 %

13 %

9 %

2 %

Leitud eiramiste arv

530

9 583

10 800

28 088

292 370

2 183

8 737

130

—

—

16 229

2 121

14 124

51 314

3 390

Kohaldatud karistused

220

37

-

331

393

—

873

10

—

677

9

90

34 683

—

%

42 %

0 %

—

1 %

0 %

10 %

8 %

-

4 %

0 %

1 %

68 %

—

Hävitatud loomade arv

7

—

—

-

93

—

—

4

—

—

59

—

—

48

—

% (kontrollitud loomade aruande põhjal)

0,001 %

—

—

—

0,006 %

—

—

0,009 %

—

—

0,053 %

—

—

0,008 %

—

NB 1: Kõikide liikmesriikide kohta ei kehti sama viiteperiood.

NB 2: Kohaldatud sanktsioone puudutavad andmed ei võimalda liikmesriike võrrelda, sest saadetud teave pole ühtne; teatud liikmesriigid esitasid kohaldatud karistuste arvu (Belgia, Itaalia), teised aga majandite ja loomade arvu, kelle suhtes kohaldati karistusi (Prantsusmaa, Luksemburg, Portugal, Soome, Ühendkuningriik), või üksnes karistatud majandite arvu (Taani), või karistuste põhjuseks olnud loomade arvu (Rootsi), või on liikmesriik andnud juhtumite arvu (Hispaania).

NB 3: Kreekas ei ole veel rakendatud haldus- ja kontrollisüsteemi. Seetõttu pole statistika kättesaadav.

Allikas: Komisjoni määruse (EÜ) nr 2630/97 põhjal esitatud aastaaruanded.

| 71. | Mõlemad veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemiga seotud õigusaktid hõlmavad ka karistusi. Veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi aluseks olevad õigusaktid, nagu ka muud veterinaaria alased sätted, ei sisalda mingeid rahalisi sanktsioone kehtivate eeskirjade eiramise korral. Seevastu ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi aluseks olevad õigusaktid hõlmavad rahalisi karistusi, mida kohaldatakse eeskirjade mittejärgimisel. Seega võib põllumajanduse peadirektoraadi tegevus tuua kaasa muudatusi rahaeraldistes, (47) kui kontrolli käigus tuvastatakse tõsiseid identifitseerimisega seotud kõrvalekaldeid. Karistuste süsteemid on siiski täiesti erinevad ja nende vahel puuduvad seostavad elemendid. |
| --- | --- |

71.

Mõlemad veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemiga seotud õigusaktid hõlmavad ka karistusi. Veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi aluseks olevad õigusaktid, nagu ka muud veterinaaria alased sätted, ei sisalda mingeid rahalisi sanktsioone kehtivate eeskirjade eiramise korral. Seevastu ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi aluseks olevad õigusaktid hõlmavad rahalisi karistusi, mida kohaldatakse eeskirjade mittejärgimisel. Seega võib põllumajanduse peadirektoraadi tegevus tuua kaasa muudatusi rahaeraldistes, (47) kui kontrolli käigus tuvastatakse tõsiseid identifitseerimisega seotud kõrvalekaldeid. Karistuste süsteemid on siiski täiesti erinevad ja nende vahel puuduvad seostavad elemendid.

Vastuolud lisatasude haldamisel

Veisekasvatajatele makstavad lisatasud, mis on lülitatud ühtsesse haldus- ja kontrollisüsteemi

| 72. | Ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi aluseks olevates õigusaktides sätestatakse, et liikmesriigid viivad läbi halduskontrolli, mis võimaldab tagada abikõlblikkuse tingimustele vastavuse toetuste ja lisatasude eraldamisel. See halduskontroll hõlmab eeskätt ristkontrolli veiste andmebaasi andmetega. Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem kasutab seega veiste elektroonilist andmebaasi (veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi keskset elementi) lisatasude taotluste üle otsustamisel. (48) |
| --- | --- |

72.

Ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi aluseks olevates õigusaktides sätestatakse, et liikmesriigid viivad läbi halduskontrolli, mis võimaldab tagada abikõlblikkuse tingimustele vastavuse toetuste ja lisatasude eraldamisel. See halduskontroll hõlmab eeskätt ristkontrolli veiste andmebaasi andmetega. Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem kasutab seega veiste elektroonilist andmebaasi (veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi keskset elementi) lisatasude taotluste üle otsustamisel. (48)

| 73. | Komisjon jälgib, et liikmesriigid rakendaks nimetatud halduskontrolli. See kontroll peab hõlmama kõikide abikõlblikkustingimuste kontrollimist veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi andmebaasi alusel. Külastatud neljas liikmesriigis oli abikõlblikkuse kontrolli tase väga ebaühtlane. |
| --- | --- |

73.

Komisjon jälgib, et liikmesriigid rakendaks nimetatud halduskontrolli. See kontroll peab hõlmama kõikide abikõlblikkustingimuste kontrollimist veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi andmebaasi alusel. Külastatud neljas liikmesriigis oli abikõlblikkuse kontrolli tase väga ebaühtlane.

| 74. | Komisjon on väga täpselt määratlenud sooritatava halduskontrolli korra, kontrollid on jagatud veisekasvatuse sektoris läbiviidavaks põhikontrolliks ja lisakontrolliks. Komisjon ei ole samas täpsustanud, milliseid identifitseerimisega seotud kõrvalekaldeid tuleks arvesse võtta väljamaksete peatamise või tegemise üle otsustamisel. Lahtris 8 on esitatud ülevaade loomade liikumisega seonduvatest kõrvalekalletest.

  Näiteid loomade liikumisega seonduvatest kõrvalekalletest: teade majandist väljaveo kohta, millele ei järgne teise loomapidaja (põllumajandustootja, kaubastaja, tapamaja) teadet sisseveo kohta, teade majandist väljaveo kohta, mille kuupäev on hilisem kui teise majandisse sisseveo kuupäev, ajavahe ühe loomapidaja poolt registreeritud väljaveo ja järgmise loomapidaja poolt registreeritud sisseveo vahel (on seotud looma vahepealse liikumise registreerimine puudumisega, tuues kaasa looma liikumise jälgitavuse kadumise). |
| --- | --- |

74.

Komisjon on väga täpselt määratlenud sooritatava halduskontrolli korra, kontrollid on jagatud veisekasvatuse sektoris läbiviidavaks põhikontrolliks ja lisakontrolliks. Komisjon ei ole samas täpsustanud, milliseid identifitseerimisega seotud kõrvalekaldeid tuleks arvesse võtta väljamaksete peatamise või tegemise üle otsustamisel. Lahtris 8 on esitatud ülevaade loomade liikumisega seonduvatest kõrvalekalletest.

Näiteid loomade liikumisega seonduvatest kõrvalekalletest: teade majandist väljaveo kohta, millele ei järgne teise loomapidaja (põllumajandustootja, kaubastaja, tapamaja) teadet sisseveo kohta, teade majandist väljaveo kohta, mille kuupäev on hilisem kui teise majandisse sisseveo kuupäev, ajavahe ühe loomapidaja poolt registreeritud väljaveo ja järgmise loomapidaja poolt registreeritud sisseveo vahel (on seotud looma vahepealse liikumise registreerimine puudumisega, tuues kaasa looma liikumise jälgitavuse kadumise).

Veiste spongioosse entsefalopaatia (BSE) kriisi tõttu veiselihaturule kohaldatavad lisatoetusmeetmed

| 75. | 1996. aasta BSE kriisi käigus kehtestas komisjon üksnes Ühendkuningriigile laieneva määruse, mille kohaselt kuulusid kõik üle 30 kuu vanused veised tapmisele ja hävitamisele. (49) Teise kriisi ajal 2000. aastal kinnitas komisjon uued meetmed, mis laienevad teistele liikmesriikidele. Uues määruses näeb komisjon ette, et veiste tapmise ja hävitamise korral makstavate hüvitiste suhtes on abikõlblikud üksnes veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi aluseks oleva määruse kohaselt identifitseeritavad ja registreeritud loomad. (50) |
| --- | --- |

75.

1996. aasta BSE kriisi käigus kehtestas komisjon üksnes Ühendkuningriigile laieneva määruse, mille kohaselt kuulusid kõik üle 30 kuu vanused veised tapmisele ja hävitamisele. (49) Teise kriisi ajal 2000. aastal kinnitas komisjon uued meetmed, mis laienevad teistele liikmesriikidele. Uues määruses näeb komisjon ette, et veiste tapmise ja hävitamise korral makstavate hüvitiste suhtes on abikõlblikud üksnes veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi aluseks oleva määruse kohaselt identifitseeritavad ja registreeritud loomad. (50)

| 76. | Ühendkuningriigile laienev määrus sellist tingimust ei sisalda. Seega ei pea sel juhul veiste tapmise ja hävitamise korral makstavate hüvitiste suhtes abikõlblikud loomad olema veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi õigusaktide kohaselt identifitseeritavad ja registreeritud. Sellise erineva lähenemise näol liikmesriikidele on tegemist ühenduse õigusaktide sidususe puudumisega. Tuleb võtta arvesse, et veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem kehtestati Euroopa Liidus nimelt BSE kriisi tulemusena. Samas on Ühendkuningriik, peamine haigusega seotud liikmesriik ainus, millel ei ole õigusjärgset kohustust sooritada ristkontrolli riikliku andmebaasi andmetega ning kus on võimalik saada hüvitisi ka mitteidentifitseeritavate loomade hävitamisega seotud tapmise korral. |
| --- | --- |

76.

Ühendkuningriigile laienev määrus sellist tingimust ei sisalda. Seega ei pea sel juhul veiste tapmise ja hävitamise korral makstavate hüvitiste suhtes abikõlblikud loomad olema veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi õigusaktide kohaselt identifitseeritavad ja registreeritud. Sellise erineva lähenemise näol liikmesriikidele on tegemist ühenduse õigusaktide sidususe puudumisega. Tuleb võtta arvesse, et veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem kehtestati Euroopa Liidus nimelt BSE kriisi tulemusena. Samas on Ühendkuningriik, peamine haigusega seotud liikmesriik ainus, millel ei ole õigusjärgset kohustust sooritada ristkontrolli riikliku andmebaasi andmetega ning kus on võimalik saada hüvitisi ka mitteidentifitseeritavate loomade hävitamisega seotud tapmise korral.

| 77. | Komisjon põhjendab erinevat lähenemist 1996. aasta määruse eesmärgiga eemaldada turult vanemad, identifitseerimiskohustusele mitteallutatud lehmad, kelle vanuse määramiseks kasutati nende hambumuse vaatlemist. See praeguseks enam mitte asjakohane selgitus oli põhjendatav asjaoluga, et identifitseerimisnõude kehtestamine oleks suurendanud loomade salajaste tapmiste arvu. |
| --- | --- |

77.

Komisjon põhjendab erinevat lähenemist 1996. aasta määruse eesmärgiga eemaldada turult vanemad, identifitseerimiskohustusele mitteallutatud lehmad, kelle vanuse määramiseks kasutati nende hambumuse vaatlemist. See praeguseks enam mitte asjakohane selgitus oli põhjendatav asjaoluga, et identifitseerimisnõude kehtestamine oleks suurendanud loomade salajaste tapmiste arvu.

LIIKMESRIIKIDES TOIMUNUD KONTROLLIKOJA AUDITITE LEIUD

| 78. | 2002. aasta esimesel poolel, seega enam kui 24 kuud pärast 31. detsembrit 1999, kuupäeva, mil pidi tööle rakendatama efektiivne veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem, tuvastati külastatud neljas liikmesriigis mitmeid puudusi. Auditi läbiviimise ajal toimus mõnedes liikmesriikides alles oma süsteemi väljaarendamine ning soovitusi süsteemi parandamiseks esitati kõikides külastatud liikmesriikides. Kuigi mõningad kontrollikoja tähelepanekutest on aja jooksul oma asjakohasuse kaotanud, on teised omaaegsed puudused leidnud kajastamist käesoleva dokumendi soovituste osas (vt punktid 92–99) ja vajavad endiselt parandamist. Tabelis 4 on kajastatud 2002. aastal täheldatud olukorda neljas külastatud liikmesriigis lähtuvalt viiest valdkonnast, milleks on kõrvamärgid, majandites peetavad registrid, loomapassid, elektroonilised andmebaasid ning erinevate loomapidajate süsteemis osalemise aste. |
| --- | --- |

78.

2002. aasta esimesel poolel, seega enam kui 24 kuud pärast 31. detsembrit 1999, kuupäeva, mil pidi tööle rakendatama efektiivne veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem, tuvastati külastatud neljas liikmesriigis mitmeid puudusi. Auditi läbiviimise ajal toimus mõnedes liikmesriikides alles oma süsteemi väljaarendamine ning soovitusi süsteemi parandamiseks esitati kõikides külastatud liikmesriikides. Kuigi mõningad kontrollikoja tähelepanekutest on aja jooksul oma asjakohasuse kaotanud, on teised omaaegsed puudused leidnud kajastamist käesoleva dokumendi soovituste osas (vt punktid 92–99) ja vajavad endiselt parandamist. Tabelis 4 on kajastatud 2002. aastal täheldatud olukorda neljas külastatud liikmesriigis lähtuvalt viiest valdkonnast, milleks on kõrvamärgid, majandites peetavad registrid, loomapassid, elektroonilised andmebaasid ning erinevate loomapidajate süsteemis osalemise aste.

Kõrvamärgid

| 79. | Õigusaktides on sätestatud, et põllumajandustootjatele jagatav kõrvamärkide kogus võib katta maksimaalselt ühe aasta vajadused. Külastatud liikmesriikides ei olnud väljajagatavate kõrvamärkide kogused alati nõuetekohaste kogustega piiratud. Kõrvamärkide vorm vastas üldjuhul kehtestatud õigusaktidele (vt fotod 1). |
| --- | --- |

79.

Õigusaktides on sätestatud, et põllumajandustootjatele jagatav kõrvamärkide kogus võib katta maksimaalselt ühe aasta vajadused. Külastatud liikmesriikides ei olnud väljajagatavate kõrvamärkide kogused alati nõuetekohaste kogustega piiratud. Kõrvamärkide vorm vastas üldjuhul kehtestatud õigusaktidele (vt fotod 1).

| 80. | Saksamaal, Prantsusmaal ja Itaalias ei olnud siseriiklikud ametiasutused hinnanud kõrvamärkide koguseid selliste näitajate alusel nagu kõrvamärkide kadumise määr või sooritatud ümbermärgistamise sagedus. Samuti ei olnud ametiasutused jälginud turgude määratlemise menetlusi. Seevastu Suurbritannias, kus on heaks kiidetud 12 erinevalt tootjalt pärinevad kõrvamärgid, on võimalik kasutada statistilisi andmeid (Ear Tag Allocation System), millest nähtub, et nelja aasta jooksul kuulus asendamisele 10,8 % paigaldatud kõrvamärkidest. See asendamise määr oli erinevate tarnijate märkide puhul väga erinev ning võis ulatuda isegi 23 protsendini. |
| --- | --- |

80.

Saksamaal, Prantsusmaal ja Itaalias ei olnud siseriiklikud ametiasutused hinnanud kõrvamärkide koguseid selliste näitajate alusel nagu kõrvamärkide kadumise määr või sooritatud ümbermärgistamise sagedus. Samuti ei olnud ametiasutused jälginud turgude määratlemise menetlusi. Seevastu Suurbritannias, kus on heaks kiidetud 12 erinevalt tootjalt pärinevad kõrvamärgid, on võimalik kasutada statistilisi andmeid (Ear Tag Allocation System), millest nähtub, et nelja aasta jooksul kuulus asendamisele 10,8 % paigaldatud kõrvamärkidest. See asendamise määr oli erinevate tarnijate märkide puhul väga erinev ning võis ulatuda isegi 23 protsendini.

Majandites peetavad registrid

| 81. | Majandites peetavate registrite vorm ei vastanud alati õigusaktidele. Üheski külastatud liikmesriikidest ei sisaldanud tapamajade ning hulgi- ja jaemüüjate registrid kõiki õigusaktidega nõutavaid andmeid (vt lahter 9).

  Prantsusmaal ei ole pädev ametiasutus heaks kiitnud määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 7 lõikes 3 sätestatud ühtset registrit kõikidele loomapidajate kategooriatele. Loomakasvatusmajanditele heakskiidetud registri vorm ei näinud ette loomade liikumise pidevat registreerimist ning ei võimaldanud otseselt kindlaks määrata majandis olevate veiste üldarvu.Itaalias kehtis samaaegselt kaks majandites peetava registri tüüpi. Mitte kumbki nendest registritest ei hõlmanud veiste liikumise pidevat registreerimist. Tapamajade jaoks ei olnud ette nähtud mingit registrit.Suurbritannias ei pidanud kaubastajad, turgude juhatajad ja tapamajad alati pädeva ametiasutuse kinnitatud vormiga registrit. |
| --- | --- |

81.

Majandites peetavate registrite vorm ei vastanud alati õigusaktidele. Üheski külastatud liikmesriikidest ei sisaldanud tapamajade ning hulgi- ja jaemüüjate registrid kõiki õigusaktidega nõutavaid andmeid (vt lahter 9).

Prantsusmaal ei ole pädev ametiasutus heaks kiitnud määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 7 lõikes 3 sätestatud ühtset registrit kõikidele loomapidajate kategooriatele. Loomakasvatusmajanditele heakskiidetud registri vorm ei näinud ette loomade liikumise pidevat registreerimist ning ei võimaldanud otseselt kindlaks määrata majandis olevate veiste üldarvu.Itaalias kehtis samaaegselt kaks majandites peetava registri tüüpi. Mitte kumbki nendest registritest ei hõlmanud veiste liikumise pidevat registreerimist. Tapamajade jaoks ei olnud ette nähtud mingit registrit.Suurbritannias ei pidanud kaubastajad, turgude juhatajad ja tapamajad alati pädeva ametiasutuse kinnitatud vormiga registrit.

Loomapassid

| 82. | Loomapasside vorm oli erinevates liikmesriikides väga erinev, iga liikmesriik oli kehtestanud oma süsteemi. Loomapassid ei olnud omavahel võrreldavad ning teise liikmesriigi loomakasvatajal oli raske mõista andmete esitamise loogikat erinevates loomapassides (vt fotod 2). Liikmesriikide vahel vahetatud loomapasside alane järelevalve oli ebapiisav kõikides külastatud liikmesriikides (vt lahter 10).

  Itaalias ei olnud tagatud loomapasside usaldusväärsus. Teatud piirkondades kehtisid samaaegselt mitut tüüpi loomapassid, trükitud loomapasside kõrval ringlesid ka käsitsi täidetud loomapassid. Teatud juhtudel ei sisaldanud kolmandatest riikidest imporditud ja sihtmajandis identifitseeritud veiste loomapassid mingit märget veiste päritoluriigi kohta. Itaalia ametiasutused otsustasid mitte väljastada uusi loomapasse teistest liikmesriikidest pärinevatele veistele, kuid vahetatud loomade passide vöötkoodides sisalduvat teavet ei olnud nende vöötkoodide ühildamatuse tõttu alati võimalik kasutada. Tapetud loomade loomapasse pädevale ametiasutusele süstemaatiliselt ei tagastatud. Mõned tapamajad saatsid loomapassid riikliku andmebaasi haldusasutuse aadressile, teised saatsid need kohalikele üksustele, kolmandad säilitasid neid mitmete aastate jooksul. Puudus igasugune ristkontroll tapetud loomade loomapasside ja tapamajade poolt tapmiste kohta andmebaasidesse edastatud andmete vahel.Baieris ja Saksimaal puudus järelevalvemenetlus passide tagasisaatmise kohta pärast veiste tapmist. Passe ei tagastatud süstemaatiliselt liidumaa piirkondlikele asutustele. Lisaks sellele ei täitnud tapamajad kõikide tapetud loomade loomapasse. Passide duplikaatide väljastamisel puudus menetlus duplikaadi väljastamise õiguslikkuses veendumiseks.Prantsusmaal väljastavad ametiasutused teistest liikmesriikidest pärinevate loomade kohta uue loomapassi. Teistest liikmesriikidest pärinevate loomade esialgseid loomapasse päritoluliikmesriigile ei tagastatud. Passe hoiti kas põllumajandusministeeriumis või kohalikes võimuasutustes nende võimalikuks tulevaseks tagasisaatmiseks päritoluliikmesriigile. Puudus nii passide registreerimismenetlus kui ka nende kehtetuks tunnistamise süsteem. |
| --- | --- |

82.

Loomapasside vorm oli erinevates liikmesriikides väga erinev, iga liikmesriik oli kehtestanud oma süsteemi. Loomapassid ei olnud omavahel võrreldavad ning teise liikmesriigi loomakasvatajal oli raske mõista andmete esitamise loogikat erinevates loomapassides (vt fotod 2). Liikmesriikide vahel vahetatud loomapasside alane järelevalve oli ebapiisav kõikides külastatud liikmesriikides (vt lahter 10).

Itaalias ei olnud tagatud loomapasside usaldusväärsus. Teatud piirkondades kehtisid samaaegselt mitut tüüpi loomapassid, trükitud loomapasside kõrval ringlesid ka käsitsi täidetud loomapassid. Teatud juhtudel ei sisaldanud kolmandatest riikidest imporditud ja sihtmajandis identifitseeritud veiste loomapassid mingit märget veiste päritoluriigi kohta. Itaalia ametiasutused otsustasid mitte väljastada uusi loomapasse teistest liikmesriikidest pärinevatele veistele, kuid vahetatud loomade passide vöötkoodides sisalduvat teavet ei olnud nende vöötkoodide ühildamatuse tõttu alati võimalik kasutada. Tapetud loomade loomapasse pädevale ametiasutusele süstemaatiliselt ei tagastatud. Mõned tapamajad saatsid loomapassid riikliku andmebaasi haldusasutuse aadressile, teised saatsid need kohalikele üksustele, kolmandad säilitasid neid mitmete aastate jooksul. Puudus igasugune ristkontroll tapetud loomade loomapasside ja tapamajade poolt tapmiste kohta andmebaasidesse edastatud andmete vahel.Baieris ja Saksimaal puudus järelevalvemenetlus passide tagasisaatmise kohta pärast veiste tapmist. Passe ei tagastatud süstemaatiliselt liidumaa piirkondlikele asutustele. Lisaks sellele ei täitnud tapamajad kõikide tapetud loomade loomapasse. Passide duplikaatide väljastamisel puudus menetlus duplikaadi väljastamise õiguslikkuses veendumiseks.Prantsusmaal väljastavad ametiasutused teistest liikmesriikidest pärinevate loomade kohta uue loomapassi. Teistest liikmesriikidest pärinevate loomade esialgseid loomapasse päritoluliikmesriigile ei tagastatud. Passe hoiti kas põllumajandusministeeriumis või kohalikes võimuasutustes nende võimalikuks tulevaseks tagasisaatmiseks päritoluliikmesriigile. Puudus nii passide registreerimismenetlus kui ka nende kehtetuks tunnistamise süsteem.

Elektroonilised andmebaasid ja andmete kvaliteet

| 83. | Õigusaktides on sätestatud, et loomapidajad edastavad andmebaasidesse andmed kõikide majandist välja veetud ja sinna sisse veetud loomade kohta, kuid esitatavate andmete laadi ei ole täpsustatud. Seetõttu ei ole teadetes esitatav teave loomade liikumise kohta alati täielik. Nii koguvad Prantsusmaa ametiasutused loomade liikumise sihtkoha kohta väga piiratud teavet. Loomapidajad märgivad looma väljaveo põhjuseks üksnes sõna “lihakauplus” või “loomakasvatus”, mingit teavet veise liikumise tegeliku sihtkoha kohta (Prantsusmaal või mõnes teises riigis) ei nõutud. Seetõttu ei sisaldanud andmebaas mingit teavet loomade ühendusesisese või ühendusevälise liikumise kohta. Itaalias ei edasta kogumiskeskused süstemaatiliselt teavet loomade liikumise kohta. Lisaks sellele täheldati olulisi hilinemisi teadete töötlemisel. 2000. ja 2001. aastal registreeriti enam kui 95 % teadetest andmebaasis õigusaktidega ettenähtud tähtaegadest pikema ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

83.

Õigusaktides on sätestatud, et loomapidajad edastavad andmebaasidesse andmed kõikide majandist välja veetud ja sinna sisse veetud loomade kohta, kuid esitatavate andmete laadi ei ole täpsustatud. Seetõttu ei ole teadetes esitatav teave loomade liikumise kohta alati täielik. Nii koguvad Prantsusmaa ametiasutused loomade liikumise sihtkoha kohta väga piiratud teavet. Loomapidajad märgivad looma väljaveo põhjuseks üksnes sõna “lihakauplus” või “loomakasvatus”, mingit teavet veise liikumise tegeliku sihtkoha kohta (Prantsusmaal või mõnes teises riigis) ei nõutud. Seetõttu ei sisaldanud andmebaas mingit teavet loomade ühendusesisese või ühendusevälise liikumise kohta. Itaalias ei edasta kogumiskeskused süstemaatiliselt teavet loomade liikumise kohta. Lisaks sellele täheldati olulisi hilinemisi teadete töötlemisel. 2000. ja 2001. aastal registreeriti enam kui 95 % teadetest andmebaasis õigusaktidega ettenähtud tähtaegadest pikema ajavahemiku jooksul.

| 84. | Loomade liikumiste kõrvalekallete avastamise mehhanism ja haldamine oli erinevates külastatud liikmesriikides väga erinev (vt lahter 11).

  Saksamaal rakendati andmebaasi sisestatavate andmete kvaliteedi tagamiseks 600 eelnevast kontrollisüsteemi testist koosnevat seeriat. Samuti sooritati mitmeid järelkontrolle. Lisaks sellele rakendasid Saksamaa ametiasutused üht andmebaaside kvaliteedinäitajat. See näitaja näitas kõrvalekalletega seotud loomade arvu protsendimäära kõikide registreeritud liikumiste arvu suhtes.Itaalias ei sisaldanud 2001. aastal esitatud loomade majandisse sisseveoteadetest 515 967 märget looma päritolu kohta (21 % kõikidest sisseveoteadetest). 2002. aasta 1. jaanuari seisuga oli registreeritud 2 305 076 teadet loomade väljaveo kohta, mis ei sisaldanud liikumise sihtpunkti. Riiklik andmebaas sisaldas 2002. aasta märtsi seisuga 743 079 kahekordset kõrvamärkide märget.Suurbritannias täheldati hilinemist loomade liikumise teatamisel. Teatavale hulgale väljaveoteadetele ei järgnenud sisseveoteateid, seega oli nende loomade puhul tegemist “kadunud” loomadega. Lisaks sellele parandati teatavaid kõrvalekaldeid puuduvate liikumiste automaatse genereerimisprotseduuri abil (1 915 000“parandatud” liikumist 2002. aasta aprilli seisuga).Prantsusmaal oli kogumiskeskustel ja kaubastajatel veiste liikumisest teatamise kohustus vaid juhul, kui veised viibisid nende valduses üle 30 päeva. Liikumistest teatamise kohustus ei laienenud tapamajadele. |
| --- | --- |

84.

Loomade liikumiste kõrvalekallete avastamise mehhanism ja haldamine oli erinevates külastatud liikmesriikides väga erinev (vt lahter 11).

Saksamaal rakendati andmebaasi sisestatavate andmete kvaliteedi tagamiseks 600 eelnevast kontrollisüsteemi testist koosnevat seeriat. Samuti sooritati mitmeid järelkontrolle. Lisaks sellele rakendasid Saksamaa ametiasutused üht andmebaaside kvaliteedinäitajat. See näitaja näitas kõrvalekalletega seotud loomade arvu protsendimäära kõikide registreeritud liikumiste arvu suhtes.Itaalias ei sisaldanud 2001. aastal esitatud loomade majandisse sisseveoteadetest 515 967 märget looma päritolu kohta (21 % kõikidest sisseveoteadetest). 2002. aasta 1. jaanuari seisuga oli registreeritud 2 305 076 teadet loomade väljaveo kohta, mis ei sisaldanud liikumise sihtpunkti. Riiklik andmebaas sisaldas 2002. aasta märtsi seisuga 743 079 kahekordset kõrvamärkide märget.Suurbritannias täheldati hilinemist loomade liikumise teatamisel. Teatavale hulgale väljaveoteadetele ei järgnenud sisseveoteateid, seega oli nende loomade puhul tegemist “kadunud” loomadega. Lisaks sellele parandati teatavaid kõrvalekaldeid puuduvate liikumiste automaatse genereerimisprotseduuri abil (1 915 000“parandatud” liikumist 2002. aasta aprilli seisuga).Prantsusmaal oli kogumiskeskustel ja kaubastajatel veiste liikumisest teatamise kohustus vaid juhul, kui veised viibisid nende valduses üle 30 päeva. Liikumistest teatamise kohustus ei laienenud tapamajadele.

| 85. | Prantsusmaal ja Itaalias ei toimunud kohalike andmebaaside sünkroniseerimist riikliku andmebaasiga. Prantsusmaal toimus andmete edastamine riiklikku andmebaasi 43 kohalikust andmebaasist. Riiklikus andmebaasis ja kohalikus andmebaasis sisalduvate andmete kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid erinevusi täheldati 75 % külastatud majandite osas. Itaalias ei olnud 198 kohalikul andmebaasil otsest juurdepääsu riiklikule andmebaasile. Lisaks sellele ei hõlmanud riiklik andmebaas tapamajasid. Lahknevusi erinevates andmebaasides sisalduvate andmete vahel täheldati kõikides külastatud majandites. |
| --- | --- |

85.

Prantsusmaal ja Itaalias ei toimunud kohalike andmebaaside sünkroniseerimist riikliku andmebaasiga. Prantsusmaal toimus andmete edastamine riiklikku andmebaasi 43 kohalikust andmebaasist. Riiklikus andmebaasis ja kohalikus andmebaasis sisalduvate andmete kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid erinevusi täheldati 75 % külastatud majandite osas. Itaalias ei olnud 198 kohalikul andmebaasil otsest juurdepääsu riiklikule andmebaasile. Lisaks sellele ei hõlmanud riiklik andmebaas tapamajasid. Lahknevusi erinevates andmebaasides sisalduvate andmete vahel täheldati kõikides külastatud majandites.

| 86. | Andmebaasides sisalduvate andmete kvaliteeti peeti piisavaks Saksamaa puhul, kuid ebarahuldavaks kõikide ülejäänud kolme liikmesriigi osas. Andmebaasis olevate andmete suhtes on rakendatud vähe kvaliteedinäitajaid ning andmete kehtivuse tagamiseks ei ole kasutatud väliseid allikaid. |
| --- | --- |

86.

Andmebaasides sisalduvate andmete kvaliteeti peeti piisavaks Saksamaa puhul, kuid ebarahuldavaks kõikide ülejäänud kolme liikmesriigi osas. Andmebaasis olevate andmete suhtes on rakendatud vähe kvaliteedinäitajaid ning andmete kehtivuse tagamiseks ei ole kasutatud väliseid allikaid.

Erinevate loomapidajate esitatud teated

| 87. | Esitatud teadete osas hinnati erinevate loomapidajate osalemise taset rahuldavaks vaid loomakasvatajate puhul. Loomade liikumise jälgitavus ei ole täielik, kui kõik loomapidajad, sealhulgas isegi ajutised, nagu kaubastajad, hulgimüüjad ning kogumiskeskuste juhatajad, ei esita loomade sisse- ja väljaveo teateid. |
| --- | --- |

87.

Esitatud teadete osas hinnati erinevate loomapidajate osalemise taset rahuldavaks vaid loomakasvatajate puhul. Loomade liikumise jälgitavus ei ole täielik, kui kõik loomapidajad, sealhulgas isegi ajutised, nagu kaubastajad, hulgimüüjad ning kogumiskeskuste juhatajad, ei esita loomade sisse- ja väljaveo teateid.

| 88. | Prantsusmaal ei hõlmanud süsteem tapamaju. Kuid tapamajad loovad sideme loomade tegeliku identifitseerimise ja veiseliha märgistamise vahel. Seetõttu on tapamajad loomade liikumiste jälgitavuse seisukohalt määrava tähtsusega lüliks. |
| --- | --- |

88.

Prantsusmaal ei hõlmanud süsteem tapamaju. Kuid tapamajad loovad sideme loomade tegeliku identifitseerimise ja veiseliha märgistamise vahel. Seetõttu on tapamajad loomade liikumiste jälgitavuse seisukohalt määrava tähtsusega lüliks.

Teave loomade liikumisvoogude kohta

| 89. | Enam kui 50 % loomade ühendusesisest liikumist kajastav Prantsusmaa andmebaas ei anna mingit teavet teiste liikmesriikidega seonduvate loomade liikumiste kohta. Teiste liikmesriikide osas võis elektroonilistest andmebaasidest pärinevate ja loomade liikmesriikidevaheliste liikumisvoogude andmete osas täheldada märkimisväärseid lahknevusi päritoluliikmesriigi deklareeritud lahkunud loomade ja sihtliikmesriigi deklareeritud sisseveetud loomade arvu vahel (vt tabel 7). Lahtris 12 on esitatud näiteid riiklikes andmebaasides täheldatud kõrvalekalletest ja sidususe puudumisest.
  Tabel 7
  Siseriiklike andmebaaside vahelised vastastikused kontrollid ühendusesisese liikumise osas
  2000. AASTAL TOIMUNUD LIIKUMISED











  Päritoluriik | Sihtriik | Saksamaa | Prantsusmaa | Itaalia | Ühendkuningriik (Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | Sihtriikide andmebaasid | | a.p. | 18 255 | 52 |
| Saksamaa andmebaas | | 51 432 | 79 691 | 23 |
| Kõrvalekalded | | a.p. | 61 436 | 29 |
| Prantsusmaa | Sihtriikide andmebaasid | 16 642 | | 401 894 | 202 |
| Prantsusmaa andmebaas | a.p. | | a.p. | a.p. |
| Kõrvalekalded | a.p. | | a.p. | a.p. |
| Itaalia | Sihtriikide andmebaasid | 1 126 | n.d. | | 5 |
| Itaalia andmebaas | 0 | 174 | | 160 |
| Kõrvalekalded | 1 126 | a.p. | | 155 |
| Ühendkuningriik (Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa) | Sihtriikide andmebaasid | 0 | n.d. | 160 | |
| Ühendkuningriigi andmebaasid (Suurbritannia + Põhja-Iirimaa) | 0 | 0 | 0 | |
| Kõrvalekalded | 0 | a.p. | 160 | |
| a.p.: andmed puuduvad.

  Allikas: Riiklikud andmebaasid. |

89.

Enam kui 50 % loomade ühendusesisest liikumist kajastav Prantsusmaa andmebaas ei anna mingit teavet teiste liikmesriikidega seonduvate loomade liikumiste kohta. Teiste liikmesriikide osas võis elektroonilistest andmebaasidest pärinevate ja loomade liikmesriikidevaheliste liikumisvoogude andmete osas täheldada märkimisväärseid lahknevusi päritoluliikmesriigi deklareeritud lahkunud loomade ja sihtliikmesriigi deklareeritud sisseveetud loomade arvu vahel (vt tabel 7). Lahtris 12 on esitatud näiteid riiklikes andmebaasides täheldatud kõrvalekalletest ja sidususe puudumisest.

Tabel 7

Siseriiklike andmebaaside vahelised vastastikused kontrollid ühendusesisese liikumise osas

2000. AASTAL TOIMUNUD LIIKUMISED

Päritoluriik

Sihtriik

Saksamaa

Prantsusmaa

Itaalia

Ühendkuningriik (Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa)

Saksamaa

Sihtriikide andmebaasid

a.p.

18 255

52

Saksamaa andmebaas

51 432

79 691

23

Kõrvalekalded

a.p.

61 436

29

Prantsusmaa

Sihtriikide andmebaasid

16 642

401 894

202

Prantsusmaa andmebaas

a.p.

a.p.

a.p.

Kõrvalekalded

a.p.

a.p.

a.p.

Itaalia

Sihtriikide andmebaasid

1 126

n.d.

5

Itaalia andmebaas

0

174

160

Kõrvalekalded

1 126

a.p.

155

Ühendkuningriik (Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa)

Sihtriikide andmebaasid

0

n.d.

160

Ühendkuningriigi andmebaasid (Suurbritannia + Põhja-Iirimaa)

0

0

0

Kõrvalekalded

0

a.p.

160

a.p.: andmed puuduvad.

Allikas: Riiklikud andmebaasid.

2001. AASTAL TOIMUNUD LIIKUMISED

| Päritoluriik | Sihtriik | Saksamaa | Prantsusmaa | Itaalia | Ühendkuningriik (Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | Sihtriikide andmebaasid | | a.p. | 22 687 | 1 122 |
| Saksamaa andmebaas | | 62 809 | 114 820 | 163 |
| Kõrvalekalded | | a.p. | 92 133 | 959 |
| Prantsusmaa | Sihtriikide andmebaasid | 8 847 | | 367 769 | 159 |
| Prantsusmaa andmebaas | a.p. | | a.p. | a.p. |
| Kõrvalekalded | a.p. | | a.p. | a.p. |
| Itaalia | Sihtriikide andmebaasid | 73 | a.p. | | 37 |
| Itaalia andmebaas | 0 | 353 | | 0 |
| Kõrvalekalded | 73 | a.p. | | 37 |
| Ühendkuningriik (Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa) | Sihtriikide andmebaasid | 0 | a.p. | 82 | |
| Ühendkuningriigi andmebaasid (Suurbritannia + Põhja-Iirimaa) | 0 | 0 | 0 | |
| Kõrvalekalded | 0 | a.p. | 82 | |
| a.p.: andmed puuduvad.

  Allikas: Riiklikud andmebaasid. |

Päritoluriik

Sihtriik

Saksamaa

Prantsusmaa

Itaalia

Ühendkuningriik (Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa)

Saksamaa

Sihtriikide andmebaasid

a.p.

22 687

1 122

Saksamaa andmebaas

62 809

114 820

163

Kõrvalekalded

a.p.

92 133

959

Prantsusmaa

Sihtriikide andmebaasid

8 847

367 769

159

Prantsusmaa andmebaas

a.p.

a.p.

a.p.

Kõrvalekalded

a.p.

a.p.

a.p.

Itaalia

Sihtriikide andmebaasid

73

a.p.

37

Itaalia andmebaas

0

353

0

Kõrvalekalded

73

a.p.

37

Ühendkuningriik (Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa)

Sihtriikide andmebaasid

0

a.p.

82

Ühendkuningriigi andmebaasid (Suurbritannia + Põhja-Iirimaa)

0

0

0

Kõrvalekalded

0

a.p.

82

a.p.: andmed puuduvad.

Allikas: Riiklikud andmebaasid.

Itaalia andmebaasis olid 2001. aasta kohta andmed vaid 22 687 Saksamaalt sisseveetud looma kohta, kuid Saksamaa andmebaas sisaldas andmeid 114 820 Itaaliasse väljaveetud looma kohta. 2000. aasta kohta on vastavad arvud 18 255 ja 79 691. Lisaks sellele ei sisaldanud Itaalia andmebaas üldse andmeid Saksamaale väljaveetud loomade kohta, kuid Saksamaa andmebaasis olid andmed Itaaliast sisseveetud loomade kohta (1 126 veist 2000. aastal ja 73 veist 2001. aastal).Saksamaa andmebaas sisaldas andmeid vaid 23 Ühendkuningriiki väljaveetud looma kohta 2000. aastal, samas kui Ühendkuningriigi andmebaaside põhjal oli selliseid loomi 52. 2001. aasta kohta sisaldasid Saksamaa andmebaasid andmeid 163 Ühendkuningriiki väljaveetud loomast, samas kui Ühendkuningriigi andmebaaside põhjal oli Saksamaalt sisseveetud loomi 1 122.Kuigi Ühendkuningriigi andmebaasides ei sisaldu andmeid ühegi loomade väljaveo kohta, on Itaalia andmebaasis andmed 160 sisseveetud veise kohta 2000. aastal ja 82 veise kohta 2001. aastal, kusjuures loomade sellesuunaline liikumine oli keelatud.Täheldati ka teisi lahknevusi Itaalias registreeritud loomade Ühendkuningriiki väljaveo osas. 2000. aastal on deklareeritud 160 looma väljavedu Itaaliast Ühendkuningriiki, samas kui Ühendkuningriigi andmebaasid sisaldavad andmeid vaid 5 sisseveetud looma kohta. 2001. aasta osas on olukord vastupidine, kuivõrd Itaalia andmebaas ei sisalda teavet ühegi looma väljaveo kohta Ühendkuningriiki, kuid Ühendkuningriigi andmebaasides on andmed 37 Itaaliast sisseveetud looma kohta.

| 90. | Ka kolmandate riikidega toimunud loomade vahetuste osas 2000. ja 2001. aastal võib täheldada olulisi lahknevusi (vt tabel 8) Eurostati andmete ja riiklikes andmebaasides sisalduvate andmete vahel. Kontrollikoja korraldatud uurimiste põhjal puudub nimetatud kahest andmeallikast saadud andmete vahel igasugune sidusus. Seega ei ole võimalik saada usaldusväärset ettekujutust loomade liikumise kohta liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel.
  Tabel 8
  Võrdlusandmed kolmandatest riikidest sisseveo osas
  SISSEVEDU 2000. AASTAL | Saksamaa | Prantsusmaa | Itaalia | Ühendkuningriik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eurostati põhjal | 118 780 | 25 | 330 632 | 432 |
| Riiklike andmebaaside põhjal | 33 583 | a.p. | 170 184 | 1 127 |
| Kõrvalekalle | 85 197 | a.p. | 160 448 | – 695 |
| % | 254 % | a.p. | 94 % | –62 % |
| a.p.: andmed puuduvad.

  Allikas: Eurostat ja riiklikud andmebaasid. |

90.

Ka kolmandate riikidega toimunud loomade vahetuste osas 2000. ja 2001. aastal võib täheldada olulisi lahknevusi (vt tabel 8) Eurostati andmete ja riiklikes andmebaasides sisalduvate andmete vahel. Kontrollikoja korraldatud uurimiste põhjal puudub nimetatud kahest andmeallikast saadud andmete vahel igasugune sidusus. Seega ei ole võimalik saada usaldusväärset ettekujutust loomade liikumise kohta liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel.

Tabel 8

Võrdlusandmed kolmandatest riikidest sisseveo osas

SISSEVEDU 2000. AASTAL

Saksamaa

Prantsusmaa

Itaalia

Ühendkuningriik

Eurostati põhjal

118 780

25

330 632

432

Riiklike andmebaaside põhjal

33 583

a.p.

170 184

1 127

Kõrvalekalle

85 197

a.p.

160 448

– 695

%

254 %

a.p.

94 %

–62 %

a.p.: andmed puuduvad.

Allikas: Eurostat ja riiklikud andmebaasid.

SISSEVEDU 2001. AASTAL

| | Saksamaa | Prantsusmaa | Itaalia | Ühendkuningriik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eurostati põhjal | 74 730 | 8 | 310 739 | 49 |
| Riiklike andmebaaside põhjal | 21 637 | a.p. | 128 515 | 65 |
| Kõrvalekalle | 53 093 | a.p. | 182 224 | –16 |
| % | 245 % | a.p. | 142 % | –25  % |
| a.p.: andmed puuduvad.

  Allikas: Eurostat ja riiklikud andmebaasid. |

Saksamaa

Prantsusmaa

Itaalia

Ühendkuningriik

Eurostati põhjal

74 730

8

310 739

49

Riiklike andmebaaside põhjal

21 637

a.p.

128 515

65

Kõrvalekalle

53 093

a.p.

182 224

–16

%

245 %

a.p.

142 %

–25  %

a.p.: andmed puuduvad.

Allikas: Eurostat ja riiklikud andmebaasid.

Kohapealsed kontrollid

| 91. | Liikmesriikide poolt teostatud kohapealsed kontrollid (vt tabel 6) toimusid alljärgnevalt. Saksamaal toimusid kohapealsed kontrollid liidumaade tasandil. Baieris ei peetud kinni kontrolli nõutavast 10 % tasemest, kontrollitavate majandite valik ei toimunud riskianalüüsi alusel, õigusaktidega ette nähtud karistusi ei rakendatud ning kohapealsete kontrollide tulemusi ei edastatud süstemaatiliselt lisatasude haldajatele. Prantsusmaal ja Suurbritannias ei järgitud kontrollile kehtestatud 10 % miinimumnõuet. Itaalias panid kontrollide kvaliteet, kontrollitulemuste vormistamine, karistuste rakendamine ja tulemuste edastamine lisatasude haldajatele kahtluse alla kohapealsete kontrollide usaldusväärsuse. |
| --- | --- |

91.

Liikmesriikide poolt teostatud kohapealsed kontrollid (vt tabel 6) toimusid alljärgnevalt. Saksamaal toimusid kohapealsed kontrollid liidumaade tasandil. Baieris ei peetud kinni kontrolli nõutavast 10 % tasemest, kontrollitavate majandite valik ei toimunud riskianalüüsi alusel, õigusaktidega ette nähtud karistusi ei rakendatud ning kohapealsete kontrollide tulemusi ei edastatud süstemaatiliselt lisatasude haldajatele. Prantsusmaal ja Suurbritannias ei järgitud kontrollile kehtestatud 10 % miinimumnõuet. Itaalias panid kontrollide kvaliteet, kontrollitulemuste vormistamine, karistuste rakendamine ja tulemuste edastamine lisatasude haldajatele kahtluse alla kohapealsete kontrollide usaldusväärsuse.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 92. | Silmas pidades asjaolu, et veiste identifitseerimise ja registreerimise alaste õigusaktide eesmärgiks on tagada kõikide Euroopa Liidu territooriumil toimuvate veiste liikumiste jälgitavus, tuleb märkida, et rakendatud õiguslik raamistik sisaldab mitmeid põhimõttelisi lünki (punktid 33–46). Näiteks ei nähta ühenduse õigusaktides ette veiste liikmesriikidevahelise liikumise alast järelevalvet, kuigi igal aastal liigub ühest liikmesriigist teise 3–4 % veistest.






  — | Õiguslik raamistik peaks reguleerima süstemaatilist teabevahetust liikmesriikide andmebaaside vahel, et oleks võimalik jälgida veiste ühendusesiseseid liikumisi vastavalt ühenduse õigusaktidega sätestatud nõuetele (punktid 35–37). |
| --- | --- | --- |

92.

Silmas pidades asjaolu, et veiste identifitseerimise ja registreerimise alaste õigusaktide eesmärgiks on tagada kõikide Euroopa Liidu territooriumil toimuvate veiste liikumiste jälgitavus, tuleb märkida, et rakendatud õiguslik raamistik sisaldab mitmeid põhimõttelisi lünki (punktid 33–46). Näiteks ei nähta ühenduse õigusaktides ette veiste liikmesriikidevahelise liikumise alast järelevalvet, kuigi igal aastal liigub ühest liikmesriigist teise 3–4 % veistest.

—

Õiguslik raamistik peaks reguleerima süstemaatilist teabevahetust liikmesriikide andmebaaside vahel, et oleks võimalik jälgida veiste ühendusesiseseid liikumisi vastavalt ühenduse õigusaktidega sätestatud nõuetele (punktid 35–37).

| 93. | Kehtivad õigusaktid sisaldavad ebatäpsusi ja neis esineb sidususe puudumist, mis on tingitud liikmesriikide rakendatavate käsitluste erinevustest (punkt 38). Lisaks sellele muudavad õigusaktide rakendamisel pakutavad valikuvõimalused süsteemi keerulisemaks (punkt 39).






  — | Veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem peaks hõlmama kõiki loomapidajaid (vt punkt 32). Edastatavate teadete suhtes peaksid kehtima üksikasjalikud eeskirjad, mis oleksid olema kõikides liikmesriikides ühesugused. Registri pidamine peaks olema kohandatud erinevate loomapidajate tegevusele ning võtma arvesse tehnoloogia arengut (vöötkoodide optiline lugemine, Internet jne). Tuleks välja töötada loomapasside kontrollimise ja väljaandnud asutusele tagastamise menetlused. Lisaks sellele tuleks identifitseerimisnumbrite osas kehtestada rangemad ühilduvusnõuded (punktid 38–39). |
| --- | --- | --- |

93.

Kehtivad õigusaktid sisaldavad ebatäpsusi ja neis esineb sidususe puudumist, mis on tingitud liikmesriikide rakendatavate käsitluste erinevustest (punkt 38). Lisaks sellele muudavad õigusaktide rakendamisel pakutavad valikuvõimalused süsteemi keerulisemaks (punkt 39).

—

Veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem peaks hõlmama kõiki loomapidajaid (vt punkt 32). Edastatavate teadete suhtes peaksid kehtima üksikasjalikud eeskirjad, mis oleksid olema kõikides liikmesriikides ühesugused. Registri pidamine peaks olema kohandatud erinevate loomapidajate tegevusele ning võtma arvesse tehnoloogia arengut (vöötkoodide optiline lugemine, Internet jne). Tuleks välja töötada loomapasside kontrollimise ja väljaandnud asutusele tagastamise menetlused. Lisaks sellele tuleks identifitseerimisnumbrite osas kehtestada rangemad ühilduvusnõuded (punktid 38–39).

| 94. | Liikmesriikides väljatöötatud andmebaaside osas on täheldatav suur ebaühtlus, mis takistab teabevahetust nende andmebaaside vahel (punktid 40–41).






  — | Kui eesmärgiks seatakse riiklike andmebaaside vaheline usaldusväärne teabevahetus, peaks komisjonile võimaldama liikmesriikide andmebaasidevahelise teabevahetuse ühtse metoodika vastuvõtmist (punktid 40–41). |
| --- | --- | --- |

94.

Liikmesriikides väljatöötatud andmebaaside osas on täheldatav suur ebaühtlus, mis takistab teabevahetust nende andmebaaside vahel (punktid 40–41).

—

Kui eesmärgiks seatakse riiklike andmebaaside vaheline usaldusväärne teabevahetus, peaks komisjonile võimaldama liikmesriikide andmebaasidevahelise teabevahetuse ühtse metoodika vastuvõtmist (punktid 40–41).

| 95. | Iga liikmesriik on veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi haldamiseks kehtestanud oma eeskirjad. On töötatud välja vähe kvaliteedinäitajaid (punktid 86–90).






  — | Komisjon peaks määratlema olemasolevate või muudetavate menetluste raames riiklike andmebaaside kasutuselevõtu konkreetsed tingimused (ühtse halduse eeskirjad, kvaliteedinäitajad, formaat teabe vahetamiseks siseriiklike andmebaaside vahel jne) (punktid 86–90). |
| --- | --- | --- |

95.

Iga liikmesriik on veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi haldamiseks kehtestanud oma eeskirjad. On töötatud välja vähe kvaliteedinäitajaid (punktid 86–90).

—

Komisjon peaks määratlema olemasolevate või muudetavate menetluste raames riiklike andmebaaside kasutuselevõtu konkreetsed tingimused (ühtse halduse eeskirjad, kvaliteedinäitajad, formaat teabe vahetamiseks siseriiklike andmebaaside vahel jne) (punktid 86–90).

| 96. | Õigusaktides on meetodeid määratlemata ette nähtud, et komisjon otsustab, kas andmebaasid on täielikult tööle rakendatud. Selle tunnustamise eesmärgiks on võimaldada liikmesriikidel loobuda loomapasside kasutamisest veiste liikumisel antud liikmesriigi territooriumi piires ning vähendada loomakasvatusega seotud lisatasude maksmisega seotud kontrollide määra kümnelt protsendilt viiele protsendile. See põhjendus vähendab andmebaaside täieliku kasutuselevõtu tunnustamise mõju (punktid 55–64).






  — | Kui eesmärgiks on seatud andmebaaside korrakohane töölerakendamine, tuleks andmebaaside tunnustamise menetlust tõhustada, muutes eesmärgi püstitust ning täpsustades andmebaaside tunnustamisel järgitavaid komisjoni kriteeriume nii üldpõhimõtte kui toimimise osas, ühtlasi muutes nimetatud tunnustuse perioodiliselt uuendatavaks (punktid 55–65). Sealjuures peaks komisjon tagama veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi keskse rolli (punktid 38–40, 47) ning kontrollima perioodiliselt andmebaaside täielikku kasutuselevõttu (punktid 55–59, 65–69 ja punkt 71), rakendades veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi sidusat toimimiskontrolli liikmesriikides, mis hõlmab riiklikes andmebaasides sisalduvate andmete kvaliteedi iga-aastast sertifitseerimist (punktid 37, 69). |
| --- | --- | --- |

96.

Õigusaktides on meetodeid määratlemata ette nähtud, et komisjon otsustab, kas andmebaasid on täielikult tööle rakendatud. Selle tunnustamise eesmärgiks on võimaldada liikmesriikidel loobuda loomapasside kasutamisest veiste liikumisel antud liikmesriigi territooriumi piires ning vähendada loomakasvatusega seotud lisatasude maksmisega seotud kontrollide määra kümnelt protsendilt viiele protsendile. See põhjendus vähendab andmebaaside täieliku kasutuselevõtu tunnustamise mõju (punktid 55–64).

—

Kui eesmärgiks on seatud andmebaaside korrakohane töölerakendamine, tuleks andmebaaside tunnustamise menetlust tõhustada, muutes eesmärgi püstitust ning täpsustades andmebaaside tunnustamisel järgitavaid komisjoni kriteeriume nii üldpõhimõtte kui toimimise osas, ühtlasi muutes nimetatud tunnustuse perioodiliselt uuendatavaks (punktid 55–65). Sealjuures peaks komisjon tagama veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi keskse rolli (punktid 38–40, 47) ning kontrollima perioodiliselt andmebaaside täielikku kasutuselevõttu (punktid 55–59, 65–69 ja punkt 71), rakendades veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi sidusat toimimiskontrolli liikmesriikides, mis hõlmab riiklikes andmebaasides sisalduvate andmete kvaliteedi iga-aastast sertifitseerimist (punktid 37, 69).

| 97. | Liikmesriikide teostatavad kohapealsed kontrolle ei ole kohandatud erinevate loomapidajate tüüpidele. Loomakasvatajate osas ei ole identifitseerimise kontrollimise ja ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga seonduvaid kontrollivõimalusi täiel määral ära kasutatud. Nii eirab mitmene kontrollimine sünergiast tulenevaid võimalikke mõjusid (punktid 42–46). Täpsete ja kõikides liikmesriikides ühtlustatud eeskirjade puudumise tõttu (punktid 72–74) on identifitseerimisega seonduvatel kõrvalekalletel erinev rahanduslik mõju erinevates liikmesriikides makstavatele lisatasudele.






  — | Erinevates liikmesriikides läbiviidavate halduskontrollide võrdlev analüüs peaks võimaldama määratleda sellised kontrolle, mis hõlmaks kõiki abikõlblikkuse tingimusi lisatasude suhtes ning lisatasude maksmisele eelnevaid ristkontrolle veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi andmebaaside vahel (punktid 72–74). Lisaks sellele tuleks üle vaadata kohapealsete kontrollide süsteem (sealhulgas ka karistusmehhanismid), määratleda erinevat tüüpi loomapidajate suhtes rakendatavad lähenemisviisid ning kehtestada eeskätt loomakasvatajate suhtes ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga täielikult ühilduv lähenemine. Ainult sanitaarküsimusi hõlmavaid aspekte tuleks käsitleda veterinaariat puudutavates õigusaktides (punktid 43–46 ja punkt 71). |
| --- | --- | --- |

97.

Liikmesriikide teostatavad kohapealsed kontrolle ei ole kohandatud erinevate loomapidajate tüüpidele. Loomakasvatajate osas ei ole identifitseerimise kontrollimise ja ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga seonduvaid kontrollivõimalusi täiel määral ära kasutatud. Nii eirab mitmene kontrollimine sünergiast tulenevaid võimalikke mõjusid (punktid 42–46). Täpsete ja kõikides liikmesriikides ühtlustatud eeskirjade puudumise tõttu (punktid 72–74) on identifitseerimisega seonduvatel kõrvalekalletel erinev rahanduslik mõju erinevates liikmesriikides makstavatele lisatasudele.

—

Erinevates liikmesriikides läbiviidavate halduskontrollide võrdlev analüüs peaks võimaldama määratleda sellised kontrolle, mis hõlmaks kõiki abikõlblikkuse tingimusi lisatasude suhtes ning lisatasude maksmisele eelnevaid ristkontrolle veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi andmebaaside vahel (punktid 72–74). Lisaks sellele tuleks üle vaadata kohapealsete kontrollide süsteem (sealhulgas ka karistusmehhanismid), määratleda erinevat tüüpi loomapidajate suhtes rakendatavad lähenemisviisid ning kehtestada eeskätt loomakasvatajate suhtes ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga täielikult ühilduv lähenemine. Ainult sanitaarküsimusi hõlmavaid aspekte tuleks käsitleda veterinaariat puudutavates õigusaktides (punktid 43–46 ja punkt 71).

| 98. | Ühendkuningriigi suhtes kehtivates õigusaktides ei nõuta loomade identifitseerimise ja registreerimise süsteemis identifitseerimist ja registreerimist, tõendamaks nende sobivust üle 30 kuu vanuste veiste tapmise ja hävitamise hüvitise saamiseks.






  — | Eeskirju tuleks muuta, et tagada tulevikus teiste liikmesriikide ja Ühendkuningriigi võrdset kohtlemist BSE-ga seonduvate erakorraliste toetusmeetmete rakendamise osas (punktid 75–77). |
| --- | --- | --- |

98.

Ühendkuningriigi suhtes kehtivates õigusaktides ei nõuta loomade identifitseerimise ja registreerimise süsteemis identifitseerimist ja registreerimist, tõendamaks nende sobivust üle 30 kuu vanuste veiste tapmise ja hävitamise hüvitise saamiseks.

—

Eeskirju tuleks muuta, et tagada tulevikus teiste liikmesriikide ja Ühendkuningriigi võrdset kohtlemist BSE-ga seonduvate erakorraliste toetusmeetmete rakendamise osas (punktid 75–77).

| 99. | Kontrollikoja poolt 2002. aastal ühenduse asutuste tasandil ja neljas liikmesriigis läbi viidud uurimus näitas, et püstitatud eesmärki, efektiivse veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi rakendamist, ei ole täiel määral saavutatud. Kõikide Euroopa Liidu territooriumil liikuvate veiste liikumise jälgitavus ei ole täiel määral tagatud. Seetõttu sisaldab ühenduse spetsiifiline veiseliha märgistamise süsteem puudusi ning on paratamatult seotud juba olemasolevate jälgitavuse puudustega (punktid 78–91). |
| --- | --- |

99.

Kontrollikoja poolt 2002. aastal ühenduse asutuste tasandil ja neljas liikmesriigis läbi viidud uurimus näitas, et püstitatud eesmärki, efektiivse veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi rakendamist, ei ole täiel määral saavutatud. Kõikide Euroopa Liidu territooriumil liikuvate veiste liikumise jälgitavus ei ole täiel määral tagatud. Seetõttu sisaldab ühenduse spetsiifiline veiseliha märgistamise süsteem puudusi ning on paratamatult seotud juba olemasolevate jälgitavuse puudustega (punktid 78–91).

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 7. ja 8. juuli 2004. aasta istungil Luxembourg’is.

Kontrollikoja nimel

president

Juan Manuel FABRA VALLÉS

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 204, 11.8.2000, lk 1).

1

(2)  21. aprilli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 820/97 (veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise ning veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise kohta) põhjendustes on märgitud, et “võttes arvesse, et nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes kohaldatava veterinaar- ja zootehnilise kontrolli kohta seoses siseturu väljakujundamisega artikli 3 lõike 1 punktis c on sätestatud, et ühendusesisese kaubandusega hõlmatud loomad tuleb identifitseerida vastavalt ühenduse eeskirjadele ja registreerida viisil, mis võimaldab tuvastada päritolu- ja vahemajandi, -keskuse või -organisatsiooni” (EÜT L 117, 7.5.1997, lk 1).

2

(3)  21. aprilli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 820/97: “võttes arvesse, et teatavad ühenduse põllumajanduse valdkonnas rakendatavad toetusmeetmed nõuavad teatavate koduloomade individuaalset identifitseerimist; et identifitseerimis- ja registreerimissüsteemid peavad seetõttu võimaldama nende toetusmeetmete rakendamist ja kontrollimist; võttes arvesse, et käesoleva määruse rakendamiseks tuleb tagada teabe kiire ja efektiivne vahetamine liikmesriikide vahel”.

3

(4)  Komisjoni 11. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2419/2001 (millega sätestatakse ühenduse teatavate toetuskavade ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikkel 16 (EÜT L 327, 12.12.2001, lk 11).

4

(5)  Eriaruanne nr 4/2001 ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi kohta (EÜT C 214, 31.7.2001) ja eriaruanne nr 14/2001 kontrollikoja eriaruande nr 19/98 veiste spongioosse entsefalopaatia kohta teostatava järelevalve kohta (EÜT C 324, 20.11.2001, lk 1).

5

(6)  Eurostat, lühistatistika, põllumajandus ja kalandus, teema 5–10/2001, 2000. aasta novembri/detsembri uurimus veisekasvatuse kohta.

6

(7)  Hooajavälise tapmise toetuse eesmärgiks on soodustada veiste tapmist väljaspool heinateo lõppemise perioodi. Toetuse eemärgiks on vältida liialt paljude veiste tapmist samal ajavahemikul, mis võiks ohustada lihaturu stabiilsust ning tuua kaasa hinnalanguse.

7

(8)  Tootmise ekstensiivistamise toetuse eesmärgiks on vältida ülemääraselt intensiivse tootmise kasutuselevõttu ja see toetus seisneb loomakasvatuses rakendatavate lisatasude seostamises loomade maksimaalse asustustiheduse koefitsiendiga antud majandi kohta.

8

(9)  Nõukogu 27. novembri 1992. aasta direktiiv 92/102/EMÜ loomade identifitseerimise ja registreerimise kohta (EÜT L 355, 5.12.1992, lk 32).

9

(10)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3508/92 (EÜT L 355, 5.12.1992, lk 1).

10

(11)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 820/97.

11

(12)  1997. aasta määrus asendati määrusega (EÜ) nr 1760/2000.

12

(13)  Tegemist on ühenduse eelarvest makstavate lisatasudega, mida liikmesriigid võivad määrata veiseliha tootjatele ja mida arvestatakse ühe looma kohta ja/või haritava pinna põhjal lähtuvalt objektiivsetest kriteeriumidest nagu struktuurid ja tootmistingimused.

13

(14)  Nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1254/1999 (veiseliha- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta) artikkel 21 (EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21).

14

(15)  Süsteem hõlmab ka maaelu arengu sektori kulusid, mida arvestatakse ühe veise kohta. Samuti hõlmab süsteem kulusid, mis on seotud loomade tapmisega seoses suu- ja sõrataudi kriisiga.

15

(16)  Määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 13 lõige 1.

16

(17)  Tegemist on looma identifitseerimiskoodi, sünnikuupäeva, soo ja liigiga või andmetega looma välimuse kohta.

17

(18)  Looma ema identifitseerimiskood (kolmandast riigist imporditud looma puhul looma sisseveol talle omistatud identifitseerimisnumber, mis on ühendatav algse identifitseerimisnumbriga), looma sünnimajandi identifitseerimisnumber, kõikide majandite identifitseerimisnumbrid, kus looma on peetud ning kõikide liikumiste kuupäevad, kõikide loomapidajate allkirjad, loomapassi väljastanud ametiasutuse märkus, loomapassi väljastamise kuupäev ning isasloomade puhul ka teave looma abikõlblikkuse kohta lisatasude suhtes.

18

(19)  Lisaks teistesse dokumentidesse kantud üldistele andmetele sisaldab register veel loomade majandisse sisseveo, majandist väljaveo või majandis suremise kuupäeva, eelmiste või järgmiste loomapidajate nimesid ja aadresse või nende identifitseerimiskoode ning registrit kontrollinud pädeva ametiasutuse esindaja nime ja kuupäevaga varustatud allkirja.

19

(20)  Looma sisseveo majand on majand, kus looma peetakse vahetult pärast tema sissevedu Euroopa Liidu territooriumile.

20

(21)  Komisjoni 29. detsembri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 2630/97, millega kinnitatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 rakenduseeskirjad veiste identifitseerimis- ja registreerimissüsteemi raames rakendatava minimaalse kontrolli kohta (EÜT L 354, 30.12.1997, lk 23). Määrus (EÜ) nr 2630/97 asendati 23. juuni 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1082/2003 (ELT L 156, 25.6.2003, lk 9).

21

(22)  Komisjoni 27. veebruari 1998. aasta määrus (EÜ) nr 494/98, millega kehtestatakse teatavad nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 rakenduseeskirjad veiste identifitseerimis- ja registreerimissüsteemi raames rakendatavate minimaalsete karistuste kohta (EÜT L 60, 28.2.1998, lk 78).

22

(23)  Määruse (EÜ) nr 1769/2000 artikli 6 lõige 3.

23

(24)  Komisjoni määruse (EÜ) nr 2630/97 artikli 2 lõige 2.

24

(25)  Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 152 lõike 4 punkt b.

25

(26)  Määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikkel 10.

26

(27)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1258/1999 artiklis 11 viidatud komitee (EÜT L 160, 26.6.1999, lk 103).

27

(28)  Määruse (EÜ) nr 1760/2000 artiklid 22 ja 23.

28

(29)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 62 lõikes 2 viidatud komitee (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

29

(30)  Määruse (EÜ) nr 1760/2000 artiklid 2 ja 7.

30

(31)  Komisjoni määrused (EÜ) nr 2629/97 ja (EÜ) nr 2630/97, kodifitseeritud komisjoni määruses (EÜ) nr 1082/2003 (ELT L 156, 25.6.2003, lk 9).

31

(32)  Määrus (EÜ) nr 494/98.

32

(33)  Kaubastajate või kogumiskeskuste poolt registreeritavate liikumiste arv on sedavõrd suur, et käsitsi peetav register muutuks omakorda vigade allikaks. Olemasolevate registreeritud loomade arvu automaatne vähendamine ei ole lubatav ning tagada tuleb registreeritud andmete täielikkus (vajadusel tuleb ette näha ristkontrolli võimalus).

33

(34)  Määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 6 lõige 3.

34

(35)  Määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 22 lõike 2 laiem tõlgendamine oleks võimaldanud komisjonil aktiivsemalt osaleda andmebaaside täieliku kasutuselevõtu tunnustamise protsessis. Komisjon ei jaga seda seisukohta ning leiab, et määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 22 lõike 2 kohaselt ei anta komisjonile mingeid volitusi andmebaaside tunnustamise osas ning et üksnes määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 6 lõige 3 annab õigusliku aluse andmebaaside täieliku kasutuselevõtu tunnustamiseks.

35

(36)  Andes endale aru elektrooniliste andmebaaside rakendamise olulisusest ning sellest, et nende andmebaaside erinevates liikmesriikides kasutuselevõtu tase peab olema võrdne, esitas komisjon 1998. aastal ettepaneku, mille kohaselt ta peaks välja töötama selle eesmärgi saavutamiseks vajalikud rakenduseeskirjad. Ettepanekus sisaldus muuhulgas soov rakendada läbipaistvat süsteemi liikmesriikide vaheliseks teabevahetuseks, mis hõlmaks andmeid loomade ja nende liikumiste kohta. Nõukogu ei toetanud seda ettepanekut ning sellega on seletatav rakenduseeskirjade senine puudumine.

36

(37)  Tervise ja tarbijakaitse peadirektoraadi märkused selle tabeli kohta sisalduvad eriaruandes, eelkõige puudutavad need loomapasside järelevalvet, ühendusesisesid muutusi ja andmebaaside teabe kvaliteeti.

37

(38)  Määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 6 lõige 3.

38

(39)  Sealjuures on vöötkoodide trükkimine loomapassidele kohustuslik. Vöötkoodide ühtlustamine ühenduse tasandil lihtsustaks haldustöötlust ja kaotaks ühe vigade allika andmete sisestamisel.

39

(40)  Need kulud kaetakse liikmesriikide poolt. Väga väikeses ulatuses toimub rahastamine ka ühenduse eelarvest.

40

(41)  Määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 6 lõige 3.

41

(42)  Vastusest sektorit puudutavale kirjale selgub, et “komisjon tunnistab asjaolu, et õigusaktides pole ette nähtud rohkem kui ühe andmebaasi tunnustamist liikmesriigi kohta”.

42

(43)  Eeskirjadega ette nähtud sanitaareesmärkide saavutamiseks on briti veterinaarid võtnud kasutusele spetsiifilise andmebaasi (CTS Cattle Tracing System), mis ei lange kokku identifitseerimise jaoks kasutatava andmebaasiga. Selline lähenemine ei ole kooskõlas kehtivates eeskirjades püstitatud eesmärkidega, mis on algusest peale olnud suunatud sanitaarküsimuste ja lisatasude haldamise küsimuste ühendamisele.

43

CTS Cattle Tracing System

(44)  Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi õigusjärgseks vastutusalaks on toiduained, veterinaar- ja fütosanitaarküsimused ning tervishoid. Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat moodustati kolme peadirektoraadi (III peadirektoraat — siseturg, VI peadirektoraat — põllumajandus ja XXIV peadirektoraat — tarbijakaitse) mitme allüksuse ühendamisega.

44

(45)  Määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikkel 21.

45

(46)  Määruse (EÜ) nr 2419/2001 artikkel 18.

46

(47)  Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluses nähakse ette finantskorrigeerimisi ühenduse fondide poolt kaetavate riskisummade ulatuses.

47

(48)  Määruse (EÜ) nr 2419/2001 artikli 16 lõige b.

48

(49)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 716/96 (EÜT L 99, 20.4.1996, lk 14).

49

(50)  Komisjoni määruse (EÜ) nr 2777/2000 artikli 4 lõige 3 (EÜT L 321, 19.12.2000, lk 47).

50

---

KOMISJONI VASTUSED

KOKKUVÕTE

| I.–IV. | Komisjon võtab arvesse oktoobrist 2001 kuni juunini 2002 neljas asjaomases liikmesriigis läbi viidud auditi tulemusi. Aastal 2002 viis veterinaar- ja toiduamet kõigis liikmesriikides läbi auditi jälgitavuse kohta ja andis soovitusi inspektorite avastatud puuduste suhtes.
  Komisjon on märganud puudusi ühendusesisese vahetuse objektiks olnud veiste passide haldamisel. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 6 kohaselt võivad liikmesriigid “anda loomapassi ka teisest liikmesriigist pärit loomadele. Sel juhul loovutatakse loomaga kaasasolev pass looma saabudes pädevale asutusele, kes tagastab selle passi väljaandnud liikmesriigile”. “Looma surma korral tagastab loomapidaja passi pädevale asutusele seitsme päeva jooksul pärast looma surma. Kui loom saadetakse tapamajja, vastutab tapamaja valdaja passi tagastamise eest pädevale asutusele”. Üksikasjalikke rakenduseeskirju ei ole seadusandja, nõukogu ega Euroopa Parlament selles küsimuses ette näinud. Alates määruse vastuvõtmisest on komisjoni teenistused andnud selles küsimuses selgitusi mitmete komisjoni töögruppide aruteludel.
  Liikmesriik vastutab selle eest, et oleks olemas riiklik veiste andmebaas, ja tagab nõuete täitmise. Andmebaas peab sisaldama ajakohast teavet kõikide veiste kohta ja kõikide liikumiste kohta, mis tagab jälgitavuse.
  Lisaks sellele tuleks seoses loomade jälgitavusega ühendusesiseses kaubanduses märkida, et vastavalt nõukogu direktiivile 64/432/EMÜ peab ühendusesiseses kaubanduses olema veistega kaasas veterinaarsertifikaat, mis sisaldab asjaomase looma ametlikke individuaalseid identifitseerimisandmeid. |
| --- | --- |

I.–IV.

Komisjon võtab arvesse oktoobrist 2001 kuni juunini 2002 neljas asjaomases liikmesriigis läbi viidud auditi tulemusi. Aastal 2002 viis veterinaar- ja toiduamet kõigis liikmesriikides läbi auditi jälgitavuse kohta ja andis soovitusi inspektorite avastatud puuduste suhtes.

Komisjon on märganud puudusi ühendusesisese vahetuse objektiks olnud veiste passide haldamisel. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 6 kohaselt võivad liikmesriigid “anda loomapassi ka teisest liikmesriigist pärit loomadele. Sel juhul loovutatakse loomaga kaasasolev pass looma saabudes pädevale asutusele, kes tagastab selle passi väljaandnud liikmesriigile”. “Looma surma korral tagastab loomapidaja passi pädevale asutusele seitsme päeva jooksul pärast looma surma. Kui loom saadetakse tapamajja, vastutab tapamaja valdaja passi tagastamise eest pädevale asutusele”. Üksikasjalikke rakenduseeskirju ei ole seadusandja, nõukogu ega Euroopa Parlament selles küsimuses ette näinud. Alates määruse vastuvõtmisest on komisjoni teenistused andnud selles küsimuses selgitusi mitmete komisjoni töögruppide aruteludel.

Liikmesriik vastutab selle eest, et oleks olemas riiklik veiste andmebaas, ja tagab nõuete täitmise. Andmebaas peab sisaldama ajakohast teavet kõikide veiste kohta ja kõikide liikumiste kohta, mis tagab jälgitavuse.

Lisaks sellele tuleks seoses loomade jälgitavusega ühendusesiseses kaubanduses märkida, et vastavalt nõukogu direktiivile 64/432/EMÜ peab ühendusesiseses kaubanduses olema veistega kaasas veterinaarsertifikaat, mis sisaldab asjaomase looma ametlikke individuaalseid identifitseerimisandmeid.

| V. | Määruse (EÜ) nr 1760/2000 rakendamise eest vastutavad tegelikult liikmesriigid. Veised identifitseeritakse liikmesriigi määratud ajavahemiku jooksul alates looma sünnikuupäevast kuni hiljemalt 20 päeva vanuselt ning igal juhul enne looma lahkumist majandist, kus ta on sündinud (artikkel 4); pädevat asutust teavitatakse sündidest, surmadest ja liikumistest liikmesriigi poolt kehtestatud ajavahemiku jooksul, mis on kolm kuni seitse päeva (artikkel 7); viimane pidaja tagastab loomapassid pädevale asutusele (artikkel 6). |
| --- | --- |

V.

Määruse (EÜ) nr 1760/2000 rakendamise eest vastutavad tegelikult liikmesriigid. Veised identifitseeritakse liikmesriigi määratud ajavahemiku jooksul alates looma sünnikuupäevast kuni hiljemalt 20 päeva vanuselt ning igal juhul enne looma lahkumist majandist, kus ta on sündinud (artikkel 4); pädevat asutust teavitatakse sündidest, surmadest ja liikumistest liikmesriigi poolt kehtestatud ajavahemiku jooksul, mis on kolm kuni seitse päeva (artikkel 7); viimane pidaja tagastab loomapassid pädevale asutusele (artikkel 6).

Siiski on komisjon tunnistanud vajadust täpsustada tähtaega, mille jooksul pidaja teavitab sündidest pädevat asutust. Selleks on vastu võetud määrus (EÜ) nr 911/2004, mis selgitab seda küsimust.

| VI. | Komisjon võtab arvesse audiitorite seisukohta, et kehtivad kontrolli ja sanktsioone käsitlevad sätted ei ole kohandatud kõigi kategooriate loomapidajate tegevusega. Siiski tuleb märkida, et kehtestatud üksikasjalikud eeskirjad käsitlevad kontrollimise miinimumtaset ja minimaalseid haldussanktsioone, mis jätab liikmesriikidele võimaluse olla nendest nõuetest rangem. Kontrollimise puhul on määratletud, et miinimumtaset suurendatakse kohe, kui on kindlaks tehtud, et identifitseerimist käsitlevaid ühenduse õigusakte ei ole täidetud. 1997. aastal sätestatud ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 1082/2003 kodifitseeritud üksikasjalike kontrollieeskirjade kohaselt võetakse kohapealsete kontrollide jaoks majandite valikul teiste kriteeriumide hulgas arvesse nõuetekohast andmete edastust pädevale asutusele. |
| --- | --- |

VI.

Komisjon võtab arvesse audiitorite seisukohta, et kehtivad kontrolli ja sanktsioone käsitlevad sätted ei ole kohandatud kõigi kategooriate loomapidajate tegevusega. Siiski tuleb märkida, et kehtestatud üksikasjalikud eeskirjad käsitlevad kontrollimise miinimumtaset ja minimaalseid haldussanktsioone, mis jätab liikmesriikidele võimaluse olla nendest nõuetest rangem. Kontrollimise puhul on määratletud, et miinimumtaset suurendatakse kohe, kui on kindlaks tehtud, et identifitseerimist käsitlevaid ühenduse õigusakte ei ole täidetud. 1997. aastal sätestatud ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 1082/2003 kodifitseeritud üksikasjalike kontrollieeskirjade kohaselt võetakse kohapealsete kontrollide jaoks majandite valikul teiste kriteeriumide hulgas arvesse nõuetekohast andmete edastust pädevale asutusele.

| VII. | Õigusaktides on ette nähtud liikmesriikide selge kohustus riikliku veiste andmebaasi loomiseks, mis peaks olema täiesti töövalmis 31. detsembriks 1999 ja peab suutma igal ajal kajastada kõigi majandis peetavate loomade identifitseerimisnumbreid ja majandite vahel toimuvate liikumiste nimekirju. Liikmesriik vastutab nende nõuete täitmise tagamise eest. Määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 6 lõikes 3 ette nähtud komisjoni piiratud roll riiklike andmebaaside täieliku töövalmiduse tuvastamisel on kooskõlas seadusandja poliitilise valikuga luua eri liikmesriikides eraldi riiklikud andmebaasid ühise ühenduse andmebaasi asemel. Samuti on selge, et riiklike andmebaaside omaduste ühtlustamist ei ole seadusandja pidanud soovitud eesmärgiks, mis on liikmesriikidele oma andmebaasi kavandamisel jätnud vabad käed. Audiitorite kinnitusel on komisjoni katsed saavutada riiklike andmebaaside koostoimivus või seda ühtlustada ministrite nõukogu tagasi lükanud. |
| --- | --- |

VII.

Õigusaktides on ette nähtud liikmesriikide selge kohustus riikliku veiste andmebaasi loomiseks, mis peaks olema täiesti töövalmis 31. detsembriks 1999 ja peab suutma igal ajal kajastada kõigi majandis peetavate loomade identifitseerimisnumbreid ja majandite vahel toimuvate liikumiste nimekirju. Liikmesriik vastutab nende nõuete täitmise tagamise eest. Määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 6 lõikes 3 ette nähtud komisjoni piiratud roll riiklike andmebaaside täieliku töövalmiduse tuvastamisel on kooskõlas seadusandja poliitilise valikuga luua eri liikmesriikides eraldi riiklikud andmebaasid ühise ühenduse andmebaasi asemel. Samuti on selge, et riiklike andmebaaside omaduste ühtlustamist ei ole seadusandja pidanud soovitud eesmärgiks, mis on liikmesriikidele oma andmebaasi kavandamisel jätnud vabad käed. Audiitorite kinnitusel on komisjoni katsed saavutada riiklike andmebaaside koostoimivus või seda ühtlustada ministrite nõukogu tagasi lükanud.

| VIII. | Seoses riiklike andmebaasidega tunnistab komisjon vajadust ühistel standarditel põhinevate läbipaistvate kriteeriumide ja etalonide kehtestamiseks. Vaatamata õiguslüngale, taotlevad komisjoni teenistused hetkel kasutatavate kriteeriumide ja etalonide läbivaatamist ning tugevdamist. |
| --- | --- |

VIII.

Seoses riiklike andmebaasidega tunnistab komisjon vajadust ühistel standarditel põhinevate läbipaistvate kriteeriumide ja etalonide kehtestamiseks. Vaatamata õiguslüngale, taotlevad komisjoni teenistused hetkel kasutatavate kriteeriumide ja etalonide läbivaatamist ning tugevdamist.

| IX. | Komisjon on seisukohal, et identifitseerimissüsteemi ühendamine ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga (IACS), võttes arvesse süsteemide erinevaid eesmärke, ohustaks loomade lisatasu süsteemi sujuvat kasutamist ning võiks kaasa tuua õigusaktide vaidlustamisi. IACS tegeleb muuhulgas loomadega, kelle jaoks on taotletud ÜPP lisatasu, järelikult ainus nn vastavuskontroll, mida tuleb teha, on tagada, et need loomad kajastuvad SIEBis.
  IACSi õigusaktide väljatöötamisel ja tõlgendamisel on nõuetekohaselt hoolt kantud, et tagada abi vähendamise ja välistamise kohaldamine proportsionaalselt õigusrikkumisele ja ainult siis, kui asjakohane. Komisjon usub, et õiguslikud kontrollid peaksid olema nii praktilised ja tõhusad kui võimalik, pakkudes vajalikke finantstagatisi. |
| --- | --- |

IX.

Komisjon on seisukohal, et identifitseerimissüsteemi ühendamine ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga (IACS), võttes arvesse süsteemide erinevaid eesmärke, ohustaks loomade lisatasu süsteemi sujuvat kasutamist ning võiks kaasa tuua õigusaktide vaidlustamisi. IACS tegeleb muuhulgas loomadega, kelle jaoks on taotletud ÜPP lisatasu, järelikult ainus nn vastavuskontroll, mida tuleb teha, on tagada, et need loomad kajastuvad SIEBis.

IACSi õigusaktide väljatöötamisel ja tõlgendamisel on nõuetekohaselt hoolt kantud, et tagada abi vähendamise ja välistamise kohaldamine proportsionaalselt õigusrikkumisele ja ainult siis, kui asjakohane. Komisjon usub, et õiguslikud kontrollid peaksid olema nii praktilised ja tõhusad kui võimalik, pakkudes vajalikke finantstagatisi.

GENESIS AND EVOLUTION OF THE SYSTEM

| 13. | Commission Regulation (EEC) No 3887/92 clearly envisaged that the integrated system might not be applicable in its entirety until later, and that Member States were obliged to adopt alternative compensating measures.
  To this end Article 17(1) of Regulation (EEC) No 3887/92 provided that: ‘In cases where by virtue of Article 13 of Regulation (EEC) No 3508/92 certain features of the integrated system are not yet in application each Member State shall take whatever administrative and control measures are necessary to ensure compliance with the terms on which the aids concerned are granted.’ |
| --- | --- |

13.

Commission Regulation (EEC) No 3887/92 clearly envisaged that the integrated system might not be applicable in its entirety until later, and that Member States were obliged to adopt alternative compensating measures.

To this end Article 17(1) of Regulation (EEC) No 3887/92 provided that: ‘In cases where by virtue of Article 13 of Regulation (EEC) No 3508/92 certain features of the integrated system are not yet in application each Member State shall take whatever administrative and control measures are necessary to ensure compliance with the terms on which the aids concerned are granted.’

| 14. | The Council decided to reinforce the provisions in 1997.
  Therefore the Commission prepared a proposal for a Council Regulation (EC) establishing a system for the identification and registration of bovine animals submitted on 2 October 1996. |
| --- | --- |

14.

The Council decided to reinforce the provisions in 1997.

Therefore the Commission prepared a proposal for a Council Regulation (EC) establishing a system for the identification and registration of bovine animals submitted on 2 October 1996.

FINDINGS CONCERNING THE DESIGN OF THE SYSTEM AT COMMUNITY LEVEL

| 34. | The Commission has adopted detailed rules in all the fields where it has competence under Regulation (EC) No 1760/2000. It has laid down detailed rules for ear tags, holding registers and passports (Commission Regulation (EC) No 2629/97), minimum levels of controls (Commission Regulation (EC) No 2630/97 codified by Commission Regulation (EC) No 1082/2003) and application of minimum administrative sanctions (Commission Regulation (EC) No 494/98).
  In absence of legal basis in Regulation (EC) No 1760/2000, the Commission could not establish detailed rules for the national databases. |
| --- | --- |

34.

The Commission has adopted detailed rules in all the fields where it has competence under Regulation (EC) No 1760/2000. It has laid down detailed rules for ear tags, holding registers and passports (Commission Regulation (EC) No 2629/97), minimum levels of controls (Commission Regulation (EC) No 2630/97 codified by Commission Regulation (EC) No 1082/2003) and application of minimum administrative sanctions (Commission Regulation (EC) No 494/98).

In absence of legal basis in Regulation (EC) No 1760/2000, the Commission could not establish detailed rules for the national databases.

| 35 to 37. | ANIMO is a computerised system for exchange of information on consignments of animals traded between Member States, while mutual assistance between the administrative authorities of Member States and cooperation between Member States and the Commission to ensure the correct application of legislation on veterinary and zootechnical matters is covered by Council Directive 89/608/EEC. This Directive is referred to in Regulation (EC) No 1760/2000, recital 11. The ANIMO system will be replaced by Traces, which is a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. The Commission introduced Traces in April 2004. Traces will improve the amount and quality of information to trace animal movements as well as facilitate the exchange of information between national and EU authorities.
  Concerning the health status of animals in intra-Community trade, according to Council Directive 64/432/EEC bovine animals shall be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian including information on the sanitary status as well as the identification of the animals, when they are dispatched to other Member States. |
| --- | --- |

35 to 37.

ANIMO is a computerised system for exchange of information on consignments of animals traded between Member States, while mutual assistance between the administrative authorities of Member States and cooperation between Member States and the Commission to ensure the correct application of legislation on veterinary and zootechnical matters is covered by Council Directive 89/608/EEC. This Directive is referred to in Regulation (EC) No 1760/2000, recital 11. The ANIMO system will be replaced by Traces, which is a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. The Commission introduced Traces in April 2004. Traces will improve the amount and quality of information to trace animal movements as well as facilitate the exchange of information between national and EU authorities.

Concerning the health status of animals in intra-Community trade, according to Council Directive 64/432/EEC bovine animals shall be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian including information on the sanitary status as well as the identification of the animals, when they are dispatched to other Member States.

| 38. | (a) | Keeping a registry is a key element for the system of identification and registration. The holding of such a registry is a constraint that may be important for some keepers. This has been taken into consideration as the current legislation provides the option for Member States to use barcodes and the internet. This can facilitate the fulfilment of the legal obligation of the keeper to maintain a holding register. |
| --- | --- | --- |

38.

(a)

Keeping a registry is a key element for the system of identification and registration. The holding of such a registry is a constraint that may be important for some keepers. This has been taken into consideration as the current legislation provides the option for Member States to use barcodes and the internet. This can facilitate the fulfilment of the legal obligation of the keeper to maintain a holding register.

| (b) | The definition of the keeper is laid down in Regulation (EC) No 1760/2000 and the Commission services have provided guidance during the discussions in the working group with participation of all Member States as well as during the process of recognition of the fully operational character of the national databases. Certain Member States have included rendering plants as keepers in the national database. Although the definition of a keeper in Regulation (EC) No 1760/2000 refers to live animals only, the inclusion of rendering plants in the national database strengthens the effectiveness of the cross-checking facilities. |
| --- | --- |

(b)

The definition of the keeper is laid down in Regulation (EC) No 1760/2000 and the Commission services have provided guidance during the discussions in the working group with participation of all Member States as well as during the process of recognition of the fully operational character of the national databases. Certain Member States have included rendering plants as keepers in the national database. Although the definition of a keeper in Regulation (EC) No 1760/2000 refers to live animals only, the inclusion of rendering plants in the national database strengthens the effectiveness of the cross-checking facilities.

| (c) | The Commission takes note of the findings of the auditors that passports are not always invalidated in the event of death or movement to another Member State. Similar findings have been reported by FVO. |
| --- | --- |

(c)

The Commission takes note of the findings of the auditors that passports are not always invalidated in the event of death or movement to another Member State. Similar findings have been reported by FVO.

It should be noted that:

Under Article 6(1) of Regulation (EC) No 1760/2000, Member States may issue a passport for animals from another Member State. In such cases, the passport accompanying the animal on its arrival shall be surrendered to the competent authority, which shall return it to the issuing Member State.

In the case of the death of an animal, under Article 6(4), the keeper shall return the passport to the competent authority within seven days of the death of that animal.

In the case of animals exported to third countries, under Article 6(5), the passport shall be surrendered by the last keeper to the competent authority at the place where the animal is exported.

The legislator has provided no detailed implementing rules on this issue. However, the Commission has provided guidance during the discussions in the working group with participation of all Member States.

With regard to the possible difficulty of establishing a link to the third country of origin, it should be noted that bovine animals imported into the EU must be accompanied by a veterinary certificate including information on the official individual identification as well as the sanitary status of the animals.

| 39. | (b) | The Commission is aware of the difficulties related to the absence of a standardised format for the identification code on the ear tags as mentioned by the auditors. This issue was discussed at several meetings of Commission working groups, and the legal basis did not allow the Commission to go further than the maximum number of digits as laid down in Commission Regulation (EC) No 2629/97. |
| --- | --- | --- |

39.

(b)

The Commission is aware of the difficulties related to the absence of a standardised format for the identification code on the ear tags as mentioned by the auditors. This issue was discussed at several meetings of Commission working groups, and the legal basis did not allow the Commission to go further than the maximum number of digits as laid down in Commission Regulation (EC) No 2629/97.

| 40. | The Commission has no legal basis to lay down rules for the national databases. Such a possibility for exchange of information between the national databases was included in the Commission’s proposal of 1998 but was rejected by the Council. |
| --- | --- |

40.

The Commission has no legal basis to lay down rules for the national databases. Such a possibility for exchange of information between the national databases was included in the Commission’s proposal of 1998 but was rejected by the Council.

| 41. | Regulation (EC) No 1760/2000 does not give any definition of the conditions that a national database should fulfil in order to be recognised as operational. Having to cope with the legal vacuum, the Commission has based the first round of assessment and recognition of the fully operational character of national databases on a set of pragmatic and coherent criteria. The Commission services have developed a questionnaire and established a practice based on an internal checklist for the purposes of assessing the databases during ‘on the spot’ visits. Furthermore the reports of FVO are taken into account. |
| --- | --- |

41.

Regulation (EC) No 1760/2000 does not give any definition of the conditions that a national database should fulfil in order to be recognised as operational. Having to cope with the legal vacuum, the Commission has based the first round of assessment and recognition of the fully operational character of national databases on a set of pragmatic and coherent criteria. The Commission services have developed a questionnaire and established a practice based on an internal checklist for the purposes of assessing the databases during ‘on the spot’ visits. Furthermore the reports of FVO are taken into account.

| 42. | Detailed rules for the application of minimum administrative sanctions are laid down in Commission Regulation (EC) No 494/98. The Commission services have provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate. |
| --- | --- |

42.

Detailed rules for the application of minimum administrative sanctions are laid down in Commission Regulation (EC) No 494/98. The Commission services have provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate.

| 45. | The content of the controls is laid down in Regulation (EC) No 1082/2003, replacing Regulation (EC) No 2630/1997. The Commission has provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate. The model for the annual report of the Member States on the controls carried out has been amended by Commission Regulation (EC) No 499/2004 with the aim of clarity and comparability. |
| --- | --- |

45.

The content of the controls is laid down in Regulation (EC) No 1082/2003, replacing Regulation (EC) No 2630/1997. The Commission has provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate. The model for the annual report of the Member States on the controls carried out has been amended by Commission Regulation (EC) No 499/2004 with the aim of clarity and comparability.

FINDINGS CONCERNING THE MANAGEMENT OF THE SYSTEM AT COMMUNITY LEVEL

| 47. | The Commission regrets the legal vacuum which prevents the laying down of harmonised rules as regards the national databases, in particular as it made proposals on this matter. However, it has provided guidance on issues related to the databases during discussions in several meetings of Commission working groups with the participation of all Member States since 1997, when the EU requirements for a national database for bovine animals were laid down with the adoption of Council Regulation (EC) No 820/97. Furthermore, guidance was provided in the process of the recognition of the fully operational character of the national databases. |
| --- | --- |

47.

The Commission regrets the legal vacuum which prevents the laying down of harmonised rules as regards the national databases, in particular as it made proposals on this matter. However, it has provided guidance on issues related to the databases during discussions in several meetings of Commission working groups with the participation of all Member States since 1997, when the EU requirements for a national database for bovine animals were laid down with the adoption of Council Regulation (EC) No 820/97. Furthermore, guidance was provided in the process of the recognition of the fully operational character of the national databases.

| 49. | Pursuant to Article 7 of Regulation (EC) No 1760/2000, any keeper, with the exception of transporters, is obliged to notify all movements to the competent authority. |
| --- | --- |

49.

Pursuant to Article 7 of Regulation (EC) No 1760/2000, any keeper, with the exception of transporters, is obliged to notify all movements to the competent authority.

| 52. | The Commission submitted to the Council in 1998 a proposal on the exchange of information between the national databases. This proposal was rejected by the Council.
  Information on consignments of animals traded between Member States is exchanged through the computerised system ANIMO, which will be replaced by Traces, a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. The Commission introduced Traces in April 2004. Traces will improve the amount and quality of information to trace animal movements as well as facilitate the exchange of information between national and EU authorities. |
| --- | --- |

52.

The Commission submitted to the Council in 1998 a proposal on the exchange of information between the national databases. This proposal was rejected by the Council.

Information on consignments of animals traded between Member States is exchanged through the computerised system ANIMO, which will be replaced by Traces, a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. The Commission introduced Traces in April 2004. Traces will improve the amount and quality of information to trace animal movements as well as facilitate the exchange of information between national and EU authorities.

| 53. | Any keeper, with the exception of the transporter, is obliged to notify births, deaths and all movements to the competent authority within a period fixed by the Member State of between three and seven days. The Commission has underlined this obligation during the discussions on the national databases in Commission working groups. The respect of the deadline for notification is also one of the criteria for recognition by the Commission of the fully operational character of the national database, and it is included in the commitments undertaken by Member States to improve the reliability of their database. Furthermore proper communication of the data to the competent authority is one element to be included in the risk analysis when selecting the holdings for the controls in accordance with Regulation (EC) No 1082/2003, and previously Regulation (EC) No 2630/97. |
| --- | --- |

53.

Any keeper, with the exception of the transporter, is obliged to notify births, deaths and all movements to the competent authority within a period fixed by the Member State of between three and seven days. The Commission has underlined this obligation during the discussions on the national databases in Commission working groups. The respect of the deadline for notification is also one of the criteria for recognition by the Commission of the fully operational character of the national database, and it is included in the commitments undertaken by Member States to improve the reliability of their database. Furthermore proper communication of the data to the competent authority is one element to be included in the risk analysis when selecting the holdings for the controls in accordance with Regulation (EC) No 1082/2003, and previously Regulation (EC) No 2630/97.

| 54. | The United Kingdom was the only Member State requesting specific advice from the Commission. The Commission provided such advice and guidance in the working groups with the participation of all Member States. |
| --- | --- |

54.

The United Kingdom was the only Member State requesting specific advice from the Commission. The Commission provided such advice and guidance in the working groups with the participation of all Member States.

| 55. | Following the ‘on the spot’ visits in the process of establishing recognition of the fully operational character of the national databases, the conclusions were discussed in the Commission working group, and a decision was prepared for adoption by the Commission. After adoption, the Commission Decision was published in the Official Journal of European Union.

  In Germany, the authorities had undertaken the commitment to improve the reliability of the database ensuring in particular that: (i) further measures, including control measures should be taken to ensure the observation of the deadline of seven days for notification of movements, births and deaths; (ii) all kinds of movements are recorded in the database, and the data are monitored; (iii) the existing measures for promptly correction of any errors or deficiencies, which could be detected automatically or following the appropriate on-the-spot inspections are reinforced; (iv) further measures should be taken to ensure compliance on the national territory with Commission Regulation (EC) No 2630/97. |
| --- | --- |

55.

Following the ‘on the spot’ visits in the process of establishing recognition of the fully operational character of the national databases, the conclusions were discussed in the Commission working group, and a decision was prepared for adoption by the Commission. After adoption, the Commission Decision was published in the Official Journal of European Union.

In Germany, the authorities had undertaken the commitment to improve the reliability of the database ensuring in particular that: (i) further measures, including control measures should be taken to ensure the observation of the deadline of seven days for notification of movements, births and deaths; (ii) all kinds of movements are recorded in the database, and the data are monitored; (iii) the existing measures for promptly correction of any errors or deficiencies, which could be detected automatically or following the appropriate on-the-spot inspections are reinforced; (iv) further measures should be taken to ensure compliance on the national territory with Commission Regulation (EC) No 2630/97.

| 56. | The Decision referred to in the response to point 55 was based on the commitments undertaken by the Member State. During the process of recognition of the fully operational character of the Portuguese and the British database, FVO found shortcomings incompatible with the commitments undertaken by the competent authorities, in particular late or absent notifications of births, deaths and movements and lack of rapid corrections following controls. |
| --- | --- |

56.

The Decision referred to in the response to point 55 was based on the commitments undertaken by the Member State. During the process of recognition of the fully operational character of the Portuguese and the British database, FVO found shortcomings incompatible with the commitments undertaken by the competent authorities, in particular late or absent notifications of births, deaths and movements and lack of rapid corrections following controls.

| 57. | The Commission is of the opinion that the technical management and quality indicator used for the recognition of the fully operational character of the national databases were adequate. Having to cope with the legal vacuum on the conditions to recognise the operational character of national databases, the Commission has based the first round of assessment and recognition of the fully operational character of national databases on a set of pragmatic and coherent criteria (e.g. information recorded, procedure for entry of data and to ensure the quality of data). The Commission services have developed a questionnaire and established a practice based on an internal checklist for the purposes of assessing the databases during ‘on-the-spot’ visits.
  It should be kept in mind that even the best software can only work if data are properly introduced. This is the responsibility of the Member States. |
| --- | --- |

57.

The Commission is of the opinion that the technical management and quality indicator used for the recognition of the fully operational character of the national databases were adequate. Having to cope with the legal vacuum on the conditions to recognise the operational character of national databases, the Commission has based the first round of assessment and recognition of the fully operational character of national databases on a set of pragmatic and coherent criteria (e.g. information recorded, procedure for entry of data and to ensure the quality of data). The Commission services have developed a questionnaire and established a practice based on an internal checklist for the purposes of assessing the databases during ‘on-the-spot’ visits.

It should be kept in mind that even the best software can only work if data are properly introduced. This is the responsibility of the Member States.

| 61 and 62. | During the process of recognition of the fully operational character of the national databases of Portugal and the United Kingdom (Great Britain), severe shortcomings were found by the FVO. Therefore the draft decisions have not been presented to the Commission for formal approval but are pending the appropriate actions by the Member States to overcome these shortcomings. |
| --- | --- |

61 and 62.

During the process of recognition of the fully operational character of the national databases of Portugal and the United Kingdom (Great Britain), severe shortcomings were found by the FVO. Therefore the draft decisions have not been presented to the Commission for formal approval but are pending the appropriate actions by the Member States to overcome these shortcomings.

| 64. | Given the limitations imposed by the Council in the basic Regulation, the multiplicity of objectives pursued, and the vagueness of the regulatory framework, all the facts of each concrete situation should be considered and weighted. There is no legal basis to withdraw the recognition of the fully operational character of the Northern Ireland database. |
| --- | --- |

64.

Given the limitations imposed by the Council in the basic Regulation, the multiplicity of objectives pursued, and the vagueness of the regulatory framework, all the facts of each concrete situation should be considered and weighted. There is no legal basis to withdraw the recognition of the fully operational character of the Northern Ireland database.

| 67. | All the missions in question were completed in 2002. A detailed report of the comments, conclusions and recommendations was drawn up, sent to each Member State for comment, finalised and published on the Internet.
  Each Member State was asked to submit an action plan to correct the weaknesses identified.
  The replies and action plans submitted by each Member State were assessed by the FVO. Some of the action plans were not considered satisfactory and further information or commitments were required.
  All these reports were monitored and, in the most difficult cases, further on-the-spot inspections were made to assess progress at first hand.
  A general report was also drawn up listing the major events in this series of missions in the Member States. This too was published on the Internet.
  The Commission also used the information and experience it gained from these missions to produce a document listing the minimum criteria for validating the data entered in the databases, and the requirements for each of these benchmarks. |
| --- | --- |

67.

All the missions in question were completed in 2002. A detailed report of the comments, conclusions and recommendations was drawn up, sent to each Member State for comment, finalised and published on the Internet.

Each Member State was asked to submit an action plan to correct the weaknesses identified.

The replies and action plans submitted by each Member State were assessed by the FVO. Some of the action plans were not considered satisfactory and further information or commitments were required.

All these reports were monitored and, in the most difficult cases, further on-the-spot inspections were made to assess progress at first hand.

A general report was also drawn up listing the major events in this series of missions in the Member States. This too was published on the Internet.

The Commission also used the information and experience it gained from these missions to produce a document listing the minimum criteria for validating the data entered in the databases, and the requirements for each of these benchmarks.

| 70. | The situation as regards statistical monitoring has changed since the Court carried out its audit. To improve the clarity and the comparability of the annual reports of Member States on controls made in the bovine sector regarding Community provisions for identification and registration, the Commission adopted Regulation (EC) No 499/2004 amending Regulation (EC) No 1082/2003 as regards the time limit and the model for reporting in the bovine sector. |
| --- | --- |

70.

The situation as regards statistical monitoring has changed since the Court carried out its audit. To improve the clarity and the comparability of the annual reports of Member States on controls made in the bovine sector regarding Community provisions for identification and registration, the Commission adopted Regulation (EC) No 499/2004 amending Regulation (EC) No 1082/2003 as regards the time limit and the model for reporting in the bovine sector.

| 74. | The governing IACS Regulations are very specific regarding irregularities to be penalised by application of aid reductions or exclusions.
  As regards the anomalies given as examples by the Court, Member States should make appropriate recourse to the application of the administrative penalties laid down by Article 10(e) of Council Regulation (EC) No 1760/2000. |
| --- | --- |

74.

The governing IACS Regulations are very specific regarding irregularities to be penalised by application of aid reductions or exclusions.

As regards the anomalies given as examples by the Court, Member States should make appropriate recourse to the application of the administrative penalties laid down by Article 10(e) of Council Regulation (EC) No 1760/2000.

FINDINGS OF THE COURT’S AUDITS IN THE MEMBER STATES VISITED

| 83. | Member States shall ensure that the national database is fully operational since 31 December 1999 and that information on each bovine animal and all holdings, where it has been kept, can be provided at any time. Directive 64/432/EEC requires bovine animals intended for intra-Community trade to be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian including information on the identification of the animals concerned as well as on the holding of destination. In addition for the latter category of animals there shall be a notification from the keeper on the holding from where the animal is moved. |
| --- | --- |

83.

Member States shall ensure that the national database is fully operational since 31 December 1999 and that information on each bovine animal and all holdings, where it has been kept, can be provided at any time. Directive 64/432/EEC requires bovine animals intended for intra-Community trade to be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian including information on the identification of the animals concerned as well as on the holding of destination. In addition for the latter category of animals there shall be a notification from the keeper on the holding from where the animal is moved.

| 87. | Regulation (EC) No 1760/2000 requires each keeper to notify to the competent authority all movements to and from the holding. Furthermore, proper communication of data to the competent authority is an element of the risk analysis, which shall be the basis for the selection of holdings to be inspected in the framework of controls. The Commission has provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate. |
| --- | --- |

87.

Regulation (EC) No 1760/2000 requires each keeper to notify to the competent authority all movements to and from the holding. Furthermore, proper communication of data to the competent authority is an element of the risk analysis, which shall be the basis for the selection of holdings to be inspected in the framework of controls. The Commission has provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate.

| 88. | The definition of keeper in Regulation (EC) No 1760/2000 covers slaughterhouses, which shall therefore be included in the national database. The Commission services raised this issue during the process of recognition of the fully operational character of the French database, and the French authorities undertook among other commitments to ensure that all kinds of movements shall be recorded in the database. FVO has provided recommendations following findings similar to those of the auditors. |
| --- | --- |

88.

The definition of keeper in Regulation (EC) No 1760/2000 covers slaughterhouses, which shall therefore be included in the national database. The Commission services raised this issue during the process of recognition of the fully operational character of the French database, and the French authorities undertook among other commitments to ensure that all kinds of movements shall be recorded in the database. FVO has provided recommendations following findings similar to those of the auditors.

CONCLUSION AND RECOMMENDATIONS

| 92. | As acknowledged by the Court, the Commission submitted a proposal concerning the exchange of information between the national databases, but this proposal was rejected by the Council. Due to the legal vacuum no applicatory decisions can be taken.
  The ANIMO system is a computerised system for exchange of information on consignments of animals traded between Member States. This system will be replaced by Traces, which is a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. Traces will improve the amount and the quality of the information to trace animal movements as well as the exchange of information between national and EU authorities and will provide a system of electronic veterinary certificates. The Commission introduced Traces in April 2004 and a harmonised model certificate and inspection report linked to intra-Community trade in animals and products of animal origin has been laid down by Commission Regulation (EC) No 599/2004. This model certificate includes information on the identification of animals.
  In addition, bovine animals shall be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian according to Directive 64/432/EEC including information on the sanitary status as well as the identification of the animals, when they are dispatched to other Member States.
  Furthermore mutual assistance between the administrative authorities of Member States and cooperation between Member States and the Commission to ensure the correct application of legislation on veterinary and zootechnical matters is covered by Directive 89/608/EEC, which is referred to in Regulation (EC) No 1760/2000, recital 11. |
| --- | --- |

92.

As acknowledged by the Court, the Commission submitted a proposal concerning the exchange of information between the national databases, but this proposal was rejected by the Council. Due to the legal vacuum no applicatory decisions can be taken.

The ANIMO system is a computerised system for exchange of information on consignments of animals traded between Member States. This system will be replaced by Traces, which is a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. Traces will improve the amount and the quality of the information to trace animal movements as well as the exchange of information between national and EU authorities and will provide a system of electronic veterinary certificates. The Commission introduced Traces in April 2004 and a harmonised model certificate and inspection report linked to intra-Community trade in animals and products of animal origin has been laid down by Commission Regulation (EC) No 599/2004. This model certificate includes information on the identification of animals.

In addition, bovine animals shall be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian according to Directive 64/432/EEC including information on the sanitary status as well as the identification of the animals, when they are dispatched to other Member States.

Furthermore mutual assistance between the administrative authorities of Member States and cooperation between Member States and the Commission to ensure the correct application of legislation on veterinary and zootechnical matters is covered by Directive 89/608/EEC, which is referred to in Regulation (EC) No 1760/2000, recital 11.

| 93. | The Commission takes note of the recommendation of the auditors that notifications should be subject to accurate and identical rules in all Member States, but Regulation (EC) No 1760/2000, adopted by the European Parliament and the Council, does not provide for the adoption of detailed rules on the procedure for notification of the keeper to the competent authority.
  The Commission agrees with the recommendation of the auditors with regard to adaptation of the holding register to the activity of the keeper taking into account the technological developments. However, it should be noted that the current legislation provides the option for Member States to use bar codes and the internet.
  The Commission agrees with the recommendation of the auditors with regard to the setting-up procedures for the control of the return of passports to the issuing authority, but Regulation (EC) No 1760/2000 does not provide for the adoption of detailed rules for these procedures. |
| --- | --- |

93.

The Commission takes note of the recommendation of the auditors that notifications should be subject to accurate and identical rules in all Member States, but Regulation (EC) No 1760/2000, adopted by the European Parliament and the Council, does not provide for the adoption of detailed rules on the procedure for notification of the keeper to the competent authority.

The Commission agrees with the recommendation of the auditors with regard to adaptation of the holding register to the activity of the keeper taking into account the technological developments. However, it should be noted that the current legislation provides the option for Member States to use bar codes and the internet.

The Commission agrees with the recommendation of the auditors with regard to the setting-up procedures for the control of the return of passports to the issuing authority, but Regulation (EC) No 1760/2000 does not provide for the adoption of detailed rules for these procedures.

| 94. | The Commission submitted a proposal concerning the exchange of information between the national databases, but this proposal was rejected by the Council. |
| --- | --- |

94.

The Commission submitted a proposal concerning the exchange of information between the national databases, but this proposal was rejected by the Council.

| 95. | There is a need for established transparent criteria and benchmarks based on shared standards. Despite the legal vacuum, the Commission services have started the review and consolidation of the criteria and benchmarks currently used. These benchmarks have already been discussed in several coordination meetings with FVO and in Commission working groups with participation of all Member States. |
| --- | --- |

95.

There is a need for established transparent criteria and benchmarks based on shared standards. Despite the legal vacuum, the Commission services have started the review and consolidation of the criteria and benchmarks currently used. These benchmarks have already been discussed in several coordination meetings with FVO and in Commission working groups with participation of all Member States.

| 96. | Regulation (EC) No 1760/2000 does not provide for renewal of the recognition of the operational character or annual certification of the national databases. It is the responsibility of Member States to have in place an operational national database.
  The system of identification and registration of bovine animals, including the national database, has been subject to inspections by FVO, in particular during the round of inspection missions on traceability carried out in 2002, but also during inspection missions covering issues where animal identification plays an important role. Based on the findings of these missions, FVO has provided recommendations for the necessary actions to be taken by the Member States concerned. |
| --- | --- |

96.

Regulation (EC) No 1760/2000 does not provide for renewal of the recognition of the operational character or annual certification of the national databases. It is the responsibility of Member States to have in place an operational national database.

The system of identification and registration of bovine animals, including the national database, has been subject to inspections by FVO, in particular during the round of inspection missions on traceability carried out in 2002, but also during inspection missions covering issues where animal identification plays an important role. Based on the findings of these missions, FVO has provided recommendations for the necessary actions to be taken by the Member States concerned.

| 97. | The Commission takes note of the recommendation of the auditors to review the rules for controls and sanctions.
  The detailed rules for the application of minimum administrative sanctions are laid down in Regulation (EC) No 494/98 leaving open the possibility for Member States to establish other national administrative or criminal penalties, taking into account the seriousness of infringements.
  The detailed rules for the minimum level of controls are laid down in Regulation (EC) No 1082/2003, replacing Regulation (EC) No 2630/1997.
  The Commission considers that to integrate the identification system with IACS would, given the systems’ different objectives, jeopardise the smooth operation of the animal premiums system and could be open to legal challenges. The IACS concerns itself, inter alia, with animals for which CAP premium has been claimed; therefore the only relevant ‘reconciliation control’ to be made is to ensure that such animals appear in the SIEB.
  The system of identification must provide for the tracing of animals through all movements for veterinary purposes, i.e. a rapid tracing of infected animals when disease outbreaks occur to ensure a speedy and efficient control of the disease.
  In drafting IACS legislation and interpretations thereof, due care has been taken to ensure that aid reductions or exclusions are applied in proportion to the offence and only where appropriate. The Commission believes that regulatory controls should be as practical and efficient as possible, whilst providing the necessary financial safeguards. |
| --- | --- |

97.

The Commission takes note of the recommendation of the auditors to review the rules for controls and sanctions.

The detailed rules for the application of minimum administrative sanctions are laid down in Regulation (EC) No 494/98 leaving open the possibility for Member States to establish other national administrative or criminal penalties, taking into account the seriousness of infringements.

The detailed rules for the minimum level of controls are laid down in Regulation (EC) No 1082/2003, replacing Regulation (EC) No 2630/1997.

The Commission considers that to integrate the identification system with IACS would, given the systems’ different objectives, jeopardise the smooth operation of the animal premiums system and could be open to legal challenges. The IACS concerns itself, inter alia, with animals for which CAP premium has been claimed; therefore the only relevant ‘reconciliation control’ to be made is to ensure that such animals appear in the SIEB.

The system of identification must provide for the tracing of animals through all movements for veterinary purposes, i.e. a rapid tracing of infected animals when disease outbreaks occur to ensure a speedy and efficient control of the disease.

In drafting IACS legislation and interpretations thereof, due care has been taken to ensure that aid reductions or exclusions are applied in proportion to the offence and only where appropriate. The Commission believes that regulatory controls should be as practical and efficient as possible, whilst providing the necessary financial safeguards.

| 98. | First of all, amending the rules would not alter the fact that cows aged over 30 months, which were not subject to the obligations of identification and registration, are still presented at slaughterhouses and could even create a risk of these animals being slaughtered clandestinely.
  Secondly, in the light of the opinion of the ‘Food Safety Authority’, the United Kingdom authorities intend, at a date which has not yet been fixed but will probably be early in 2005, to stop the slaughter of animals over 30 months. |
| --- | --- |

98.

First of all, amending the rules would not alter the fact that cows aged over 30 months, which were not subject to the obligations of identification and registration, are still presented at slaughterhouses and could even create a risk of these animals being slaughtered clandestinely.

Secondly, in the light of the opinion of the ‘Food Safety Authority’, the United Kingdom authorities intend, at a date which has not yet been fixed but will probably be early in 2005, to stop the slaughter of animals over 30 months.

| 99. | The Commission acknowledges that traceability of all bovine animals cannot be absolutely guaranteed. However, given the legal vacuum the efforts of the Commission services have aimed at assisting Member States to increase the reliability of their national databases through the on-going development of benchmarks. Furthermore the introduction of Traces will contribute to ensure the traceability of animals in intra-Community trade. |
| --- | --- |

99.

The Commission acknowledges that traceability of all bovine animals cannot be absolutely guaranteed. However, given the legal vacuum the efforts of the Commission services have aimed at assisting Member States to increase the reliability of their national databases through the on-going development of benchmarks. Furthermore the introduction of Traces will contribute to ensure the traceability of animals in intra-Community trade.

---