# Europos Sąjungos C 29/2005

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 29 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 48 tomas2005m. vasario 4d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 29

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

48 tomas2005m. vasario 4d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Audito Rūmai |
| 2005/C 029/1 | Specialioji ataskaita Nr. 6/2004: Galvijų identifikavimo ir registravimo sistemos įdiegimas Europos Sąjungoje, su Komisijos atsakymais | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Audito Rūmai

2005/C 029/1

Specialioji ataskaita Nr. 6/2004: Galvijų identifikavimo ir registravimo sistemos įdiegimas Europos Sąjungoje, su Komisijos atsakymais

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Audito Rūmai

| 4.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 29/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 29/1

---

SPECIALIOJI ATASKAITA Nr. 6/2004

Galvijų identifikavimo ir registravimo sistemos įdiegimas Europos Sąjungoje su Komisijos atsakymais

(teikiama laikantis EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies antros pastraipos nuostatų)

(2005/C 29/01)

Image

TURINYS

| I–IX | SANTRAUKA |
| --- | --- |

I–IX

| 1–6 | ĮŽANGA |
| --- | --- |

1–6

| 1–3 | Apžvalga |
| --- | --- |

1–3

| 4–6 | Audito Rūmų atliktas auditas |
| --- | --- |

4–6

| 7–26 | SISTEMOS KŪRIMAS IR RAIDA |
| --- | --- |

7–26

| 7–10 | Galvijų sektoriaus svarba |
| --- | --- |

7–10

| 11–17 | Galvijų identifikavimo ir registravimo sistemos kūrimo istorija ir priežastys |
| --- | --- |

11–17

| 18–26 | Kas yra galvijų identifikavimo ir registravimo sistema? |
| --- | --- |

18–26

| 27–32 | ĮVAIRIŲ GALVIJŲ IDENTIFIKAVIMO IR REGISTRAVIMO SISTEMOS DALYVIŲ UŽDUOTYS IR PAREIGOS |
| --- | --- |

27–32

| 27 | Taryba ir Europos Parlamentas |
| --- | --- |

27

| 28 | Komisija |
| --- | --- |

28

| 29–31 | Valstybės narės |
| --- | --- |

29–31

| 32 | Įvairūs galvijų turėtojai |
| --- | --- |

32

| 33–46 | PASTABOS DĖL SISTEMOS KŪRIMO BENDRIJOS LYGMENIU |
| --- | --- |

33–46

| 33–34 | Įžanga |
| --- | --- |

33–34

| 35–37 | Teisės aktuose nenumatytas pasikeitimas duomenų bazių duomenimis |
| --- | --- |

35–37

| 38–39 | Bendrijos teisės aktai nėra pakankamai tikslūs |
| --- | --- |

38–39

| 40–41 | Komisija neturi įgaliojimo priimti išsamias nacionalinių duomenų bazių kūrimo taisykles |
| --- | --- |

40–41

| 42–46 | Komisijos reglamentai dėl patikrinimų vietoje ir nuobaudų turėtų būti tobulinami |
| --- | --- |

42–46

| 47–77 | PASTABOS DĖL SISTEMOS ADMINISTRAVIMO BENDRIJOS LYGMENIU |
| --- | --- |

47–77

| 47–54 | Tikslių nacionalinių bazių administravimo taisyklių trūkumas |
| --- | --- |

47–54

| 55–64 | Kriterijų nebuvimas vertinant duomenų bazės veikimo pajėgumą |
| --- | --- |

55–64

| 65–71 | Komisijos vykdoma priežiūra |
| --- | --- |

65–71

| 72–77 | Nenuoseklumai administruojant priemokas |
| --- | --- |

72–77

| 72–74 | Priemokos už galvijus, tikrinamos pagal integruotą administravimo ir kontrolės sistemą |
| --- | --- |

72–74

| 75–77 | Išimtinės pagalbos priemonės jautienos rinkai po galvijų spongiforminės encefalopatijos (GSE) krizės |
| --- | --- |

75–77

| 78–91 | AUDITO RŪMŲ ATLIKTŲ PATIKRINIMŲ VALSTYBĖSE NARĖSE REZULTATAI |
| --- | --- |

78–91

| 92–99 | IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS |
| --- | --- |

92–99

Komisijos atsakymai

SANTRAUKA

| I. | Galvijų identifikavimas ir registravimas yra būtina sąlyga jautienos atsekamumui užtikrinti ir yra viena iš įvykdytinų sąlygų priemokoms už galvijus, gauti. Šių priemokų suma 2002 metais siekė daugiau nei 7 milijardus EUR, o 2004 metais – daugiau nei 8 milijardus EUR. |
| --- | --- |

I.

Galvijų identifikavimas ir registravimas yra būtina sąlyga jautienos atsekamumui užtikrinti ir yra viena iš įvykdytinų sąlygų priemokoms už galvijus, gauti. Šių priemokų suma 2002 metais siekė daugiau nei 7 milijardus EUR, o 2004 metais – daugiau nei 8 milijardus EUR.

| II. | Pagrindinis šio audito tikslas – įvertinti galvijų identifikavimo ir registravimo sistemą Komisijos (sistemos struktūrą, įgyvendinimo kontrolę ir tolesnę priežiūrą) ir valstybių narių (operacinę sistemą, užtikrinančią efektyvią gyvulių priežiūrą nuo jų gimimo iki paskerdimo ir teisingą tiesioginės pagalbos išmokėjimą) lygiu. Auditas atliktas keturiose valstybėse narėse, turinčiose didžiausias galvijų bandas (Vokietijoje, Prancūzijoje, Italijoje ir Jungtinėje Karalystėje). |
| --- | --- |

II.

Pagrindinis šio audito tikslas – įvertinti galvijų identifikavimo ir registravimo sistemą Komisijos (sistemos struktūrą, įgyvendinimo kontrolę ir tolesnę priežiūrą) ir valstybių narių (operacinę sistemą, užtikrinančią efektyvią gyvulių priežiūrą nuo jų gimimo iki paskerdimo ir teisingą tiesioginės pagalbos išmokėjimą) lygiu. Auditas atliktas keturiose valstybėse narėse, turinčiose didžiausias galvijų bandas (Vokietijoje, Prancūzijoje, Italijoje ir Jungtinėje Karalystėje).

| III. | Identifikavimo sistemą sudaro keturi elementai: ausies įsagai, pasai, bandų registrai ir kompiuterizuota duomenų bazė, kurioje kaupiama informacija apie visus galvijus. Tokia duomenų bazė yra vienas iš sistemos elementų ir turėjo pradėti veikti vėliausiai 1999 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

III.

Identifikavimo sistemą sudaro keturi elementai: ausies įsagai, pasai, bandų registrai ir kompiuterizuota duomenų bazė, kurioje kaupiama informacija apie visus galvijus. Tokia duomenų bazė yra vienas iš sistemos elementų ir turėjo pradėti veikti vėliausiai 1999 m. gruodžio 31 d.

| IV. | Minėtose keturiose valstybėse narėse gyvulių identifikavimo ir registravimo sistema įdiegta daugiau kaip dvejais metais vėliau nei planuotas 1999 m. gruodžio 31 d. terminas ir vis dar pasižymi trūkumais. Pavyzdžiui, prekiaujant gyvuliais tarp valstybių narių nevykdoma galvijų pasų priežiūra, nėra keitimosi informacija tarp nacionalinių duomenų bazių, vėluojama šias bazes papildyti naujais duomenimis; be to, dažnai tenka konstatuoti, kad minėtose bazėse esanti informacija nėra pakankamai patikima. Svarbiausias audito metu nustatytas faktas yra tas, kad gyvulių identifikavimo ir registravimo sistemos struktūra negarantuoja galvijų gabenimo Bendrijoje ar už jos ribų atsekamumo. Tuo tarpu toks judėjimas per metus apytiksliai siekia 3 milijonus galvijų (apytiksliai 4 % bandos). |
| --- | --- |

IV.

Minėtose keturiose valstybėse narėse gyvulių identifikavimo ir registravimo sistema įdiegta daugiau kaip dvejais metais vėliau nei planuotas 1999 m. gruodžio 31 d. terminas ir vis dar pasižymi trūkumais. Pavyzdžiui, prekiaujant gyvuliais tarp valstybių narių nevykdoma galvijų pasų priežiūra, nėra keitimosi informacija tarp nacionalinių duomenų bazių, vėluojama šias bazes papildyti naujais duomenimis; be to, dažnai tenka konstatuoti, kad minėtose bazėse esanti informacija nėra pakankamai patikima. Svarbiausias audito metu nustatytas faktas yra tas, kad gyvulių identifikavimo ir registravimo sistemos struktūra negarantuoja galvijų gabenimo Bendrijoje ar už jos ribų atsekamumo. Tuo tarpu toks judėjimas per metus apytiksliai siekia 3 milijonus galvijų (apytiksliai 4 % bandos).

| V. | Bendrą sistemos sandarą nustatė Taryba ir Parlamentas. Komisija buvo įpareigota įdiegti tam tikrus sistemos elementus, tačiau už sistemos įdiegimą buvo atsakingos valstybės narės. Teisės aktuose nebuvo numatyta procedūrų, pagal kurias valstybės narės galėtų keistis duomenimis apie gyvulių judėjimą; bet kuriuo atveju, keitimąsi informacija apsunkino tai, kad skiriasi valstybių narių turimų duomenų formatas. Mėginimai suderinti skirtingose duomenų bazėse esančią informaciją nepavyko. Valstybės narės skirtingai interpretavo tam tikrus Bendrijos teisės aktų elementus, pavyzdžiui, įsagų įsegimo ir informacijos pateikimo terminus, pagrindinę „galvijų turėtojo“ sąvoką ir galvijų pasų grąžinimą. Komisija nebuvo įpareigota imtis priemonių dėl duomenų bazių įdiegimo ir jų kontrolės. Tai iš dalies paaiškina audito metu nustatytus valstybėse narėse egzistuojančius skirtumus. |
| --- | --- |

V.

Bendrą sistemos sandarą nustatė Taryba ir Parlamentas. Komisija buvo įpareigota įdiegti tam tikrus sistemos elementus, tačiau už sistemos įdiegimą buvo atsakingos valstybės narės. Teisės aktuose nebuvo numatyta procedūrų, pagal kurias valstybės narės galėtų keistis duomenimis apie gyvulių judėjimą; bet kuriuo atveju, keitimąsi informacija apsunkino tai, kad skiriasi valstybių narių turimų duomenų formatas. Mėginimai suderinti skirtingose duomenų bazėse esančią informaciją nepavyko. Valstybės narės skirtingai interpretavo tam tikrus Bendrijos teisės aktų elementus, pavyzdžiui, įsagų įsegimo ir informacijos pateikimo terminus, pagrindinę „galvijų turėtojo“ sąvoką ir galvijų pasų grąžinimą. Komisija nebuvo įpareigota imtis priemonių dėl duomenų bazių įdiegimo ir jų kontrolės. Tai iš dalies paaiškina audito metu nustatytus valstybėse narėse egzistuojančius skirtumus.

| VI. | Esamos kontrolės ir baudų sistemos nebuvo pritaikytos tam tikrų kategorijų gyvulių turėtojams, pavyzdžiui, prekybininkams, surinkimo centrams ar skerdykloms. Be to, valstybės narės tam tikros duomenų bazėse esančios informacijos, pavyzdžiui, apie vėlavimą atlikti registracijos procedūras ar išduotų ausų įsagų dublikatų skaičių, nenaudoja kontrolės tikslams. Kontrolės priemonės valstybėse narėse taip pat yra labai skirtingos. |
| --- | --- |

VI.

Esamos kontrolės ir baudų sistemos nebuvo pritaikytos tam tikrų kategorijų gyvulių turėtojams, pavyzdžiui, prekybininkams, surinkimo centrams ar skerdykloms. Be to, valstybės narės tam tikros duomenų bazėse esančios informacijos, pavyzdžiui, apie vėlavimą atlikti registracijos procedūras ar išduotų ausų įsagų dublikatų skaičių, nenaudoja kontrolės tikslams. Kontrolės priemonės valstybėse narėse taip pat yra labai skirtingos.

| VII. | Kalbant apie galvijų identifikavimo ir registravimo sistemos įdiegimo ir priežiūros kontrolę, reikia pasakyti, kad Komisija jai pavestas atlikti užduotis interpretavo gana siaurai ir neteikė jokių konsultacijų duomenų bazių įdiegimo klausimais. Nebuvo parengta jokių bendrų administravimo taisyklių ir nenustatyta kokybės rodiklių, kuriais vadovaujantis būtų galima įvertinti duomenų bazės veikimą. Procedūros, kuriomis patvirtinamas duomenų bazės veikimo tinkamumas, yra nepatenkinamos: Komisija dažniausiai patvirtina tik techninį duomenų bazių egzistavimą ir nevykdo jų funkcionavimo vertinimo, kuris turėtų būti atliktas vadovaujantis aiškiomis administravimo taisyklėmis ar nustatytais kokybės rodikliais. |
| --- | --- |

VII.

Kalbant apie galvijų identifikavimo ir registravimo sistemos įdiegimo ir priežiūros kontrolę, reikia pasakyti, kad Komisija jai pavestas atlikti užduotis interpretavo gana siaurai ir neteikė jokių konsultacijų duomenų bazių įdiegimo klausimais. Nebuvo parengta jokių bendrų administravimo taisyklių ir nenustatyta kokybės rodiklių, kuriais vadovaujantis būtų galima įvertinti duomenų bazės veikimą. Procedūros, kuriomis patvirtinamas duomenų bazės veikimo tinkamumas, yra nepatenkinamos: Komisija dažniausiai patvirtina tik techninį duomenų bazių egzistavimą ir nevykdo jų funkcionavimo vertinimo, kuris turėtų būti atliktas vadovaujantis aiškiomis administravimo taisyklėmis ar nustatytais kokybės rodikliais.

| VIII. | Komisijai turėtų būti skirta pakankamai resursų, kad ji galėtų iš tiesų vadovauti šiai sistemai, o ypač parengti vienodas administravimo taisykles, nustatyti kokybės rodiklius ir valstybių narių kaupiamų duomenų formatą, kad būtų galima keistis informacija. Keitimasis duomenimis tarp valstybių narių ar netgi su trečiosiomis šalimis turėtų būti organizuojamas atsižvelgiant į poreikį kontroliuoti judėjimą Bendrijoje ir už jos ribų. |
| --- | --- |

VIII.

Komisijai turėtų būti skirta pakankamai resursų, kad ji galėtų iš tiesų vadovauti šiai sistemai, o ypač parengti vienodas administravimo taisykles, nustatyti kokybės rodiklius ir valstybių narių kaupiamų duomenų formatą, kad būtų galima keistis informacija. Keitimasis duomenimis tarp valstybių narių ar netgi su trečiosiomis šalimis turėtų būti organizuojamas atsižvelgiant į poreikį kontroliuoti judėjimą Bendrijoje ir už jos ribų.

| IX. | Taip pat patartina palyginti valstybėse narėse egzistuojančias administracines kontrolės priemones ir, prieš išmokant įvairias priemokas, parengti išsamius aprašymus, kuriais vadovaujantis būtų galima kryžmiškai patikrinti identifikavimo ir registravimo sistemų bei IAKS duomenų bazes. Taip reikėtų peržiūrėti patikrų vietoje sistemą ir baudų sistemas bei parengti konkretiems gyvulių turėtojams tinkamus metodus ir taikyti su IAKS visiškai suderintą metodiką. |
| --- | --- |

IX.

Taip pat patartina palyginti valstybėse narėse egzistuojančias administracines kontrolės priemones ir, prieš išmokant įvairias priemokas, parengti išsamius aprašymus, kuriais vadovaujantis būtų galima kryžmiškai patikrinti identifikavimo ir registravimo sistemų bei IAKS duomenų bazes. Taip reikėtų peržiūrėti patikrų vietoje sistemą ir baudų sistemas bei parengti konkretiems gyvulių turėtojams tinkamus metodus ir taikyti su IAKS visiškai suderintą metodiką.

ĮŽANGA

Apžvalga

| 1. | Galvijų identifikavimo ir registravimo gamybos etape sistema (GIRS) bei konkreti Bendrijos ženklinimo jautienos sektoriuje sistema yra sukurtos atskirame reglamente dėl galvijų identifikavimo ir registravimo (1). Šios dvi sistemos yra viena nuo kitos priklausomos; iš tikrųjų galvijų atsekamumas, kurį galima vykdyti įgyvendinant identifikavimo ir registravimo sistemą, yra būtinas siekiant užtikrinti maisto grandinės saugumą pasitelkiant ženklinimo sistemą. Veiksminga galvijų identifikavimo ir registravimo sistema turi būti sukurta tenkinant veterinarinius ir sveikatos reikalavimus bei reikalavimus, susijusius su tam tikrų Bendrijos schemų išmokant priemokas už gyvulius administravimu. |
| --- | --- |

1.

Galvijų identifikavimo ir registravimo gamybos etape sistema (GIRS) bei konkreti Bendrijos ženklinimo jautienos sektoriuje sistema yra sukurtos atskirame reglamente dėl galvijų identifikavimo ir registravimo (1). Šios dvi sistemos yra viena nuo kitos priklausomos; iš tikrųjų galvijų atsekamumas, kurį galima vykdyti įgyvendinant identifikavimo ir registravimo sistemą, yra būtinas siekiant užtikrinti maisto grandinės saugumą pasitelkiant ženklinimo sistemą. Veiksminga galvijų identifikavimo ir registravimo sistema turi būti sukurta tenkinant veterinarinius ir sveikatos reikalavimus bei reikalavimus, susijusius su tam tikrų Bendrijos schemų išmokant priemokas už gyvulius administravimu.

| 2. | Šioje ataskaitoje nagrinėjama galvijų identifikavimo ir registravimo sistema, neįtraukiant parduodamų produktų ženklinimo etapo. GIRS sudaro tokie elementai kaip ausų įsagai, skirti atskirai nustatyti kiekvieno galvijo tapatybę, gyvulių pasai, kiekviename ūkyje tvarkomi individualūs registrai ir valstybių narių sudarytos kompiuterinės duomenų bazės. Kompiuterinės duomenų bazės, kurias visos valstybės narės turėjo sukurti iki 1999 m. gruodžio 31 d., yra svarbi sistemos dalis. Šiose bazėse turi būti pateikta bet kokia informacija, susijusi su visų galvijų judėjimu nuo jų gimimo iki skerdimo. |
| --- | --- |

2.

Šioje ataskaitoje nagrinėjama galvijų identifikavimo ir registravimo sistema, neįtraukiant parduodamų produktų ženklinimo etapo. GIRS sudaro tokie elementai kaip ausų įsagai, skirti atskirai nustatyti kiekvieno galvijo tapatybę, gyvulių pasai, kiekviename ūkyje tvarkomi individualūs registrai ir valstybių narių sudarytos kompiuterinės duomenų bazės. Kompiuterinės duomenų bazės, kurias visos valstybės narės turėjo sukurti iki 1999 m. gruodžio 31 d., yra svarbi sistemos dalis. Šiose bazėse turi būti pateikta bet kokia informacija, susijusi su visų galvijų judėjimu nuo jų gimimo iki skerdimo.

| 3. | Kompiuterinėmis galvijų duomenų bazėmis, kurios iš pradžių buvo sukurtos veterinariniams tikslams (2), taip pat naudojasi priemokas administruojantys asmenys administraciniam patikrinimui, kuris turi būti vykdomas pagal integruotą administravimo ir kontrolės sistemą (IAKS) (3), atlikti. Taigi galvijų identifikavimo ir registravimo sistema ir ypač kompiuterinė galvijų duomenų bazė taip pat yra svarbi integruotos administravimo ir kontrolės sistemos, naudojamos siekiant užtikrinti veiksmingą priemokų už galvijus administravimą ir kontrolę (4), dalis. |
| --- | --- |

3.

Kompiuterinėmis galvijų duomenų bazėmis, kurios iš pradžių buvo sukurtos veterinariniams tikslams (2), taip pat naudojasi priemokas administruojantys asmenys administraciniam patikrinimui, kuris turi būti vykdomas pagal integruotą administravimo ir kontrolės sistemą (IAKS) (3), atlikti. Taigi galvijų identifikavimo ir registravimo sistema ir ypač kompiuterinė galvijų duomenų bazė taip pat yra svarbi integruotos administravimo ir kontrolės sistemos, naudojamos siekiant užtikrinti veiksmingą priemokų už galvijus administravimą ir kontrolę (4), dalis.

Audito Rūmų atliktas auditas

| 4. | Audito Rūmai atliko keletą galvijų identifikavimo ir registravimo tyrimų (5). Pastabose, pateiktose atlikus ankstesnius auditus, buvo patvirtinta, kad galvijų identifikavimo ir registravimo sistema yra pagrindinė visų kontrolės sistemų dalis ir kad yra trūkumų, susijusių su galvijų identifikavimo ir registravimo duomenų bazių patvirtinimu, administravimu bei turiniu. |
| --- | --- |

4.

Audito Rūmai atliko keletą galvijų identifikavimo ir registravimo tyrimų (5). Pastabose, pateiktose atlikus ankstesnius auditus, buvo patvirtinta, kad galvijų identifikavimo ir registravimo sistema yra pagrindinė visų kontrolės sistemų dalis ir kad yra trūkumų, susijusių su galvijų identifikavimo ir registravimo duomenų bazių patvirtinimu, administravimu bei turiniu.

| 5. | Audito tikslas buvo ištirti Europos Sąjungos lygmeniu kuriamos GIRS diegimą (žr. 33–46 punktus) ir išnagrinėti Komisijos atliekamą kontrolę bei paskesni veiksmai, siekiant užtikrinti, kad įvairiose valstybėse narėse identifikavimo ir registravimo sistema būtų įgyvendinama teisingai (žr. 47–77 punktus). Audito metu taip pat buvo siekiama patikrinti, ar buvo sukurta veiksminga galvijų identifikavimo ir registravimo sistema, bei įvertinti, ar GIRS reglamentuojantys teisės aktai – tiek nuostatų atžvilgiu, tiek ir išsamių įgyvendinimo taisyklių atžvilgiu – leidžia pasiekti nustatytus tikslus. |
| --- | --- |

5.

Audito tikslas buvo ištirti Europos Sąjungos lygmeniu kuriamos GIRS diegimą (žr. 33–46 punktus) ir išnagrinėti Komisijos atliekamą kontrolę bei paskesni veiksmai, siekiant užtikrinti, kad įvairiose valstybėse narėse identifikavimo ir registravimo sistema būtų įgyvendinama teisingai (žr. 47–77 punktus). Audito metu taip pat buvo siekiama patikrinti, ar buvo sukurta veiksminga galvijų identifikavimo ir registravimo sistema, bei įvertinti, ar GIRS reglamentuojantys teisės aktai – tiek nuostatų atžvilgiu, tiek ir išsamių įgyvendinimo taisyklių atžvilgiu – leidžia pasiekti nustatytus tikslus.

| 6. | Audito metu taip pat buvo įvertintas GIRS plėtros lygis keturiose valstybėse narėse: Vokietijoje (Bavarijos ir Saksonijos žemėse), Prancūzijoje, Italijoje bei Jungtinėje Karalystėje (Didžiojoje Britanijoje) (žr. 78–91 punktus). Buvo siekiama išnagrinėti GIRS kūrimą, tikrinant, ar pasiūlyta sistema užtikrina galvijų atsekamumą Europos lygmeniu, taip suteikdama galimybę sekti galvijų judėjimą nuo jų gimimo ar importavimo iš trečiųjų šalių iki paskerdimo ar eksportavimo iš Europos Sąjungos. Keturiose valstybėse narėse, kuriose buvo lankomasi, 2002 m. buvo sutelkta 64 % ES galvijų bandos, joms skirta beveik 59 % priemokų už galvijus. Auditoriai atsižvelgė ir į Komisijos darbus, ypač į patikrinimo ataskaitas valstybėse narėse. |
| --- | --- |

6.

Audito metu taip pat buvo įvertintas GIRS plėtros lygis keturiose valstybėse narėse: Vokietijoje (Bavarijos ir Saksonijos žemėse), Prancūzijoje, Italijoje bei Jungtinėje Karalystėje (Didžiojoje Britanijoje) (žr. 78–91 punktus). Buvo siekiama išnagrinėti GIRS kūrimą, tikrinant, ar pasiūlyta sistema užtikrina galvijų atsekamumą Europos lygmeniu, taip suteikdama galimybę sekti galvijų judėjimą nuo jų gimimo ar importavimo iš trečiųjų šalių iki paskerdimo ar eksportavimo iš Europos Sąjungos. Keturiose valstybėse narėse, kuriose buvo lankomasi, 2002 m. buvo sutelkta 64 % ES galvijų bandos, joms skirta beveik 59 % priemokų už galvijus. Auditoriai atsižvelgė ir į Komisijos darbus, ypač į patikrinimo ataskaitas valstybėse narėse.

SISTEMOS KŪRIMAS IR RAIDA

Galvijų sektoriaus svarba

| 7. | Remiantis Eurostato surinktais duomenimis, 2002 m. gegužės-birželio mėn. Europos Sąjungoje buvo 81,1 milijono galvijų (6). Prancūzijoje buvo daugiau nei ketvirtis Europos galvijų bandos – 20,5 milijono. Po to – Vokietija ir Jungtinė Karalystė: atitinkamai 14,0 ir 10,4 milijono galvijų (taigi atitinkamai 17,3 % ir 12,8 % Europos galvijų bandos). Italijoje ir Airijoje buvo daugiau nei 7,2 milijono galvijų (8,9 %), o Ispanijoje – daugiau nei 6 milijonai (žr. 1 paveikslą). |
| --- | --- |

7.

Remiantis Eurostato surinktais duomenimis, 2002 m. gegužės-birželio mėn. Europos Sąjungoje buvo 81,1 milijono galvijų (6). Prancūzijoje buvo daugiau nei ketvirtis Europos galvijų bandos – 20,5 milijono. Po to – Vokietija ir Jungtinė Karalystė: atitinkamai 14,0 ir 10,4 milijono galvijų (taigi atitinkamai 17,3 % ir 12,8 % Europos galvijų bandos). Italijoje ir Airijoje buvo daugiau nei 7,2 milijono galvijų (8,9 %), o Ispanijoje – daugiau nei 6 milijonai (žr. 1 paveikslą).

Image

| 8. | Galvijų judėjimas Bendrijoje yra pakankamai didelis, o prekybos apimtys su trečiosiomis šalimis – mažesnės. 2001 m. Bendrijoje ar prekiaujant su trečiosiomis šalimis buvo parduota beveik 3 milijonai galvijų – taigi beveik 4 % Europos galvijų bandos (žr. 2 ir 3 paveikslus). Remiantis turimais duomenimis, itin daug gyvulių buvo išvežta iš Prancūzijos (1,4 milijono galvijų) ir Vokietijos (0,5 milijono galvijų). Iš šių dviejų valstybių narių į kitas Bendrijos šalis išvežta daugiau kaip 75 % eksportuotų galvijų. Tuo tarpu iš Suomijos, Jungtinės Karalystės, Portugalijos ir Graikijos buvo išvežta mažiau nei 25 eksportuotų galvijų. Tas pats procesas vyko ir importo lygmeniu: į Italiją (1,3 milijono galvijų), Ispaniją (0,5 milijono), Nyderlandus (0,4 milijono) ir Prancūziją (0,2 milijono) iš kitų valstybių narių buvo įvežta 93 % galvijų. Į kitas 11 valstybių narių iš Bendrijos šalių buvo įvežta mažiau kaip 7 % galvijų. Skirtingi galvijų importo ir eksporto srautai atspindi konkrečius jautienos sektoriaus ypatumus įvairiose valstybėse narėse. Pavyzdžiui, Prancūzijoje yra daug galvijus auginančių ūkių, kurių specializacija – jaunų galvijų, parduodamų į kitas valstybes nares, kuriose jie yra penimi, veisimas. Ypač galvijai parduodami į Italiją, kurioje jaučiamas jautienos trūkumas. |
| --- | --- |

8.

Galvijų judėjimas Bendrijoje yra pakankamai didelis, o prekybos apimtys su trečiosiomis šalimis – mažesnės. 2001 m. Bendrijoje ar prekiaujant su trečiosiomis šalimis buvo parduota beveik 3 milijonai galvijų – taigi beveik 4 % Europos galvijų bandos (žr. 2 ir 3 paveikslus). Remiantis turimais duomenimis, itin daug gyvulių buvo išvežta iš Prancūzijos (1,4 milijono galvijų) ir Vokietijos (0,5 milijono galvijų). Iš šių dviejų valstybių narių į kitas Bendrijos šalis išvežta daugiau kaip 75 % eksportuotų galvijų. Tuo tarpu iš Suomijos, Jungtinės Karalystės, Portugalijos ir Graikijos buvo išvežta mažiau nei 25 eksportuotų galvijų. Tas pats procesas vyko ir importo lygmeniu: į Italiją (1,3 milijono galvijų), Ispaniją (0,5 milijono), Nyderlandus (0,4 milijono) ir Prancūziją (0,2 milijono) iš kitų valstybių narių buvo įvežta 93 % galvijų. Į kitas 11 valstybių narių iš Bendrijos šalių buvo įvežta mažiau kaip 7 % galvijų. Skirtingi galvijų importo ir eksporto srautai atspindi konkrečius jautienos sektoriaus ypatumus įvairiose valstybėse narėse. Pavyzdžiui, Prancūzijoje yra daug galvijus auginančių ūkių, kurių specializacija – jaunų galvijų, parduodamų į kitas valstybes nares, kuriose jie yra penimi, veisimas. Ypač galvijai parduodami į Italiją, kurioje jaučiamas jautienos trūkumas.

Image
  Image

| 9. | Nuolat didėjančios biudžeto išlaidos bendram jautienos rinkos organizavimui 1999 m. išaugo iki 4,6 milijardo EUR, taigi sudarė 11,5 % visų žemės ūkio išlaidų, o 2002 m. – iki 7,1 milijardo EUR, kas sudarė 16,4 % žemės ūkio išlaidų. 2004 m. biudžete iš viso yra numatyta skirti 8,1 milijardo EUR – tai sudaro 17,2 % visų žemės ūkio išlaidų (žr. 1 lentelę). Paskutiniaisiais metais išlaidos taip sparčiai didėjo dėl to, kad buvo padidintas tiesioginės pagalbos mokėjimas ir įvestos naujos pagalbos rūšys, pavyzdžiui, skerdimo priemoka.
  1 lentelė
  1999–2004 m. jautienos išlaidos












  (milijonais EUR) |
| --- | --- |
| Biudžeto eilutė | Išlaidų kategorija | 1999 Išlaidos | 2000 Išlaidos | 2001 Išlaidos | 2002 Išlaidos | 2003 Biudžetas | 2004 Biudžetas |
| B1-2 1 0 | Jautienos eksporto grąžinamosios išmokos | 594,9 | 661,3 | 362,6 | 386,7 | 534,0 | 396,0 |
| B1-2 1 1 | Jautienos intervencinis saugojimas | –36,6 | –82,7 | 325,8 | 104,1 | –1,0 | –33,0 |
| Tiesioginė pagalba |
| B1-2 1 2 0 | Karvių žindenių priemokos | 1 594,7 | 1 565,9 | 1 705,3 | 1 888,3 | 2 060,0 | 2 060,0 |
| B1-2 1 2 1 | Papildomos karvių žindenių priemokos | 63,3 | 62,5 | 71,6 | 70,9 | 97,0 | 97,0 |
| B1-2 1 2 2 | Specialios galvijų patinų priemokos | 1 297,3 | 1 299,3 | 1 530,0 | 1 748,4 | 1 967,0 | 1 959,0 |
| B1-2 1 2 3 | Priemokos sezoniškumui mažinti | 23,7 | 2,6 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| B1-2 1 2 4 | Skerdimo priemokos | | | 493,7 | 1 024,8 | 1 710,0 | 1 750,0 |
| B1-2 1 2 5 | Ekstensyvumo priemokos | 714,2 | 715,5 | 913,8 | 942,6 | 1 018,0 | 1 020,0 |
| B1-2 1 2 8 | Papildomos išmokos | | | 147,8 | 295,3 | 483,0 | 483,0 |
| | Iš viso | 3 693,2 | 3 645,8 | 4 862,2 | 5 970,3 | 7 335,0 | 7 369,0 |
| Su GSE susijusi tiesioginė pagalba |
| B1-2 1 2 4 | Jaunų veršelių patinų perdirbimo priemokos | 76,1 | 8,4 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| B1-2 1 2 6 | Išimtinės pagalbos priemonės | 218,7 | 292,5 | 245,6 | 242,4 | 344,0 | 327,0 |
| B1-2 1 2 7 | Privalomo skerdimo programa | 11,4 | 20,9 | 54,8 | 68,3 | 100,0 | 100,0 |
| B1-2 1 2 8 | Pirmalaikio veršelių skerdimo priemokos | 35,6 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| B1-2 1 2 9 | Kiti veiksmai | 0,0 | 1,6 | 212,4 | 329,4 | 100,0 | 10,0 |
| | Iš viso | 341,8 | 323,4 | 512,8 | 640,1 | 544,0 | 437,0 |
| B1-2 1 9 | Kita | –14,7 | –8,3 | –9,4 | –29,3 | –8,0 | –8,0 |
| B1-2 1 | Iš viso jautienos išlaidų | 4 578,6 | 4 539,5 | 6 054,0 | 7 071,9 | 8 404,0 | 8 161,0 |
| | Tiesioginės pagalbos dalis nuo bendros jautienos išlaidų sumos | 80,7 % | 80,3 % | 80,3 % | 84,4 % | 87,3 % | 90,3 % |
| B1 | Iš viso žemės ūkio išlaidų (išskyrus monetarinį rezervą) | 39 540,8 | 40 466,7 | 42 083,3 | 43 214,3 | 44 780,5 | 44 761,4 |
| | Jautienos išlaidų dalis nuo bendros žemės ūkio išlaidų sumos | 11,6 % | 11,2 % | 14,4 % | 16,4 % | 18,8 % | 18,2 % |
| Šaltinis: 1999–2002 m.: Finansinės ataskaitos dėl EŽŪOGF garantijų skyriaus išlaidų. 2003 m.: Biudžetas; 2004 m.: biudžeto projektas. |

9.

Nuolat didėjančios biudžeto išlaidos bendram jautienos rinkos organizavimui 1999 m. išaugo iki 4,6 milijardo EUR, taigi sudarė 11,5 % visų žemės ūkio išlaidų, o 2002 m. – iki 7,1 milijardo EUR, kas sudarė 16,4 % žemės ūkio išlaidų. 2004 m. biudžete iš viso yra numatyta skirti 8,1 milijardo EUR – tai sudaro 17,2 % visų žemės ūkio išlaidų (žr. 1 lentelę). Paskutiniaisiais metais išlaidos taip sparčiai didėjo dėl to, kad buvo padidintas tiesioginės pagalbos mokėjimas ir įvestos naujos pagalbos rūšys, pavyzdžiui, skerdimo priemoka.

1 lentelė

1999–2004 m. jautienos išlaidos

(milijonais EUR)

Biudžeto eilutė

Išlaidų kategorija

1999 Išlaidos

2000 Išlaidos

2001 Išlaidos

2002 Išlaidos

2003 Biudžetas

2004 Biudžetas

B1-2 1 0

Jautienos eksporto grąžinamosios išmokos

594,9

661,3

362,6

386,7

534,0

396,0

B1-2 1 1

Jautienos intervencinis saugojimas

–36,6

–82,7

325,8

104,1

–1,0

–33,0

Tiesioginė pagalba

B1-2 1 2 0

Karvių žindenių priemokos

1 594,7

1 565,9

1 705,3

1 888,3

2 060,0

2 060,0

B1-2 1 2 1

Papildomos karvių žindenių priemokos

63,3

62,5

71,6

70,9

97,0

97,0

B1-2 1 2 2

Specialios galvijų patinų priemokos

1 297,3

1 299,3

1 530,0

1 748,4

1 967,0

1 959,0

B1-2 1 2 3

Priemokos sezoniškumui mažinti

23,7

2,6

0,0

0,0

0,0

0,0

B1-2 1 2 4

Skerdimo priemokos

493,7

1 024,8

1 710,0

1 750,0

B1-2 1 2 5

Ekstensyvumo priemokos

714,2

715,5

913,8

942,6

1 018,0

1 020,0

B1-2 1 2 8

Papildomos išmokos

147,8

295,3

483,0

483,0

Iš viso

3 693,2

3 645,8

4 862,2

5 970,3

7 335,0

7 369,0

Su GSE susijusi tiesioginė pagalba

B1-2 1 2 4

Jaunų veršelių patinų perdirbimo priemokos

76,1

8,4

0,0

0,0

0,0

0,0

B1-2 1 2 6

Išimtinės pagalbos priemonės

218,7

292,5

245,6

242,4

344,0

327,0

B1-2 1 2 7

Privalomo skerdimo programa

11,4

20,9

54,8

68,3

100,0

100,0

B1-2 1 2 8

Pirmalaikio veršelių skerdimo priemokos

35,6

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

B1-2 1 2 9

Kiti veiksmai

0,0

1,6

212,4

329,4

100,0

10,0

Iš viso

341,8

323,4

512,8

640,1

544,0

437,0

B1-2 1 9

Kita

–14,7

–8,3

–9,4

–29,3

–8,0

–8,0

B1-2 1

Iš viso jautienos išlaidų

4 578,6

4 539,5

6 054,0

7 071,9

8 404,0

8 161,0

Tiesioginės pagalbos dalis nuo bendros jautienos išlaidų sumos

80,7 %

80,3 %

80,3 %

84,4 %

87,3 %

90,3 %

B1

Iš viso žemės ūkio išlaidų (išskyrus monetarinį rezervą)

39 540,8

40 466,7

42 083,3

43 214,3

44 780,5

44 761,4

Jautienos išlaidų dalis nuo bendros žemės ūkio išlaidų sumos

11,6 %

11,2 %

14,4 %

16,4 %

18,8 %

18,2 %

Šaltinis: 1999–2002 m.: Finansinės ataskaitos dėl EŽŪOGF garantijų skyriaus išlaidų. 2003 m.: Biudžetas; 2004 m.: biudžeto projektas.

| 10. | Tiesioginės pagalbos išlaidos nuo 3,7 milijardo EUR 1999 m. padidėjo iki 6,0 milijardo EUR 2002 m. – taigi atitinkamai 80,7 % ir 84,4 % visų jautienos išlaidų. 2004 m. biudžete tiesioginę pagalbą yra numatoma dar kartą padidinti iki 7,3 milijardo EUR, taigi jautienai teks 90,2 % visų išlaidų. 2 lentelėje parodytas tiesioginės pagalbos paskirstymas įvairioms valstybėms narėms 2002 m., o 3 lentelėje – tiesioginės pagalbos, susijusios su GSE, paskirstymas valstybėms narėms 2002 m.
  2 lentelė
  Už gyvulius išmokėta pagal valstybes nares suskirstyta tiesioginė pagalba






















  (milijonais EUR) |
| --- | --- |
| Biudžeto eilutė | Išlaidų kategorija | B | DK | D | EL | E | F | IRL | I | L | NL | A | P | FIN | S | UK | UE/15 |
| B1-2 1 2 0 | Karvių žindenių priemokos | 70,5 | 19,5 | 105,4 | 27,9 | 251,4 | 670,2 | 218,0 | 94,3 | 3,3 | 9,3 | 54,8 | 50,1 | 5,0 | 24,9 | 283,7 | 1 888,3 |
| B1-2 1 2 1 | Papildomos karvių žindenių priemokos | 19,4 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 28,7 | 1,8 | 0,0 | 6,8 | 0,0 | 0,0 | 0,1 | 6,6 | 0,3 | 0,0 | 7,2 | 70,9 |
| B1-2 1 2 2 | Specialios galvijų patinų priemokos | 43,3 | 38,2 | 312,5 | 27,2 | 130,4 | 343,3 | 251,7 | 74,4 | 3,6 | 18,3 | 52,9 | 31,9 | 36,6 | 41,5 | 342,6 | 1 748,4 |
| B1-2 1 2 4 | Skerdimo priemokos | 34,1 | 31,0 | 195,2 | 6,0 | 95,6 | 218,4 | 93,5 | 79,4 | 3,7 | 66,4 | 32,4 | 17,0 | 17,7 | 22,6 | 111,8 | 1 024,8 |
| B1-2 1 2 5 | Ekstensyvumo priemokos | 3,1 | 6,2 | 52,6 | 20,1 | 153,7 | 240,1 | 144,5 | 15,1 | 1,0 | 1,2 | 43,5 | 30,2 | 17,7 | 29,0 | 184,6 | 942,6 |
| B1-2 1 2 8 | Papildomos išmokos | 26,1 | 7,9 | 55,8 | 2,1 | 21,0 | 60,2 | 20,2 | 23,8 | 0,0 | 16,7 | 7,9 | 3,9 | 4,1 | 5,5 | 40,1 | 295,3 |
| Iš viso | 196,5 | 102,8 | 721,5 | 83,3 | 680,8 | 1 534,0 | 727,9 | 293,8 | 11,6 | 111,9 | 191,6 | 139,7 | 81,4 | 123,5 | 970,0 | 5 970,3 |
| Vienos valstybės narės išlaidų dalis | 3,3 % | 1,7 % | 12,1 % | 1,4 % | 11,4 % | 25,7 % | 12,2 % | 4,9 % | 0,2 % | 1,9 % | 3,2 % | 2,3 % | 1,4 % | 2,1 % | 16,2 % | 100,0 % |
| Šaltinis: Komisijos 2002 12 11 dokumentas; 2001 10 16–2002 10 15 EŽŪOGF Garantijų skyriaus išlaidos (AGRI/72/2002). |

10.

Tiesioginės pagalbos išlaidos nuo 3,7 milijardo EUR 1999 m. padidėjo iki 6,0 milijardo EUR 2002 m. – taigi atitinkamai 80,7 % ir 84,4 % visų jautienos išlaidų. 2004 m. biudžete tiesioginę pagalbą yra numatoma dar kartą padidinti iki 7,3 milijardo EUR, taigi jautienai teks 90,2 % visų išlaidų. 2 lentelėje parodytas tiesioginės pagalbos paskirstymas įvairioms valstybėms narėms 2002 m., o 3 lentelėje – tiesioginės pagalbos, susijusios su GSE, paskirstymas valstybėms narėms 2002 m.

2 lentelė

Už gyvulius išmokėta pagal valstybes nares suskirstyta tiesioginė pagalba

(milijonais EUR)

Biudžeto eilutė

Išlaidų kategorija

B

DK

D

EL

E

F

IRL

I

L

NL

A

P

FIN

S

UK

UE/15

B1-2 1 2 0

Karvių žindenių priemokos

70,5

19,5

105,4

27,9

251,4

670,2

218,0

94,3

3,3

9,3

54,8

50,1

5,0

24,9

283,7

1 888,3

B1-2 1 2 1

Papildomos karvių žindenių priemokos

19,4

0,0

0,0

0,0

28,7

1,8

0,0

6,8

0,0

0,0

0,1

6,6

0,3

0,0

7,2

70,9

B1-2 1 2 2

Specialios galvijų patinų priemokos

43,3

38,2

312,5

27,2

130,4

343,3

251,7

74,4

3,6

18,3

52,9

31,9

36,6

41,5

342,6

1 748,4

B1-2 1 2 4

Skerdimo priemokos

34,1

31,0

195,2

6,0

95,6

218,4

93,5

79,4

3,7

66,4

32,4

17,0

17,7

22,6

111,8

1 024,8

B1-2 1 2 5

Ekstensyvumo priemokos

3,1

6,2

52,6

20,1

153,7

240,1

144,5

15,1

1,0

1,2

43,5

30,2

17,7

29,0

184,6

942,6

B1-2 1 2 8

Papildomos išmokos

26,1

7,9

55,8

2,1

21,0

60,2

20,2

23,8

0,0

16,7

7,9

3,9

4,1

5,5

40,1

295,3

Iš viso

196,5

102,8

721,5

83,3

680,8

1 534,0

727,9

293,8

11,6

111,9

191,6

139,7

81,4

123,5

970,0

5 970,3

Vienos valstybės narės išlaidų dalis

3,3 %

1,7 %

12,1 %

1,4 %

11,4 %

25,7 %

12,2 %

4,9 %

0,2 %

1,9 %

3,2 %

2,3 %

1,4 %

2,1 %

16,2 %

100,0 %

Šaltinis: Komisijos 2002 12 11 dokumentas; 2001 10 16–2002 10 15 EŽŪOGF Garantijų skyriaus išlaidos (AGRI/72/2002).

| Vokietijos, Prancūzijos, Italijos ir Jungtinės Karalystės gautos tiesioginės pagalbos dalis | 58,9 % |
| --- | --- |

Vokietijos, Prancūzijos, Italijos ir Jungtinės Karalystės gautos tiesioginės pagalbos dalis

58,9 %

3 lentelė

2002 m. už gyvulius išmokėta su GSE susijusi ir pagal valstybes nares suskirstyta tiesioginė pagalba

| (milijonais EUR) |
| --- |
| Biudžeto eilutė | Išlaidų kategorija | B | DK | D | EL | E | F | IRL | I | L | NL | A | P | FIN | S | UK | UE/15 |
| B1-2 1 2 6 | Išimtinės pagalbos priemonės | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 242,4 | 242,4 |
| B1-2 1 2 7 | Privalomo skerdimo programa | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 38,3 | 29,4 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,6 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 68,3 |
| B1-2 1 2 9 | Kiti veiksmai | 6,9 | 1,7 | 46,6 | 1,1 | 23,3 | 165,1 | 80,9 | 0,0 | 3,4 | –2,3 | 0,3 | 2,4 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 329,4 |
| Iš viso | 6,9 | 1,7 | 46,6 | 1,1 | 23,3 | 203,4 | 110,3 | 0,0 | 3,4 | –2,3 | 0,3 | 3,0 | 0,0 | 0,0 | 242,4 | 640,1 |
| Vienos valstybės narės išlaidų dalis | 1,1 % | 0,3 % | 7,3 % | 0,2 % | 3,6 % | 31,8 % | 17,2 % | 0,0 % | 0,5 % | –0,4 % | 0,0 % | 0,5 % | 0,0 % | 0,0 % | 37,9 % | 100,0 % |
| Šaltinis: Komisijos 2002 12 11 dokumentas; 2001 10 16–2002 10 15 EŽŪOGF Garantijų skyriaus išlaidos (AGRI/72/2002). |

(milijonais EUR)

Biudžeto eilutė

Išlaidų kategorija

B

DK

D

EL

E

F

IRL

I

L

NL

A

P

FIN

S

UK

UE/15

B1-2 1 2 6

Išimtinės pagalbos priemonės

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

242,4

242,4

B1-2 1 2 7

Privalomo skerdimo programa

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

38,3

29,4

0,0

0,0

0,0

0,0

0,6

0,0

0,0

0,0

68,3

B1-2 1 2 9

Kiti veiksmai

6,9

1,7

46,6

1,1

23,3

165,1

80,9

0,0

3,4

–2,3

0,3

2,4

0,0

0,0

0,0

329,4

Iš viso

6,9

1,7

46,6

1,1

23,3

203,4

110,3

0,0

3,4

–2,3

0,3

3,0

0,0

0,0

242,4

640,1

Vienos valstybės narės išlaidų dalis

1,1 %

0,3 %

7,3 %

0,2 %

3,6 %

31,8 %

17,2 %

0,0 %

0,5 %

–0,4 %

0,0 %

0,5 %

0,0 %

0,0 %

37,9 %

100,0 %

Šaltinis: Komisijos 2002 12 11 dokumentas; 2001 10 16–2002 10 15 EŽŪOGF Garantijų skyriaus išlaidos (AGRI/72/2002).

| Su GSE susijusios, Vokietijos, Prancūzijos, Italijos ir Jungtinės Karalystės gautos tiesioginės pagalbos dalis | 76,9 % |
| --- | --- |

Su GSE susijusios, Vokietijos, Prancūzijos, Italijos ir Jungtinės Karalystės gautos tiesioginės pagalbos dalis

76,9 %

Galvijų identifikavimo ir registravimo sistemos kūrimo istorija ir priežastys

| 11. | Galvijų identifikavimo ir registravimo sistemas kai kurios valstybės narės savo pačių iniciatyva sukūrė dar iki 1992 m. Šių nacionalinių sistemų nuostatos neužtikrino tų pačių identifikacinių numerių naudojimo – t. y. to paties identifikacinio numerio taikymo keliems tos pačios valstybės narės gyvuliams. Iš pradžių nacionalinės identifikavimo sistemos daugiausia tenkino veterinarinius tikslus, o atsekamumo tikslais nebuvo domimasi. |
| --- | --- |

11.

Galvijų identifikavimo ir registravimo sistemas kai kurios valstybės narės savo pačių iniciatyva sukūrė dar iki 1992 m. Šių nacionalinių sistemų nuostatos neužtikrino tų pačių identifikacinių numerių naudojimo – t. y. to paties identifikacinio numerio taikymo keliems tos pačios valstybės narės gyvuliams. Iš pradžių nacionalinės identifikavimo sistemos daugiausia tenkino veterinarinius tikslus, o atsekamumo tikslais nebuvo domimasi.

| 12. | 1992 m. įvykdžius bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformą, esanti tiesioginė pagalba, pavyzdžiui, galvijų patinų priemoka ir karvių žindenių priemoka, buvo itin padidinta ir įvestos naujos pagalbos rūšys, pavyzdžiui, priemoka sezoniškumui mažinti (7) ar priemoka už ekstensyvųjį gyvulių auginimą (8). Tuomet buvo sukurta nauja galvijų identifikavimo ir registravimo sistema, siekiant užtikrinti veiksmingesnę biudžeto išlaidų kontrolę ir išvengti nepagrįsto priemokų išmokėjimo. |
| --- | --- |

12.

1992 m. įvykdžius bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformą, esanti tiesioginė pagalba, pavyzdžiui, galvijų patinų priemoka ir karvių žindenių priemoka, buvo itin padidinta ir įvestos naujos pagalbos rūšys, pavyzdžiui, priemoka sezoniškumui mažinti (7) ar priemoka už ekstensyvųjį gyvulių auginimą (8). Tuomet buvo sukurta nauja galvijų identifikavimo ir registravimo sistema, siekiant užtikrinti veiksmingesnę biudžeto išlaidų kontrolę ir išvengti nepagrįsto priemokų išmokėjimo.

| 13. | Taigi vykdant 1992 m. reformą yra numatyta sukurti privalomą GIRS (9) kartu su integruota administravimo ir kontrolės sistema (IAKS), iškeliant reikalavimą atlikti kryžminius patikrinimus (10) tarp šių duomenų bazių, kad būtų patvirtintos realizuotos tiesioginės išmokos. GIRS turėjo pradėti veikti 1993 m. spalio 1 d., o IAKS duomenų bazės – 1997 m. sausio 1 d. Daugumoje valstybių narių nė vienas iš šių terminų nebuvo įgyvendintas. |
| --- | --- |

13.

Taigi vykdant 1992 m. reformą yra numatyta sukurti privalomą GIRS (9) kartu su integruota administravimo ir kontrolės sistema (IAKS), iškeliant reikalavimą atlikti kryžminius patikrinimus (10) tarp šių duomenų bazių, kad būtų patvirtintos realizuotos tiesioginės išmokos. GIRS turėjo pradėti veikti 1993 m. spalio 1 d., o IAKS duomenų bazės – 1997 m. sausio 1 d. Daugumoje valstybių narių nė vienas iš šių terminų nebuvo įgyvendintas.

| 14. | Kilus sveikatos apsaugos problemų ir ypač pasireiškus pirmajai GSE krizei 1996 m., Taryba peržiūrėjo galvijų identifikavimą ir registravimą reglamentuojančias nuostatas bei išreiškė pageidavimą sukurti galvijų atsekamumo nuo gimimo iki paskerdimo, o po to – iki pristatymo paskirstytojui sistemą. Taigi 1997 m. Taryba nusprendė padidinti teisės aktų galią ir direktyvą pakeisti reglamentu (11), numatydama tris pagrindinius etapus užsibrėžtam tikslui įgyvendinti. Nuo 1998 m. sausio 1 d. visi galvijai, gimę Bendrijoje, importuojami ar skirti prekybai Bendrijos viduje, turėjo būti identifikuoti ir registruoti. Nuo 1999 m. gruodžio 31 d. kompiuterinėms duomenų bazėms pradėjus veikti visu pajėgumu, turėjo būti vykdomas galvijų atsekamumas nuo jų gimimo iki paskerdimo ar kritimo, o nuo 2000 m. sausio 1 d. turėjo būti įvesta jautienos privalomojo ženklinimo sistema. |
| --- | --- |

14.

Kilus sveikatos apsaugos problemų ir ypač pasireiškus pirmajai GSE krizei 1996 m., Taryba peržiūrėjo galvijų identifikavimą ir registravimą reglamentuojančias nuostatas bei išreiškė pageidavimą sukurti galvijų atsekamumo nuo gimimo iki paskerdimo, o po to – iki pristatymo paskirstytojui sistemą. Taigi 1997 m. Taryba nusprendė padidinti teisės aktų galią ir direktyvą pakeisti reglamentu (11), numatydama tris pagrindinius etapus užsibrėžtam tikslui įgyvendinti. Nuo 1998 m. sausio 1 d. visi galvijai, gimę Bendrijoje, importuojami ar skirti prekybai Bendrijos viduje, turėjo būti identifikuoti ir registruoti. Nuo 1999 m. gruodžio 31 d. kompiuterinėms duomenų bazėms pradėjus veikti visu pajėgumu, turėjo būti vykdomas galvijų atsekamumas nuo jų gimimo iki paskerdimo ar kritimo, o nuo 2000 m. sausio 1 d. turėjo būti įvesta jautienos privalomojo ženklinimo sistema.

| 15. | Tarybai ir Parlamentui susidūrus su sunkumais apibrėžiant ženklinimo standartus, o paskirstytojams pranešus apie praktinius darbus, kuriuos jie turėjo atlikti, galutinė jautienos privalomojo ženklinimo sistemos įvedimui nustatyta data – 2000 m. sausio 1 d. buvo nukelta į 2002 m. sausio 1 d. (12) |
| --- | --- |

15.

Tarybai ir Parlamentui susidūrus su sunkumais apibrėžiant ženklinimo standartus, o paskirstytojams pranešus apie praktinius darbus, kuriuos jie turėjo atlikti, galutinė jautienos privalomojo ženklinimo sistemos įvedimui nustatyta data – 2000 m. sausio 1 d. buvo nukelta į 2002 m. sausio 1 d. (12)

| 16. | Įvedus naujas priemokas (skerdimo priemokas ir papildomas išmokas (13)), numatytas „Darbotvarkės 2000“ reformoje, melžiamoms karvėms sudaroma galimybė taikyti vieną ar kelias tiesioginės pagalbos rūšis. Pagal naujus rinką reglamentuojančius teisės aktus, numatytos tiesioginės išmokos gali būti skirtos tik identifikuotiems ir registruotiems gyvuliams (14). |
| --- | --- |

16.

Įvedus naujas priemokas (skerdimo priemokas ir papildomas išmokas (13)), numatytas „Darbotvarkės 2000“ reformoje, melžiamoms karvėms sudaroma galimybė taikyti vieną ar kelias tiesioginės pagalbos rūšis. Pagal naujus rinką reglamentuojančius teisės aktus, numatytos tiesioginės išmokos gali būti skirtos tik identifikuotiems ir registruotiems gyvuliams (14).

| 17. | Be to, galvijų identifikavimas ir registravimas bei atsekamumas, kurį galima atlikti įgyvendinus pirmuosius du veiksmus, taikytini visoms jautienai išmokėtoms išlaidoms (15), įskaitant viešojo saugojimo ir eksporto grąžinamųjų išmokų išlaidas. Iš tikrųjų išlaidos viešajam saugojimui ar grąžinamosioms išmokoms gali būti suteiktos tik jautienai ir jautienos produktams, kurie yra paženklinti taip, kad būtų galima nustatyti ryšį su pirminiu gyvulio identifikavimu (16). |
| --- | --- |

17.

Be to, galvijų identifikavimas ir registravimas bei atsekamumas, kurį galima atlikti įgyvendinus pirmuosius du veiksmus, taikytini visoms jautienai išmokėtoms išlaidoms (15), įskaitant viešojo saugojimo ir eksporto grąžinamųjų išmokų išlaidas. Iš tikrųjų išlaidos viešajam saugojimui ar grąžinamosioms išmokoms gali būti suteiktos tik jautienai ir jautienos produktams, kurie yra paženklinti taip, kad būtų galima nustatyti ryšį su pirminiu gyvulio identifikavimu (16).

Kas yra galvijų identifikavimo ir registravimo sistema?

| 18. | Pagrindiniai sistemos elementai – į ausis įsegami įsagai, skirti atskirai nustatyti kiekvieno galvijo tapatybę, gyvulių pasai, kiekviename ūkyje tvarkomi individualūs registrai ir visose valstybėse narėse sukurtos kompiuterinės duomenų bazės. |
| --- | --- |

18.

Pagrindiniai sistemos elementai – į ausis įsegami įsagai, skirti atskirai nustatyti kiekvieno galvijo tapatybę, gyvulių pasai, kiekviename ūkyje tvarkomi individualūs registrai ir visose valstybėse narėse sukurtos kompiuterinės duomenų bazės.

| 19. | Visi ūkyje esantys gyvuliai, gimę po 1997 m. gruodžio 31 d. arba skirti prekybai Bendrijos rinkoje, ženklinami kompetentingos institucijos patvirtintu į abi ausis įsegamu įsagu. Abiejuose įsaguose nurodomas tas pats individualus identifikacinis kodas, leidžiantis nustatyti kiekvieno gyvulio tapatybę ir ūkį, kuriame jis gimė (žr. 1 nuotrauką). |
| --- | --- |

19.

Visi ūkyje esantys gyvuliai, gimę po 1997 m. gruodžio 31 d. arba skirti prekybai Bendrijos rinkoje, ženklinami kompetentingos institucijos patvirtintu į abi ausis įsegamu įsagu. Abiejuose įsaguose nurodomas tas pats individualus identifikacinis kodas, leidžiantis nustatyti kiekvieno gyvulio tapatybę ir ūkį, kuriame jis gimė (žr. 1 nuotrauką).

Image
  Image

| 20. | Pagrindiniai duomenys (17) pateikiami pasuose, registruose ir kompiuterinėje duomenų bazėje. |
| --- | --- |

20.

Pagrindiniai duomenys (17) pateikiami pasuose, registruose ir kompiuterinėje duomenų bazėje.

| 21. | Nuo 1998 m. sausio 1 d. kiekvienam gyvuliui, kuris turi būti paženklintas, kompetentinga valstybės narės institucija pasą išduoda per 14 dienų nuo pranešimo apie jo gimimą, o iš trečiųjų šalių importuotiems gyvuliams – per 14 dienų nuo pranešimo apie pakartotinį ženklinimą. Gyvulys visada išvežamas tik su pasu. Be pagrindinių duomenų pase taip pat nurodoma ir kita informacija (18) (žr. 2 nuotrauką). |
| --- | --- |

21.

Nuo 1998 m. sausio 1 d. kiekvienam gyvuliui, kuris turi būti paženklintas, kompetentinga valstybės narės institucija pasą išduoda per 14 dienų nuo pranešimo apie jo gimimą, o iš trečiųjų šalių importuotiems gyvuliams – per 14 dienų nuo pranešimo apie pakartotinį ženklinimą. Gyvulys visada išvežamas tik su pasu. Be pagrindinių duomenų pase taip pat nurodoma ir kita informacija (18) (žr. 2 nuotrauką).

Image

| 22. | Kiekvienas gyvulių turėtojas, išskyrus vežėją, tvarko nuolat atnaujinamą registrą (19). |
| --- | --- |

22.

Kiekvienas gyvulių turėtojas, išskyrus vežėją, tvarko nuolat atnaujinamą registrą (19).

| 23. | Visose valstybėse narėse kompiuterinė galvijų duomenų bazė visu pajėgumu turi pradėti veikti 1999 m. gruodžio 31 d., joje turi būti sukaupti įvairūs duomenys apie gyvulius ir ūkius. Į duomenų bazę įtraukiamas kiekvieno gyvulio identifikacinis kodas, gimimo data, lytis, veislė arba informacija apie gyvulio kailį bei motinos identifikacinis kodas (arba, jei gyvulys importuojamas iš trečiosios šalies, gyvulį įvežant suteiktas identifikacinis numeris, susietas su pirminiu identifikaciniu numeriu), ūkio, kuriame gyvulys gimė, identifikacinis numeris, visų ūkių, kuriuose gyvulys buvo laikomas, identifikaciniai numeriai ir visų judėjimų datos. Į duomenų bazę taip pat yra įtraukiama gyvulio kritimo ar paskerdimo data. Duomenų bazėje nurodoma kiekvieno ūkio savininko pavardė ir adresas, taip pat identifikacinis numeris, kurį be šalies kodo sudaro ne daugiau kaip 12 ženklų kodas. |
| --- | --- |

23.

Visose valstybėse narėse kompiuterinė galvijų duomenų bazė visu pajėgumu turi pradėti veikti 1999 m. gruodžio 31 d., joje turi būti sukaupti įvairūs duomenys apie gyvulius ir ūkius. Į duomenų bazę įtraukiamas kiekvieno gyvulio identifikacinis kodas, gimimo data, lytis, veislė arba informacija apie gyvulio kailį bei motinos identifikacinis kodas (arba, jei gyvulys importuojamas iš trečiosios šalies, gyvulį įvežant suteiktas identifikacinis numeris, susietas su pirminiu identifikaciniu numeriu), ūkio, kuriame gyvulys gimė, identifikacinis numeris, visų ūkių, kuriuose gyvulys buvo laikomas, identifikaciniai numeriai ir visų judėjimų datos. Į duomenų bazę taip pat yra įtraukiama gyvulio kritimo ar paskerdimo data. Duomenų bazėje nurodoma kiekvieno ūkio savininko pavardė ir adresas, taip pat identifikacinis numeris, kurį be šalies kodo sudaro ne daugiau kaip 12 ženklų kodas.

| 24. | Turi būti sudaryta galimybė iš duomenų bazės bet kuriuo metu gauti identifikacinius visų ūkyje esančių galvijų numerius ir informaciją apie visus galvijų judėjimus nuo jų gimimo arba, jei gyvuliai yra importuoti iš trečiųjų šalių, nuo įvežimo į ūkį (20) valstybėje narėje. |
| --- | --- |

24.

Turi būti sudaryta galimybė iš duomenų bazės bet kuriuo metu gauti identifikacinius visų ūkyje esančių galvijų numerius ir informaciją apie visus galvijų judėjimus nuo jų gimimo arba, jei gyvuliai yra importuoti iš trečiųjų šalių, nuo įvežimo į ūkį (20) valstybėje narėje.

| 25. | Kad būtų užtikrintas tinkamas GIRS sukūrimas, kiekvienos valstybės narės kompetentinga institucija turi atlikti minimalius patikrinimus vietoje (21), siekdama patikrinti, ar visi ūkyje esantys gyvuliai yra identifikuoti. Tikrinimas apima fizinį į ausis segamų įsagų patikrinimą, dokumentų tikrinimą norint garantuoti teisingą registro tvarkymą ir įvežimą bei išvežimą pagrindžiančių dokumentų buvimą, taip pat patikrinimą, ar yra laikomasi įsipareigojimų pranešti duomenų bazės administratoriui apie visus judėjimus (gimimą, kritimą, pirkimą, pardavimą, skolinimą). Gyvulių augintojai, kurie turėtų būti tikrinami, atrenkami atlikus rizikos analizę. Pagal teisės aktų nuostatas taikomos nuobaudos turėtų atitikti nustatytų pažeidimų pavojingumą (22). 1 langelyje apibendrinamos nuobaudos, taikomos atsižvelgiant į nustatytus pažeidimus.

  Jei tam tikri gyvuliai atitinka ne visus identifikavimo ir registravimo reikalavimus, šių gyvulių judėjimas yra apribojamas, kol visi reikalavimai įvykdomi.Jei gyvulių, kurie atitinka ne visus identifikavimo ir registravimo reikalavimus, skaičius viršija 20 % gyvulių bandos, apribojamas visų ūkyje esančių gyvulių judėjimas.Jeigu nėra pranešama apie judėjimus, gimimą ar kritimą, gyvulių įvežimas į atitinkamą ūkį bei išvežimas iš jo taip pat yra apribojamas.Jei vienas ar keli gyvuliai neatitinka nė vienos identifikavimo ir registravimo nuostatos, bet koks visų gyvulių įvežimas į jų turėtojo ūkį bei išvežimas iš jo yra apribojamas.Jei gyvulio turėtojas per dvi darbo dienas negali pateikti gyvulio identifikacinių duomenų, gyvulys turi būti nedelsiant paskerstas neatlyginant žalos, veterinarinėms tarnyboms prižiūrint. |
| --- | --- |

25.

Kad būtų užtikrintas tinkamas GIRS sukūrimas, kiekvienos valstybės narės kompetentinga institucija turi atlikti minimalius patikrinimus vietoje (21), siekdama patikrinti, ar visi ūkyje esantys gyvuliai yra identifikuoti. Tikrinimas apima fizinį į ausis segamų įsagų patikrinimą, dokumentų tikrinimą norint garantuoti teisingą registro tvarkymą ir įvežimą bei išvežimą pagrindžiančių dokumentų buvimą, taip pat patikrinimą, ar yra laikomasi įsipareigojimų pranešti duomenų bazės administratoriui apie visus judėjimus (gimimą, kritimą, pirkimą, pardavimą, skolinimą). Gyvulių augintojai, kurie turėtų būti tikrinami, atrenkami atlikus rizikos analizę. Pagal teisės aktų nuostatas taikomos nuobaudos turėtų atitikti nustatytų pažeidimų pavojingumą (22). 1 langelyje apibendrinamos nuobaudos, taikomos atsižvelgiant į nustatytus pažeidimus.

Jei tam tikri gyvuliai atitinka ne visus identifikavimo ir registravimo reikalavimus, šių gyvulių judėjimas yra apribojamas, kol visi reikalavimai įvykdomi.Jei gyvulių, kurie atitinka ne visus identifikavimo ir registravimo reikalavimus, skaičius viršija 20 % gyvulių bandos, apribojamas visų ūkyje esančių gyvulių judėjimas.Jeigu nėra pranešama apie judėjimus, gimimą ar kritimą, gyvulių įvežimas į atitinkamą ūkį bei išvežimas iš jo taip pat yra apribojamas.Jei vienas ar keli gyvuliai neatitinka nė vienos identifikavimo ir registravimo nuostatos, bet koks visų gyvulių įvežimas į jų turėtojo ūkį bei išvežimas iš jo yra apribojamas.Jei gyvulio turėtojas per dvi darbo dienas negali pateikti gyvulio identifikacinių duomenų, gyvulys turi būti nedelsiant paskerstas neatlyginant žalos, veterinarinėms tarnyboms prižiūrint.

| 26. | Valstybės narės, turinčios kompiuterines duomenų bazes, kurios, Komisijos nuomone, veikia visu pajėgumu, gali nuspręsti nebeišduoti pasų galvijų judėjimui valstybėje narėje; tokiu atveju pasai išduodami tik prekybai Bendrijoje skirtiems gyvuliams, juose turi būti nurodyti kompiuterinėje duomenų bazėje esantys duomenys (23). Valstybės narės taip pat gali sumažinti patikrinimų vietoje skaičių nuo 10 % iki 5 % (24), jei jos turi visu pajėgumu veikiančią duomenų bazę, kuri leidžia atlikti veiksmingus kryžminius patikrinimus. |
| --- | --- |

26.

Valstybės narės, turinčios kompiuterines duomenų bazes, kurios, Komisijos nuomone, veikia visu pajėgumu, gali nuspręsti nebeišduoti pasų galvijų judėjimui valstybėje narėje; tokiu atveju pasai išduodami tik prekybai Bendrijoje skirtiems gyvuliams, juose turi būti nurodyti kompiuterinėje duomenų bazėje esantys duomenys (23). Valstybės narės taip pat gali sumažinti patikrinimų vietoje skaičių nuo 10 % iki 5 % (24), jei jos turi visu pajėgumu veikiančią duomenų bazę, kuri leidžia atlikti veiksmingus kryžminius patikrinimus.

ĮVAIRIŲ GALVIJŲ IDENTIFIKAVIMO IR REGISTRAVIMO SISTEMOS DALYVIŲ UŽDUOTYS IR PAREIGOS

Taryba ir Europos Parlamentas

| 27. | Žmonių sveikatos apsaugos srityje (25) Taryba ir Europos Parlamentas Komisijos pasiūlymu priima pagrindinius reglamentus. Žemės ūkio srityje Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, patvirtina Komisijos pasiūlytus reglamentus ar direktyvas. |
| --- | --- |

27.

Žmonių sveikatos apsaugos srityje (25) Taryba ir Europos Parlamentas Komisijos pasiūlymu priima pagrindinius reglamentus. Žemės ūkio srityje Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, patvirtina Komisijos pasiūlytus reglamentus ar direktyvas.

Komisija

| 28. | Pagrindiniame Reglamente (EB) Nr. 1760/2000 yra numatyta (26), kad priimti GIRS sukūrimui būtinas priemones ir ypač nuostatas dėl į ausis segamų įsagų, paso ir registro, minimalių taikytinų kontrolės priemonių, administracinių nuobaudų taikymo bei laikinųjų priemonių Komisijai padeda iš valstybių narių atstovų sudarytas vadybos komitetas (Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo komitetas (27)). Be to, pagrindiniame reglamente (28) taip pat nurodyta, kad Komisijos ekspertai kartu su kompetentingomis institucijomis tikrina, ar valstybės narės laikosi šio reglamento reikalavimų, bei tikrina vietoje, ar pagal galiojančius teisės aktus yra atliekami patikrinimai. Komisijai šiuo tikslu padeda Nuolatinis maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos komitetas (29). Komisija šiame komitete išnagrinėja padėtį, jei mano, kad to reikalauja patikrinimų rezultatai. Ji gali priimti reikalingus sprendimus. Taip pat yra numatyta, jog Komisija stebi, kaip keičiasi padėtis, ir, prireikus, gali iš dalies pakeisti ar atšaukti sprendimus. |
| --- | --- |

28.

Pagrindiniame Reglamente (EB) Nr. 1760/2000 yra numatyta (26), kad priimti GIRS sukūrimui būtinas priemones ir ypač nuostatas dėl į ausis segamų įsagų, paso ir registro, minimalių taikytinų kontrolės priemonių, administracinių nuobaudų taikymo bei laikinųjų priemonių Komisijai padeda iš valstybių narių atstovų sudarytas vadybos komitetas (Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo komitetas (27)). Be to, pagrindiniame reglamente (28) taip pat nurodyta, kad Komisijos ekspertai kartu su kompetentingomis institucijomis tikrina, ar valstybės narės laikosi šio reglamento reikalavimų, bei tikrina vietoje, ar pagal galiojančius teisės aktus yra atliekami patikrinimai. Komisijai šiuo tikslu padeda Nuolatinis maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos komitetas (29). Komisija šiame komitete išnagrinėja padėtį, jei mano, kad to reikalauja patikrinimų rezultatai. Ji gali priimti reikalingus sprendimus. Taip pat yra numatyta, jog Komisija stebi, kaip keičiasi padėtis, ir, prireikus, gali iš dalies pakeisti ar atšaukti sprendimus.

Valstybės narės

| 29. | Kiekviena valstybė narė turi įdiegti galvijų identifikavimo ir registravimo sistemą, laikydamasi teisės aktų nuostatų. Valstybės narės apibrėžia ir administruoja į ausis segamus įsagus, ūkio registrų formatą bei parengia galvijų pasus. |
| --- | --- |

29.

Kiekviena valstybė narė turi įdiegti galvijų identifikavimo ir registravimo sistemą, laikydamasi teisės aktų nuostatų. Valstybės narės apibrėžia ir administruoja į ausis segamus įsagus, ūkio registrų formatą bei parengia galvijų pasus.

| 30. | Siekdamos atnaujinti nacionalines duomenų bazes, valstybės narės apibrėžia galvijų judėjimo deklaracijos procedūras. Pagal šias procedūras dokumentai užpildomi ranka (pranešimų blankai) arba automatizuotai (kartotekų perdavimas, internetinis ryšys ir t. t.). |
| --- | --- |

30.

Siekdamos atnaujinti nacionalines duomenų bazes, valstybės narės apibrėžia galvijų judėjimo deklaracijos procedūras. Pagal šias procedūras dokumentai užpildomi ranka (pranešimų blankai) arba automatizuotai (kartotekų perdavimas, internetinis ryšys ir t. t.).

| 31. | Valstybės narės taip pat turi tikrinti galvijų turėtojus ir parengti metinę tikrinimų rezultatų ataskaitą. Ši ataskaita turi būti pateikta Komisijai. |
| --- | --- |

31.

Valstybės narės taip pat turi tikrinti galvijų turėtojus ir parengti metinę tikrinimų rezultatų ataskaitą. Ši ataskaita turi būti pateikta Komisijai.

Įvairūs galvijų turėtojai

| 32. | Galvijų turėtojas – tai fizinis ar juridinis asmuo, nuolat arba laikinai, įskaitant vežimą bei buvimą rinkoje, už gyvulius atsakingas asmuo. Kiekvienas gyvulių turėtojas, išskyrus vežėją, informuoja kompetentingą instituciją apie visus gyvulių įvežimus bei išvežimus ir kiekvieną gimimą bei kritimą. Turėtojas taip pat tvarko nuolat atnaujinamą registrą, užpildo gyvulių pasus ir gimus gyvuliui į ausis sega įsagus, o jam kritus – išsega juos (30). |
| --- | --- |

32.

Galvijų turėtojas – tai fizinis ar juridinis asmuo, nuolat arba laikinai, įskaitant vežimą bei buvimą rinkoje, už gyvulius atsakingas asmuo. Kiekvienas gyvulių turėtojas, išskyrus vežėją, informuoja kompetentingą instituciją apie visus gyvulių įvežimus bei išvežimus ir kiekvieną gimimą bei kritimą. Turėtojas taip pat tvarko nuolat atnaujinamą registrą, užpildo gyvulių pasus ir gimus gyvuliui į ausis sega įsagus, o jam kritus – išsega juos (30).

PASTABOS DĖL SISTEMOS KŪRIMO BENDRIJOS LYGMENIU

Įžanga

| 33. | Teisės aktuose numatytos priemonės, priimtos galvijų identifikavimo ir registravimo srityje, turi atitikti tikslus, kuriuos siekiama įgyvendinti. Iškėlus tikslą sekti visus galvijų judėjimus Europos Sąjungos teritorijoje, teisės aktuose numatytos priemonės turi būti priderintos prie šio tikslo. |
| --- | --- |

33.

Teisės aktuose numatytos priemonės, priimtos galvijų identifikavimo ir registravimo srityje, turi atitikti tikslus, kuriuos siekiama įgyvendinti. Iškėlus tikslą sekti visus galvijų judėjimus Europos Sąjungos teritorijoje, teisės aktuose numatytos priemonės turi būti priderintos prie šio tikslo.

| 34. | Pagrindiniai teisės aktai, susiję su galvijų identifikavimu ir registravimu, yra bendri, pagal jų nuostatas atsakomybė už galvijų identifikavimo ir registravimo sistemos sukūrimą valstybių narių teritorijoje tenka valstybėms narėms. Komisija priėmė išsamias įgyvendinimo priemones dėl į ausis segamų įsagų, pasų, registrų, kontrolės (31) ir nuobaudų (32), bet nepriėmė įgyvendinimo priemonių dėl kompiuterinių duomenų bazių. |
| --- | --- |

34.

Pagrindiniai teisės aktai, susiję su galvijų identifikavimu ir registravimu, yra bendri, pagal jų nuostatas atsakomybė už galvijų identifikavimo ir registravimo sistemos sukūrimą valstybių narių teritorijoje tenka valstybėms narėms. Komisija priėmė išsamias įgyvendinimo priemones dėl į ausis segamų įsagų, pasų, registrų, kontrolės (31) ir nuobaudų (32), bet nepriėmė įgyvendinimo priemonių dėl kompiuterinių duomenų bazių.

Teisės aktuose nenumatytas pasikeitimas duomenų bazių duomenimis

| 35. | Bendrijos teisės aktuose yra numatytos priemonės, būtinos veterinariniams ir zootechniniams patikrinimams atlikti. Reglamente (EB) Nr. 1760/2000 valstybės narės įpareigojamos imtis būtinų priemonių, kad kompiuterinė nacionalinė duomenų bazė kuo greičiau pradėtų veikti visu pajėgumu. Suprasdama kylančius sunkumus ir suvokdama, kad norint įgyvendinti gyvulių atsekamumą turi būti įdiegta skaidri duomenų pasikeitimo tarp valstybių narių procedūra, susijusi su informacijos apie gyvulius ir visus jų judėjimus pasikeitimu, Komisija buvo pateikusi atitinkamą pasiūlymą šia tema. Taryba pasiūlymo nepatvirtino. 2000 m. liepos mėn. priimtame reglamente nėra numatytas pasikeitimas įvairių nacionalinių duomenų bazių duomenimis, o tik valstybių narių tarpusavio pagalbos procedūrų įgyvendinimas. ANIMO sistema valstybėms narėms suteikia galimybę keistis informacija apie pervežamų gyvulių siuntas, bet nesuteikia galimybės gauti siuntas sudarančių gyvulių identifikacinius duomenis. Taigi valstybės narės sistemingai neperduoda informacijos apie pervežamų gyvulių sveikatos būklę arba jų tinkamumą priemokoms gauti. |
| --- | --- |

35.

Bendrijos teisės aktuose yra numatytos priemonės, būtinos veterinariniams ir zootechniniams patikrinimams atlikti. Reglamente (EB) Nr. 1760/2000 valstybės narės įpareigojamos imtis būtinų priemonių, kad kompiuterinė nacionalinė duomenų bazė kuo greičiau pradėtų veikti visu pajėgumu. Suprasdama kylančius sunkumus ir suvokdama, kad norint įgyvendinti gyvulių atsekamumą turi būti įdiegta skaidri duomenų pasikeitimo tarp valstybių narių procedūra, susijusi su informacijos apie gyvulius ir visus jų judėjimus pasikeitimu, Komisija buvo pateikusi atitinkamą pasiūlymą šia tema. Taryba pasiūlymo nepatvirtino. 2000 m. liepos mėn. priimtame reglamente nėra numatytas pasikeitimas įvairių nacionalinių duomenų bazių duomenimis, o tik valstybių narių tarpusavio pagalbos procedūrų įgyvendinimas. ANIMO sistema valstybėms narėms suteikia galimybę keistis informacija apie pervežamų gyvulių siuntas, bet nesuteikia galimybės gauti siuntas sudarančių gyvulių identifikacinius duomenis. Taigi valstybės narės sistemingai neperduoda informacijos apie pervežamų gyvulių sveikatos būklę arba jų tinkamumą priemokoms gauti.

| 36. | Bet kokiu atveju, keistis įvairių nacionalinių duomenų bazių duomenimis yra sudėtinga, nes duomenų formatai valstybėse narėse skiriasi. Nesant pasikeitimo duomenų bazių duomenimis mechanizmo, galvijų srautai gali būti kontroliuojami tikrinant gyvulių, kuriais buvo pasikeista, pasų grąžinimą. Tačiau pasų grąžinimo mechanizmas neveikia (žr. 38c) punktą). |
| --- | --- |

36.

Bet kokiu atveju, keistis įvairių nacionalinių duomenų bazių duomenimis yra sudėtinga, nes duomenų formatai valstybėse narėse skiriasi. Nesant pasikeitimo duomenų bazių duomenimis mechanizmo, galvijų srautai gali būti kontroliuojami tikrinant gyvulių, kuriais buvo pasikeista, pasų grąžinimą. Tačiau pasų grąžinimo mechanizmas neveikia (žr. 38c) punktą).

| 37. | Šiuo metu Komisija neturi jokio išsamaus plano dėl galvijų srautų kontrolės vykdymo, ir nėra atlikusi jokio tyrimo, kuriame būtų nagrinėjamas plano įgyvendinimas pagal GIRS. Kadangi pasikeitimas nacionalinių bazių duomenimis nėra vykdomas, Komisija negali užtikrinti, jog sistema bent teoriškai leis veiksmingai atsekti visus galvijų judėjimus Bendrijos teritorijoje. |
| --- | --- |

37.

Šiuo metu Komisija neturi jokio išsamaus plano dėl galvijų srautų kontrolės vykdymo, ir nėra atlikusi jokio tyrimo, kuriame būtų nagrinėjamas plano įgyvendinimas pagal GIRS. Kadangi pasikeitimas nacionalinių bazių duomenimis nėra vykdomas, Komisija negali užtikrinti, jog sistema bent teoriškai leis veiksmingai atsekti visus galvijų judėjimus Bendrijos teritorijoje.

Bendrijos teisės aktai nėra pakankamai tikslūs

| 38. | Galiojančiuose teisės aktuose yra tam tikrų netikslumų ar nenuoseklumų, dėl to valstybės narės nuostatas vertina skirtingai, ir netgi yra randama klaidų.






  a) | Nesuderintos nuostatos dėl gyvulių turėtojų registrų

  Visi galvijų turėtojai, išskyrus vežėją, turi tvarkyti nuolat atnaujinamą registrą, kurį pildo ranka arba įveda į kompiuterį, nurodydami privalomus duomenis. Registro tvarkymas nėra suderintas su įvairių galvijų turėtojų veiklos ypatumais. Turėtų būti atsižvelgta į kai kurioms turėtojų kategorijoms – pardavėjams, supirkimo centrams ar skerdykloms – būdingus ypatumus (33). Taigi pardavėjas ar supirkimo centro darbuotojas, atsižvelgiant į vykstantį didelį judėjimą, atskirų visų gyvulių identifikacinių duomenų negali surašyti į įprastą registrą. Profesiniai šių turėtojų veiksmai praktiškai nėra suderinami su dabartiniais reikalavimais dėl registro tvarkymo. Su panašiais prieštaravimais susiduria ir skerdyklos. |
| --- | --- | --- |

38.

Galiojančiuose teisės aktuose yra tam tikrų netikslumų ar nenuoseklumų, dėl to valstybės narės nuostatas vertina skirtingai, ir netgi yra randama klaidų.

a)

Nesuderintos nuostatos dėl gyvulių turėtojų registrų

Visi galvijų turėtojai, išskyrus vežėją, turi tvarkyti nuolat atnaujinamą registrą, kurį pildo ranka arba įveda į kompiuterį, nurodydami privalomus duomenis. Registro tvarkymas nėra suderintas su įvairių galvijų turėtojų veiklos ypatumais. Turėtų būti atsižvelgta į kai kurioms turėtojų kategorijoms – pardavėjams, supirkimo centrams ar skerdykloms – būdingus ypatumus (33). Taigi pardavėjas ar supirkimo centro darbuotojas, atsižvelgiant į vykstantį didelį judėjimą, atskirų visų gyvulių identifikacinių duomenų negali surašyti į įprastą registrą. Profesiniai šių turėtojų veiksmai praktiškai nėra suderinami su dabartiniais reikalavimais dėl registro tvarkymo. Su panašiais prieštaravimais susiduria ir skerdyklos.

| b) | Skirtingas „galvijų turėtojo“ sąvokos aiškinimas

  Teisės aktuose „turėtojas“ – tai fizinis ar juridinis asmuo, nuolat arba laikinai, įskaitant vežimą bei buvimą rinkoje, už gyvulius atsakingas asmuo. Platus apibrėžimas apima visas operatorių, kurie yra atsakingi už galvijus nuo jų gimimo ar patekimo į Europos Sąjungą iki kritimo ar išvežimo iš Europos Sąjungos, kategorijas. Valstybės narės „turėtojo“ sąvoką kartais interpretavo skirtingai. Prancūzija į galvijų identifikavimo ir registravimo sistemą įtraukė supirkimo ir galvijų ketvirčiavimo centrus, o kitos trys valstybės narės, kuriose buvo lankomasi, šių centrų neįtraukė. |
| --- | --- |

b)

Skirtingas „galvijų turėtojo“ sąvokos aiškinimas

Teisės aktuose „turėtojas“ – tai fizinis ar juridinis asmuo, nuolat arba laikinai, įskaitant vežimą bei buvimą rinkoje, už gyvulius atsakingas asmuo. Platus apibrėžimas apima visas operatorių, kurie yra atsakingi už galvijus nuo jų gimimo ar patekimo į Europos Sąjungą iki kritimo ar išvežimo iš Europos Sąjungos, kategorijas. Valstybės narės „turėtojo“ sąvoką kartais interpretavo skirtingai. Prancūzija į galvijų identifikavimo ir registravimo sistemą įtraukė supirkimo ir galvijų ketvirčiavimo centrus, o kitos trys valstybės narės, kuriose buvo lankomasi, šių centrų neįtraukė.

| c) | Kritusių ar į kitą valstybę narę išvežtų gyvulių, kuriems išduodamas naujas pasas, pasai ne visada paskelbiami negaliojančiai

  Valstybėse narėse, kuriose buvo lankomasi, pasas yra naudojamas visiems galvijų judėjimams. Teisės aktuose yra numatyta, kad gyvuliui kritus jo turėtojas per septynias dienas grąžina pasą kompetentingai institucijai. Išsiuntus gyvulį į skerdyklą, už paso grąžinimą kompetentingai institucijai yra atsakingas skerdyklos vadovas. Paso grąžinimo procedūros nėra įvestos arba jos neveiksmingos. Išsamios įgyvendinimo taisyklės dėl pasų grąžinimo ir grąžinimo patikrinimų nebuvo tiksliai apibrėžtos. Be to, nėra įgyvendinama nė viena pasų paskelbimo negaliojančiais procedūra. Pasai, kurie nėra paskelbti negaliojančiais, atsižvelgiant į tai, kad valstybės narės sistemingai nesikeičia informacija, o teisės aktuose yra netikslumų, gali būti dar kartą neteisėtai panaudoti įgyvendinant procedūras, atliekant tikrinimus ir skiriant nuobaudas. Įvežant galvijus iš kitos valstybės narės, jokia procedūra dėl informacijos apie galvijus, įtrauktus į nacionalines duomenų bazes, pateikimo nėra numatyta, jei valstybėse narėse, į kurias galvijas vežamas, nėra išduodamas naujas pasas. Be to, jei naujas pasas yra išduodamas, senojo paso grąžinimo į kilmės valstybę narę procedūros arba nėra įvestos, arba jos neveiksmingos. |
| --- | --- |

c)

Kritusių ar į kitą valstybę narę išvežtų gyvulių, kuriems išduodamas naujas pasas, pasai ne visada paskelbiami negaliojančiai

Valstybėse narėse, kuriose buvo lankomasi, pasas yra naudojamas visiems galvijų judėjimams. Teisės aktuose yra numatyta, kad gyvuliui kritus jo turėtojas per septynias dienas grąžina pasą kompetentingai institucijai. Išsiuntus gyvulį į skerdyklą, už paso grąžinimą kompetentingai institucijai yra atsakingas skerdyklos vadovas. Paso grąžinimo procedūros nėra įvestos arba jos neveiksmingos. Išsamios įgyvendinimo taisyklės dėl pasų grąžinimo ir grąžinimo patikrinimų nebuvo tiksliai apibrėžtos. Be to, nėra įgyvendinama nė viena pasų paskelbimo negaliojančiais procedūra. Pasai, kurie nėra paskelbti negaliojančiais, atsižvelgiant į tai, kad valstybės narės sistemingai nesikeičia informacija, o teisės aktuose yra netikslumų, gali būti dar kartą neteisėtai panaudoti įgyvendinant procedūras, atliekant tikrinimus ir skiriant nuobaudas. Įvežant galvijus iš kitos valstybės narės, jokia procedūra dėl informacijos apie galvijus, įtrauktus į nacionalines duomenų bazes, pateikimo nėra numatyta, jei valstybėse narėse, į kurias galvijas vežamas, nėra išduodamas naujas pasas. Be to, jei naujas pasas yra išduodamas, senojo paso grąžinimo į kilmės valstybę narę procedūros arba nėra įvestos, arba jos neveiksmingos.

| d) | Tam tikrais atvejais yra sunku nustatyti ryšį su kilmės šalimi ar ūkiu. Įvežant gyvulius iš trečiųjų šalių, sistema grindžiama galvijų identifikavimu pirmajame paskirties ūkyje, taigi – „natūralizavimu“ įvežant, dėl to ne visada galima nustatyti ryšį su pirmine šalimi ar ūkiu. |
| --- | --- |

d)

Tam tikrais atvejais yra sunku nustatyti ryšį su kilmės šalimi ar ūkiu. Įvežant gyvulius iš trečiųjų šalių, sistema grindžiama galvijų identifikavimu pirmajame paskirties ūkyje, taigi – „natūralizavimu“ įvežant, dėl to ne visada galima nustatyti ryšį su pirmine šalimi ar ūkiu.

| 39. | Bendrijos teisės aktuose numatytos pasirinkimo galimybės netinkamai apsunkina sistemos įgyvendinimą:






  a) | Judėjimai valstybėje narėje su pasu ar be paso

  Valstybės narės, turinčios kompiuterines duomenų bazes, kurias Komisija ne vėliau kaip 1999 m. gruodžio 31 d. pripažino veikiančiomis visu pajėgumu, gali pasirinkti judėjimams valstybėje narėje naudoti pasą arba jo nenaudoti. Audito Rūmai nustatė, kad valstybėse narėse, kuriose buvo lankomasi, prieš išduodant gyvulio pasą buvo atlikti į duomenų bazę įvedamą informaciją leidžiantys atrinkti ir taip padidinti duomenų bazių patikimumo laipsnį testai, kurių kokybė neabejotinai yra skirtinga. Teisės aktuose (34) valstybėms narėms yra suteikiama galimybė panaikinti pasų naudojimą judėjimams šalyje. Atsižvelgiant į tai, turėtų būti užtikrinta, jog atlikti patikrinimai garantuos pakankamą į duomenų bazę įtrauktų duomenų patikimumą. |
| --- | --- | --- |

39.

Bendrijos teisės aktuose numatytos pasirinkimo galimybės netinkamai apsunkina sistemos įgyvendinimą:

a)

Judėjimai valstybėje narėje su pasu ar be paso

Valstybės narės, turinčios kompiuterines duomenų bazes, kurias Komisija ne vėliau kaip 1999 m. gruodžio 31 d. pripažino veikiančiomis visu pajėgumu, gali pasirinkti judėjimams valstybėje narėje naudoti pasą arba jo nenaudoti. Audito Rūmai nustatė, kad valstybėse narėse, kuriose buvo lankomasi, prieš išduodant gyvulio pasą buvo atlikti į duomenų bazę įvedamą informaciją leidžiantys atrinkti ir taip padidinti duomenų bazių patikimumo laipsnį testai, kurių kokybė neabejotinai yra skirtinga. Teisės aktuose (34) valstybėms narėms yra suteikiama galimybė panaikinti pasų naudojimą judėjimams šalyje. Atsižvelgiant į tai, turėtų būti užtikrinta, jog atlikti patikrinimai garantuos pakankamą į duomenų bazę įtrauktų duomenų patikimumą.

| b) | Galvijų identifikacinių numerių sudėtis skiriasi (2 raidės, identifikuojančios valstybę narę, po kurių eina ne daugiau kaip 12 skaitmeninių ženklų)

  Pervežant gyvulius kai kurioms valstybėms narėms kyla sunkumų dėl to, kad nėra sunorminti kodai, nurodyti ant į ausis segamų įsagų. Pavyzdžiui, tik 10 skaitmeninių ženklų naudojanti Prancūzija sukuria elektroninius numerius, kad galėtų į duomenų bazę įtraukti gyvulius, atvežtus iš kitų valstybių narių. Greičiau sunorminus identifikacinius numerius, būtų galima automatiškai registruoti galvijų judėjimus iš vienos valstybės narės į kitą. Naudojant suderintus arba standartinius identifikacinius kodus, būtų galima veiksmingai ir tiksliai registruoti duomenis. |
| --- | --- |

b)

Galvijų identifikacinių numerių sudėtis skiriasi (2 raidės, identifikuojančios valstybę narę, po kurių eina ne daugiau kaip 12 skaitmeninių ženklų)

Pervežant gyvulius kai kurioms valstybėms narėms kyla sunkumų dėl to, kad nėra sunorminti kodai, nurodyti ant į ausis segamų įsagų. Pavyzdžiui, tik 10 skaitmeninių ženklų naudojanti Prancūzija sukuria elektroninius numerius, kad galėtų į duomenų bazę įtraukti gyvulius, atvežtus iš kitų valstybių narių. Greičiau sunorminus identifikacinius numerius, būtų galima automatiškai registruoti galvijų judėjimus iš vienos valstybės narės į kitą. Naudojant suderintus arba standartinius identifikacinius kodus, būtų galima veiksmingai ir tiksliai registruoti duomenis.

Komisija neturi įgaliojimo priimti išsamias nacionalinių duomenų bazių kūrimo taisykles

| 40. | Komisija, kitaip nei svarstant kitus sistemos elementus (į ausis segamų įsagų, pasų, registrų, patikrinimų vietoje, administracinių nuobaudų ir laikinųjų priemonių aspektus), neturi įgaliojimų (35) priimti išsamias įgyvendinimo taisykles dėl įvairių nacionalinių duomenų bazių kūrimo ir kontrolės (36) (žr. 28 punktą). Dėl šio pagrindinio sistemos trūkumo tampa aišku, kodėl valstybėse narėse, kuriose buvo lankomasi, buvo nustatyti skirtumai – kiekviena valstybė narė šalyje veikiančią duomenų bazę plėtojo pagal pačios laisvai apibrėžtus kriterijus (žr. 4 lentelę).
  4 lentelė
  Audito Rūmų 2002 m. pirmąjį pusmetį atliktų patikrinimų pastabų santrauka (37) | Geras |
| --- | --- | --- |
| | Patenkinamas |
| | Nepatenkinamas |

40.

Komisija, kitaip nei svarstant kitus sistemos elementus (į ausis segamų įsagų, pasų, registrų, patikrinimų vietoje, administracinių nuobaudų ir laikinųjų priemonių aspektus), neturi įgaliojimų (35) priimti išsamias įgyvendinimo taisykles dėl įvairių nacionalinių duomenų bazių kūrimo ir kontrolės (36) (žr. 28 punktą). Dėl šio pagrindinio sistemos trūkumo tampa aišku, kodėl valstybėse narėse, kuriose buvo lankomasi, buvo nustatyti skirtumai – kiekviena valstybė narė šalyje veikiančią duomenų bazę plėtojo pagal pačios laisvai apibrėžtus kriterijus (žr. 4 lentelę).

4 lentelė

Audito Rūmų 2002 m. pirmąjį pusmetį atliktų patikrinimų pastabų santrauka (37)

Geras

Patenkinamas

Nepatenkinamas

Šaltinis: Audito Rūmai.

| Valstybės narės | Į ausis įsegami įsagai | Ūkio registrai | Pasai | Kompiuterinės duomenų bazės |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Į ausis įsegamų įsagų formatas | Individualūs į ausis įsegami įsagai ir visų gyvulių ženklinimas | Į ausis įsegamų įsagų kokybė | Registro su jame pateikta visa reikalaujama informacija formatas | Gyvulių augintojų naudojamas registras | Skerdyklų, didmenininkų ir pardavėjų naudojamas registras | Pasų formatas | Pasų patikimumas | Galvijų kuriais valstybės narės keitėsi tarpusavyje, pasų tikrinimas | Pranešimuose apie judėjimą siekiant prižiūrėti srautus esančios informacijos kokybė | Pranešimų apie judėjimą tvarkymas | Judėjimo pažeidimų nustatymo mechanizmas | Judėjimo pažeidimų valdymas | Vietos bazių suderinimas su nacionaline baze | Keitimosi gyvuliais Bendrijos šalyse valdymas | Duomenų bazėje esančios informacijos kokybė |
| Vokietija | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Prancūzija | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Italija | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Jungtinė Karalystė (Didžioji Britanija) | | | | | | | | | neįvertinta | | | | | | | |

Valstybės narės

Į ausis įsegami įsagai

Ūkio registrai

Pasai

Kompiuterinės duomenų bazės

Į ausis įsegamų įsagų formatas

Individualūs į ausis įsegami įsagai ir visų gyvulių ženklinimas

Į ausis įsegamų įsagų kokybė

Registro su jame pateikta visa reikalaujama informacija formatas

Gyvulių augintojų naudojamas registras

Skerdyklų, didmenininkų ir pardavėjų naudojamas registras

Pasų formatas

Pasų patikimumas

Galvijų kuriais valstybės narės keitėsi tarpusavyje, pasų tikrinimas

Pranešimuose apie judėjimą siekiant prižiūrėti srautus esančios informacijos kokybė

Pranešimų apie judėjimą tvarkymas

Judėjimo pažeidimų nustatymo mechanizmas

Judėjimo pažeidimų valdymas

Vietos bazių suderinimas su nacionaline baze

Keitimosi gyvuliais Bendrijos šalyse valdymas

Duomenų bazėje esančios informacijos kokybė

Vokietija

Prancūzija

Italija

Jungtinė Karalystė (Didžioji Britanija)

neįvertinta

| Valstybės narės | Įvairių gyvulių turėtojų dalyvavimo šiame procese lygmuo | Patikrinimai vietoje |
| --- | --- | --- |
| Gyvulių augintojai | Pardavėjai ir didmenininkai | Skerdyklos | Patikrinimų procentas | Atrankos metodas | Nuobaudų taikymas |
| Vokietija – Bavarijos žemė | | | | | | |
| Vokietija – Saksonijos žemė | | | | | | |
| Prancūzija | | | | | | |
| Italija | | | | | | |
| Jungtinė Karalystė (Didžioji Britanija) | | | | | | |

Valstybės narės

Įvairių gyvulių turėtojų dalyvavimo šiame procese lygmuo

Patikrinimai vietoje

Gyvulių augintojai

Pardavėjai ir didmenininkai

Skerdyklos

Patikrinimų procentas

Atrankos metodas

Nuobaudų taikymas

Vokietija – Bavarijos žemė

Vokietija – Saksonijos žemė

Prancūzija

Italija

Jungtinė Karalystė (Didžioji Britanija)

| 41. | Vienintelis įgaliojimas, kurį Komisijai suteikia pagrindinis reglamentas (38) – įvertinti, ar duomenų bazės veikia visu pajėgumu (39). Gavusios teigiamą įvertinimą, valstybės narės gali panaikinti pasų naudojimą galvijų judėjimams šalies teritorijoje (žr. 39 punktą). Tačiau sąlygos, kuriomis Komisija įvertina duomenų bazių veikimo pajėgumą, nėra apibrėžtos Bendrijos teisės aktuose. Dėl to Komisija pripažinimo procedūros administravimą iš esmės keletą kartų keitė (žr. 55–62 punktus). |
| --- | --- |

41.

Vienintelis įgaliojimas, kurį Komisijai suteikia pagrindinis reglamentas (38) – įvertinti, ar duomenų bazės veikia visu pajėgumu (39). Gavusios teigiamą įvertinimą, valstybės narės gali panaikinti pasų naudojimą galvijų judėjimams šalies teritorijoje (žr. 39 punktą). Tačiau sąlygos, kuriomis Komisija įvertina duomenų bazių veikimo pajėgumą, nėra apibrėžtos Bendrijos teisės aktuose. Dėl to Komisija pripažinimo procedūros administravimą iš esmės keletą kartų keitė (žr. 55–62 punktus).

Komisijos reglamentai dėl patikrinimų vietoje ir nuobaudų turėtų būti tobulinami

| 42. | Reglamente dėl GIRS yra apibrėžiamos nuostatos dėl patikrinimo vietoje ir konkrečių nuobaudų sistema. Patikrinimų vietoje tikslas – tikrinti, ar visi GIRS elementai yra įdiegti ir veikia pakankamai gerai. Bendrijos teisės aktuose galvijų turėtojams netiesioginės finansinės nuobaudos numatomos tik tuomet, kai pažeidimai yra sunkūs – šiuo atveju numatomas galvijo paskerdimas neatlyginant žalos. Visais kitais atvejais nustatomi tik galvijų judėjimo apribojimai. Nustačius tokius apribojimus, negalima pirkti ar parduoti galvijų, dėl to gali būti rimtai sutrikdyta ekonominė atitinkamo ūkio veikla. Bendrijos teisės aktuose numatytos nuobaudos keturiose valstybėse narėse, kuriose buvo lankomasi, yra taikomos įvairiai. |
| --- | --- |

42.

Reglamente dėl GIRS yra apibrėžiamos nuostatos dėl patikrinimo vietoje ir konkrečių nuobaudų sistema. Patikrinimų vietoje tikslas – tikrinti, ar visi GIRS elementai yra įdiegti ir veikia pakankamai gerai. Bendrijos teisės aktuose galvijų turėtojams netiesioginės finansinės nuobaudos numatomos tik tuomet, kai pažeidimai yra sunkūs – šiuo atveju numatomas galvijo paskerdimas neatlyginant žalos. Visais kitais atvejais nustatomi tik galvijų judėjimo apribojimai. Nustačius tokius apribojimus, negalima pirkti ar parduoti galvijų, dėl to gali būti rimtai sutrikdyta ekonominė atitinkamo ūkio veikla. Bendrijos teisės aktuose numatytos nuobaudos keturiose valstybėse narėse, kuriose buvo lankomasi, yra taikomos įvairiai.

| 43. | Apsilankius keturiose valstybėse narėse nustatyta, kad patikrinimo vietoje nuostatos ir nuobaudų mechanizmas audito metu veikė nevienodai. 2 langelyje pateikiami keli veikimo trūkumų pavyzdžiai.

  Italijoje veterinarų atliekamas identifikavimo tikrinimas buvo vykdomas kartu su sveikatos tikrinimu. Šių tikrinimų metu sveikatos klausimams buvo skiriamas didesnis dėmesys nei techniniams ir administraciniams klausimams, susijusiems su identifikavimu. Jokia konkreti informacija apie identifikavimo patikrinimą nebuvo įtraukta į kontrolės ataskatas. Kadangi buvo nustatyta nedaug pažeidimų, nuobaudų skaičius taip pat nebuvo didelis.Vokietijoje nebuvo vykdoma pažeidimų kontrolės procedūra. Kontrolės ataskaitos nepakankamai išsamios.Didžiojoje Britanijoje tikrintojai nesinaudojo judėjimų pažeidimų sąrašais, kad tinkamiau atliktų patikrinimus.Prancūzijoje skerdyklose ar supirkimo centruose atlikus patikrinimus nebuvo parengta „identifikavimo“ kontrolės ataskaita. Palyginti su nustatytais pažeidimais, nuobaudų skaičius buvo gana mažas. |
| --- | --- |

43.

Apsilankius keturiose valstybėse narėse nustatyta, kad patikrinimo vietoje nuostatos ir nuobaudų mechanizmas audito metu veikė nevienodai. 2 langelyje pateikiami keli veikimo trūkumų pavyzdžiai.

Italijoje veterinarų atliekamas identifikavimo tikrinimas buvo vykdomas kartu su sveikatos tikrinimu. Šių tikrinimų metu sveikatos klausimams buvo skiriamas didesnis dėmesys nei techniniams ir administraciniams klausimams, susijusiems su identifikavimu. Jokia konkreti informacija apie identifikavimo patikrinimą nebuvo įtraukta į kontrolės ataskatas. Kadangi buvo nustatyta nedaug pažeidimų, nuobaudų skaičius taip pat nebuvo didelis.Vokietijoje nebuvo vykdoma pažeidimų kontrolės procedūra. Kontrolės ataskaitos nepakankamai išsamios.Didžiojoje Britanijoje tikrintojai nesinaudojo judėjimų pažeidimų sąrašais, kad tinkamiau atliktų patikrinimus.Prancūzijoje skerdyklose ar supirkimo centruose atlikus patikrinimus nebuvo parengta „identifikavimo“ kontrolės ataskaita. Palyginti su nustatytais pažeidimais, nuobaudų skaičius buvo gana mažas.

| 44. | Kontrolės priemonės, į kurias įeina rizikos analizė, nuobaudų mechanizmai ir kontrolės statistiniai duomenys, prieš kuriant nacionalines duomenų bazes buvo tinkamai priderintos augintojų kontrolei atlikti. Tačiau šių priemonių neužtenka kitų turėtojų – pardavėjų, rinkų, supirkimo centrų ir skerdyklų – kontrolei atlikti (žr. 3 langelį).

  Įprastomis patikrinimo vietoje priemonėmis siekiama patikrinti ūkyje esančius gyvulius, jų identifikavimą ir tinkamą registro tvarkymą bei pasų atitiktį. Taip pat yra siekiama patikrinti gyvulių judėjimus per paskutiniuosius dvylika mėnesių. Šios priemonės buvo tinkamai priderintos galvijų augintojų kontrolei atlikti. Vykdant „identifikavimo“ patikrinimą skerdykloje, pardavėjų valdoje ar supirkimo centre, įprastines kontrolės priemones buvo sunku praktiškai pritaikyti dėl gyvulių skaičiaus ir dėl didelių galvijų judėjimų, kuriuos užregistravo įvairūs turėtojai. |
| --- | --- |

44.

Kontrolės priemonės, į kurias įeina rizikos analizė, nuobaudų mechanizmai ir kontrolės statistiniai duomenys, prieš kuriant nacionalines duomenų bazes buvo tinkamai priderintos augintojų kontrolei atlikti. Tačiau šių priemonių neužtenka kitų turėtojų – pardavėjų, rinkų, supirkimo centrų ir skerdyklų – kontrolei atlikti (žr. 3 langelį).

Įprastomis patikrinimo vietoje priemonėmis siekiama patikrinti ūkyje esančius gyvulius, jų identifikavimą ir tinkamą registro tvarkymą bei pasų atitiktį. Taip pat yra siekiama patikrinti gyvulių judėjimus per paskutiniuosius dvylika mėnesių. Šios priemonės buvo tinkamai priderintos galvijų augintojų kontrolei atlikti. Vykdant „identifikavimo“ patikrinimą skerdykloje, pardavėjų valdoje ar supirkimo centre, įprastines kontrolės priemones buvo sunku praktiškai pritaikyti dėl gyvulių skaičiaus ir dėl didelių galvijų judėjimų, kuriuos užregistravo įvairūs turėtojai.

| 45. | Be to, svarstant šias kontrolės priemones nebuvo atsižvelgta į tai, kad sukūrus duomenų bazes bus galima naudotis jų informacija, ir į galimybes atlikti veiksmingesnį patikrinimą vietoje panaudojant duomenų bazėje užfiksuotų pažeidimų – dvigubo registravimo, pranešimo vėlavimų, įsagų nebuvimo skaičiaus ir t. t. – sąrašą. Galiausiai nėra apibrėžtas patikrinimų vietoje turinys. Italijoje patikrinimų vietoje skaičius yra didesnis nei 20 %, nes į identifikavimo patikrinimą sistemingai yra įskaičiuojami privalomi profilaktiniai sveikatos tikrinimai. Šių patikrinimų metu sistemingai nėra nagrinėjami visi techniniai ar administraciniai klausimai, susiję su identifikavimu. |
| --- | --- |

45.

Be to, svarstant šias kontrolės priemones nebuvo atsižvelgta į tai, kad sukūrus duomenų bazes bus galima naudotis jų informacija, ir į galimybes atlikti veiksmingesnį patikrinimą vietoje panaudojant duomenų bazėje užfiksuotų pažeidimų – dvigubo registravimo, pranešimo vėlavimų, įsagų nebuvimo skaičiaus ir t. t. – sąrašą. Galiausiai nėra apibrėžtas patikrinimų vietoje turinys. Italijoje patikrinimų vietoje skaičius yra didesnis nei 20 %, nes į identifikavimo patikrinimą sistemingai yra įskaičiuojami privalomi profilaktiniai sveikatos tikrinimai. Šių patikrinimų metu sistemingai nėra nagrinėjami visi techniniai ar administraciniai klausimai, susiję su identifikavimu.

| 46. | Bendrijos teisės aktuose yra numatyta galimybė GIRS patikrinimus vietoje atlikti kartu su kitais patikrinimais, ypač su tais, kurie turi būti atlikti įgyvendinant IAKS. Gyvulių augintojai mano, kad abi sistemas reglamentuojantys teisės aktai yra labai panašūs. Kadangi yra du atskiri, tam tikrų skirtumų turintys reglamentai, šalyse kyla sunkumų dėl aiškinimo ir su logistika susijusių problemų (žr. 4 langelį).

  Ūkininkai ne visuomet atskyrė identifikavimo patikrinimą ir patikrinimus dėl priemokų. Pavyzdžiui, atliekant identifikavimo patikrinimą kartu buvo tikrinami ir pranešimų terminai ar į ausis segamų įsagų atsargos, bet šios dalys nebuvo tikrinamos įgyvendinant kontrolę pagal IAKS.Identifikavimo pažeidimai nebuvo sistemingai įtraukiami į ataskaitą, sudarytą atlikus priemokų patikrinimą, tuo tarpu atlikus identifikavimo patikrinimą jie buvo įtraukiami. |
| --- | --- |

46.

Bendrijos teisės aktuose yra numatyta galimybė GIRS patikrinimus vietoje atlikti kartu su kitais patikrinimais, ypač su tais, kurie turi būti atlikti įgyvendinant IAKS. Gyvulių augintojai mano, kad abi sistemas reglamentuojantys teisės aktai yra labai panašūs. Kadangi yra du atskiri, tam tikrų skirtumų turintys reglamentai, šalyse kyla sunkumų dėl aiškinimo ir su logistika susijusių problemų (žr. 4 langelį).

Ūkininkai ne visuomet atskyrė identifikavimo patikrinimą ir patikrinimus dėl priemokų. Pavyzdžiui, atliekant identifikavimo patikrinimą kartu buvo tikrinami ir pranešimų terminai ar į ausis segamų įsagų atsargos, bet šios dalys nebuvo tikrinamos įgyvendinant kontrolę pagal IAKS.Identifikavimo pažeidimai nebuvo sistemingai įtraukiami į ataskaitą, sudarytą atlikus priemokų patikrinimą, tuo tarpu atlikus identifikavimo patikrinimą jie buvo įtraukiami.

PASTABOS DĖL SISTEMOS ADMINISTRAVIMO BENDRIJOS LYGMENIU

Tikslių nacionalinių bazių administravimo taisyklių trūkumas

| 47. | Kadangi nėra jokių duomenų bazių administravimo būdą reglamentuojančių taisyklių, šios taisyklės valstybėse narėse labai įvairios. Kuriant duomenų bazes valstybėse narėse nebuvo numatyta, kad Komisija vadovaus šiam kūrimui. Kiekviena valstybė narė atskirai kūrė savo šalies duomenų bazę ir padengė didelę dalį kūrimo ir plėtros sąnaudų (40) (Jungtinė Karalystė plėtojo dvi nepriklausomas sistemas, žr. 62 punktą). Duomenų bazės nebuvo plėtojamos pagal bendrą Europos lygmeniu priimtą veiklos schemą, o duomenų tvarkymo procedūros nebuvo suderintos. |
| --- | --- |

47.

Kadangi nėra jokių duomenų bazių administravimo būdą reglamentuojančių taisyklių, šios taisyklės valstybėse narėse labai įvairios. Kuriant duomenų bazes valstybėse narėse nebuvo numatyta, kad Komisija vadovaus šiam kūrimui. Kiekviena valstybė narė atskirai kūrė savo šalies duomenų bazę ir padengė didelę dalį kūrimo ir plėtros sąnaudų (40) (Jungtinė Karalystė plėtojo dvi nepriklausomas sistemas, žr. 62 punktą). Duomenų bazės nebuvo plėtojamos pagal bendrą Europos lygmeniu priimtą veiklos schemą, o duomenų tvarkymo procedūros nebuvo suderintos.

| 48. | Konkrečiai padėtį galima apibūdinti taip: nėra apibrėžtų pagrindinių nuostatų, priimtų vienodų administravimo taisyklių, nustatytų kokybės rodiklių ir apibrėžto duomenų pasikeitimo formato. |
| --- | --- |

48.

Konkrečiai padėtį galima apibūdinti taip: nėra apibrėžtų pagrindinių nuostatų, priimtų vienodų administravimo taisyklių, nustatytų kokybės rodiklių ir apibrėžto duomenų pasikeitimo formato.

| 49. | Į pagrindines nuostatas, pavyzdžiui, galėtų būti įtraukta minimali informacija, kurią turėtojas turi pateikti pranešdamas apie galvijų judėjimą, arba išsamus galvijų turėtojų apibūdinimas. Tam tikrais atvejais tarpiniai turėtojai neperduoda jokio pranešimo, tokiu būdu atitinkamų gyvulių atsekamumas nėra išsamus. |
| --- | --- |

49.

Į pagrindines nuostatas, pavyzdžiui, galėtų būti įtraukta minimali informacija, kurią turėtojas turi pateikti pranešdamas apie galvijų judėjimą, arba išsamus galvijų turėtojų apibūdinimas. Tam tikrais atvejais tarpiniai turėtojai neperduoda jokio pranešimo, tokiu būdu atitinkamų gyvulių atsekamumas nėra išsamus.

| 50. | Nesant vienodų administravimo taisyklių, įvairiose duomenų bazėse atitikties testai yra skirtingi, o su galvijų judėjimu susijusiems pažeidimams netaikomos tos pačios taisyklės. Taigi duomenų bazių informacijos patikimumas yra nevienodas. 5 langelyje vaizuojama nevienoda padėtis, 2002 m. buvusi valstybėse narėse.

  Siekdamos patikrinti duomenų bazėse sukauptą informaciją, valstybės narės apibrėžė pažeidimus, kuriuos sistema nustato automatiškai. Judėjimų pažeidimų tipų, kuriuos apibrėžė keturios valstybės narės, Italijoje buvo penki, tuo tarpu Vokietijoje – penkiasdešimt penki, Didžiojoje Britanijoje – aštuoni, o Prancūzijoje – trisdešimt penki.Judėjimų pažeidimai yra tokie: galvijai išvežami iš ūkio, kitam turėtojui (ūkininkui, pardavėjui, skerdyklai ir t.t.) neįregistruojant jų įvežimo, išvežimo iš ūkio data yra vėlesnė nei įvežimo į kitą ūkį data, nesutampa vieno turėtojo užregistruota išvežimo data ir kito turėtojo užregistruota įvežimo data. Iš paskutiniojo pavyzdžio galima spręsti, kad nėra registruojami tarpiniai judėjimai, taigi judėjimo etape atsiranda atsekamumo spragų.Administravimo taisyklės, susijusios su tuo pačiu pažeidimų tipu, valstybėse narėse buvo labai įvairios. Pavyzdžiui, jei vieno turėtojo gyvulio, kurį jis deklaravo išvežąs, įvežimo nedeklaravo kitas turėtojas, pagal Vokietijos sistemą pažeidimas registruojamas, jei tarp abiejų datų susidaro dviejų dienų skirtumas, pagal Prancūzijos sistemą pažeidimas registruojamas esant 30 dienų skirtumui, o pagal Italijos ir Didžiosios Britanijos sistemas toks pažeidimas neregistruojamas. Taigi paskutiniųjų dviejų šalių duomenų bazėse automatinė „dingusių“ gyvulių kontrolės sistema nebuvo įvesta.2002 m. sausio 1 d. Italijos duomenų bazėje buvo užregistruoti 2 305 076„dingę“ gyvuliai. Buvo gauti pranešimai, kad šie gyvuliai gyvi buvo išvežti iš vieno turėtojo valdos, bet kitas turėtojas nepranešė apie jų atvykimą. Tokia padėtis susidarė dėl to, kad nebuvo gauti pranešimai ar pranešimuose pasitaikė klaidų, buvo padarytos klaidos įrašant duomenis į kompiuterį arba padarytos kitos elektroninės klaidos. Didžiosios Britanijos institucijos, norėdamos rasti išeitį iš tokios padėties, sukūrė „ilgalaikės mirties programą“ („long dead programme“), pagal kurią galima pašalinti pažeidimus, susijusius su gyvuliais, kurie yra laikomi kritusiais.Jeigu vienas gyvulys tuo pačiu metu buvo užregistruotas dviejų turėtojų, pagal Vokietijos ir Didžiosios Britanijos sistemas pažeidimas buvo fiksuojamas nuo pat pirmos dvigubo registravimo nustatymo dienos, pagal Prancūzijos sistemą pažeidimas fiksuojamas, jei dvigubas registravimas nepanaikinamas per 15 d., o pagal Italijos sistemą tokio pažeidimo numatyta nebuvo. |
| --- | --- |

50.

Nesant vienodų administravimo taisyklių, įvairiose duomenų bazėse atitikties testai yra skirtingi, o su galvijų judėjimu susijusiems pažeidimams netaikomos tos pačios taisyklės. Taigi duomenų bazių informacijos patikimumas yra nevienodas. 5 langelyje vaizuojama nevienoda padėtis, 2002 m. buvusi valstybėse narėse.

Siekdamos patikrinti duomenų bazėse sukauptą informaciją, valstybės narės apibrėžė pažeidimus, kuriuos sistema nustato automatiškai. Judėjimų pažeidimų tipų, kuriuos apibrėžė keturios valstybės narės, Italijoje buvo penki, tuo tarpu Vokietijoje – penkiasdešimt penki, Didžiojoje Britanijoje – aštuoni, o Prancūzijoje – trisdešimt penki.Judėjimų pažeidimai yra tokie: galvijai išvežami iš ūkio, kitam turėtojui (ūkininkui, pardavėjui, skerdyklai ir t.t.) neįregistruojant jų įvežimo, išvežimo iš ūkio data yra vėlesnė nei įvežimo į kitą ūkį data, nesutampa vieno turėtojo užregistruota išvežimo data ir kito turėtojo užregistruota įvežimo data. Iš paskutiniojo pavyzdžio galima spręsti, kad nėra registruojami tarpiniai judėjimai, taigi judėjimo etape atsiranda atsekamumo spragų.Administravimo taisyklės, susijusios su tuo pačiu pažeidimų tipu, valstybėse narėse buvo labai įvairios. Pavyzdžiui, jei vieno turėtojo gyvulio, kurį jis deklaravo išvežąs, įvežimo nedeklaravo kitas turėtojas, pagal Vokietijos sistemą pažeidimas registruojamas, jei tarp abiejų datų susidaro dviejų dienų skirtumas, pagal Prancūzijos sistemą pažeidimas registruojamas esant 30 dienų skirtumui, o pagal Italijos ir Didžiosios Britanijos sistemas toks pažeidimas neregistruojamas. Taigi paskutiniųjų dviejų šalių duomenų bazėse automatinė „dingusių“ gyvulių kontrolės sistema nebuvo įvesta.2002 m. sausio 1 d. Italijos duomenų bazėje buvo užregistruoti 2 305 076„dingę“ gyvuliai. Buvo gauti pranešimai, kad šie gyvuliai gyvi buvo išvežti iš vieno turėtojo valdos, bet kitas turėtojas nepranešė apie jų atvykimą. Tokia padėtis susidarė dėl to, kad nebuvo gauti pranešimai ar pranešimuose pasitaikė klaidų, buvo padarytos klaidos įrašant duomenis į kompiuterį arba padarytos kitos elektroninės klaidos. Didžiosios Britanijos institucijos, norėdamos rasti išeitį iš tokios padėties, sukūrė „ilgalaikės mirties programą“ („long dead programme“), pagal kurią galima pašalinti pažeidimus, susijusius su gyvuliais, kurie yra laikomi kritusiais.Jeigu vienas gyvulys tuo pačiu metu buvo užregistruotas dviejų turėtojų, pagal Vokietijos ir Didžiosios Britanijos sistemas pažeidimas buvo fiksuojamas nuo pat pirmos dvigubo registravimo nustatymo dienos, pagal Prancūzijos sistemą pažeidimas fiksuojamas, jei dvigubas registravimas nepanaikinamas per 15 d., o pagal Italijos sistemą tokio pažeidimo numatyta nebuvo.

| 51. | Valstybės narės sukūrė nedaug nacionalinių duomenų bazių kokybę patvirtinančių rodiklių. Nebuvo nustatytas nė vienas atitinkamas pažeidimų apribojimas. Be to, nebuvo sudarytos instrukcijos, arba jos dar tik buvo rengiamos. |
| --- | --- |

51.

Valstybės narės sukūrė nedaug nacionalinių duomenų bazių kokybę patvirtinančių rodiklių. Nebuvo nustatytas nė vienas atitinkamas pažeidimų apribojimas. Be to, nebuvo sudarytos instrukcijos, arba jos dar tik buvo rengiamos.

| 52. | Nesant apibrėžto duomenų pasikeitimo formato, kuris būtų suderintas su nacionalinėmis duomenų bazėmis, negalima įgyvendinti išsamaus galvijų judėjimo iš vienos valstybės narės į kitą atsekamumo. |
| --- | --- |

52.

Nesant apibrėžto duomenų pasikeitimo formato, kuris būtų suderintas su nacionalinėmis duomenų bazėmis, negalima įgyvendinti išsamaus galvijų judėjimo iš vienos valstybės narės į kitą atsekamumo.

| 53. | Norint veiksmingai ir laiku atlikti atsekamumą, yra labai svarbu laikytis pranešimų terminų. Valstybės narės nėra įpareigotos nagrinėti duomenis apie pranešimo terminų laikymąsi ar perduoti juos Komisijai. Išnagrinėjus Audito Rūmams pateiktą informaciją, buvo nustatyta, kad pranešimo terminai, taikomi įvairiems judėjimo tipams, ir pranešimo terminai valstybėse narėse yra labai įvairūs (žr. 4 paveikslą). |
| --- | --- |

53.

Norint veiksmingai ir laiku atlikti atsekamumą, yra labai svarbu laikytis pranešimų terminų. Valstybės narės nėra įpareigotos nagrinėti duomenis apie pranešimo terminų laikymąsi ar perduoti juos Komisijai. Išnagrinėjus Audito Rūmams pateiktą informaciją, buvo nustatyta, kad pranešimo terminai, taikomi įvairiems judėjimo tipams, ir pranešimo terminai valstybėse narėse yra labai įvairūs (žr. 4 paveikslą).

Image

| 54. | Kuriant duomenų bazes Komisija nesuteikė pagalbos ir nedavė patarimų valstybėms narėms, kurios to prašė. Pavyzdžiui, Didžioji Britanija, šalyje kurdama sistemą, prašė Komisijos pagalbos, bet ją suteikti buvo atsisakyta. |
| --- | --- |

54.

Kuriant duomenų bazes Komisija nesuteikė pagalbos ir nedavė patarimų valstybėms narėms, kurios to prašė. Pavyzdžiui, Didžioji Britanija, šalyje kurdama sistemą, prašė Komisijos pagalbos, bet ją suteikti buvo atsisakyta.

Kriterijų nebuvimas vertinant duomenų bazės veikimo pajėgumą

| 55. | Komisija vertina (41) nacionalinių duomenų bazių veikimo pajėgumą prieš valstybei narei panaikinant pasus, naudojamus galvijų judėjimui šalies teritorijoje (žr. 26 punktą). Kad įvertintų, ar duomenų bazės veikia visu pajėgumu, Komisija remiasi valstybių narių atsakymų į pateiktą klausimyną analize ir informacija, per dvi dienas surinkta apsilankius to prašiusiose valstybėse narėse. Šio vizito tikslas – supažindinti su duomenų bazės veikla. Po to Komisija paskelbia sprendimą dėl nacionalinės duomenų bazės pripažinimo veikiančia visu pajėgumu. 6 langelyje pateikiami keli sąlygų, kurios yra nurodytos Komisijos priimtuose sprendimuose dėl duomenų bazių pripažinimo veikiančiomis visu pajėgumu, pavyzdžiai.

  Komisija dažnai nurodydavo sąlygas, kurių valstybės narės turi laikytis, norėdamos užtikrinti visišką duomenų bazės patikimumą. Priimdama sprendimą dėl Liuksemburgo duomenų bazės pripažinimo, Komisija pirmiausia pažymėjo du trūkumus: kompetentingos institucijos nesugebėjimas greitai ištaisyti klaidų ar trūkumų ir didesnis nei septynios dienos pranešimų apie judėjimus, gimimus ir kritimus terminas.Komisija tuos pačius trūkumus įvardijo ir Danijoje. Be to, šioje šalyje nebuvo užtikrintas pasų autentiškumas ir pranešama apie priemokų statusą.Belgijos duomenų bazėje nebuvo užregistruoti visi judėjimų tipai, o kompetentinga institucija negalėjo greitai ištaisyti klaidų ar trūkumų.Nyderlanduose kompetentinga institucija negalėjo greitai ištaisyti klaidų ar trūkumų, pranešimų apie judėjimus, gimimus ir kritimus terminas buvo didesnis nei septynios dienos, o Reglamento (EB) Nr. 2360/97 nuostatos nebuvo įgyvendinamos teisingai.Austrijoje nebuvo registruojami visi gyvulių judėjimai, klaidos taisomos pavėluotai ir nesilaikoma nacionalinių teisės aktų, susijusių su pranešimo apie judėjimus terminais.Švedijoje nebuvo pranešama nei apie paskerdimus, nei apie pristatymą į galvijų ketvirčiavimo centrus. Klaidos ištaisytos pavėluotai ir nebuvo laikomasi nuostatų dėl naujo galvijų identifikavimo pametus į ausis segamus įsagus. Nebuvo laikomasi pranešimo apie judėjimus terminų.Šiaurės Airijoje institucijos buvo paragintos imtis priemonių, būtinų duomenų registravimo patikimumui gerinti, siekiant tobulinti procedūras, susijusias su į ausis segamų įsagų pakeitimu, ypač paskirstymo terminus ir atsekamumą. Jos taip pat turėjo patobulinti pasų patvirtinimo ir galiojimo paskelbimo procedūrą.Prancūzijoje institucijos buvo paragintos sutrumpinti pranešimo apie judėjimus, gimimus ir kritimus terminą iki septynių dienų, registruoti visus gyvulių judėjimus ir greitai ištaisyti visas patikrinimų vietoje metu nustatytas klaidas ar trūkumus. |
| --- | --- |

55.

Komisija vertina (41) nacionalinių duomenų bazių veikimo pajėgumą prieš valstybei narei panaikinant pasus, naudojamus galvijų judėjimui šalies teritorijoje (žr. 26 punktą). Kad įvertintų, ar duomenų bazės veikia visu pajėgumu, Komisija remiasi valstybių narių atsakymų į pateiktą klausimyną analize ir informacija, per dvi dienas surinkta apsilankius to prašiusiose valstybėse narėse. Šio vizito tikslas – supažindinti su duomenų bazės veikla. Po to Komisija paskelbia sprendimą dėl nacionalinės duomenų bazės pripažinimo veikiančia visu pajėgumu. 6 langelyje pateikiami keli sąlygų, kurios yra nurodytos Komisijos priimtuose sprendimuose dėl duomenų bazių pripažinimo veikiančiomis visu pajėgumu, pavyzdžiai.

Komisija dažnai nurodydavo sąlygas, kurių valstybės narės turi laikytis, norėdamos užtikrinti visišką duomenų bazės patikimumą. Priimdama sprendimą dėl Liuksemburgo duomenų bazės pripažinimo, Komisija pirmiausia pažymėjo du trūkumus: kompetentingos institucijos nesugebėjimas greitai ištaisyti klaidų ar trūkumų ir didesnis nei septynios dienos pranešimų apie judėjimus, gimimus ir kritimus terminas.Komisija tuos pačius trūkumus įvardijo ir Danijoje. Be to, šioje šalyje nebuvo užtikrintas pasų autentiškumas ir pranešama apie priemokų statusą.Belgijos duomenų bazėje nebuvo užregistruoti visi judėjimų tipai, o kompetentinga institucija negalėjo greitai ištaisyti klaidų ar trūkumų.Nyderlanduose kompetentinga institucija negalėjo greitai ištaisyti klaidų ar trūkumų, pranešimų apie judėjimus, gimimus ir kritimus terminas buvo didesnis nei septynios dienos, o Reglamento (EB) Nr. 2360/97 nuostatos nebuvo įgyvendinamos teisingai.Austrijoje nebuvo registruojami visi gyvulių judėjimai, klaidos taisomos pavėluotai ir nesilaikoma nacionalinių teisės aktų, susijusių su pranešimo apie judėjimus terminais.Švedijoje nebuvo pranešama nei apie paskerdimus, nei apie pristatymą į galvijų ketvirčiavimo centrus. Klaidos ištaisytos pavėluotai ir nebuvo laikomasi nuostatų dėl naujo galvijų identifikavimo pametus į ausis segamus įsagus. Nebuvo laikomasi pranešimo apie judėjimus terminų.Šiaurės Airijoje institucijos buvo paragintos imtis priemonių, būtinų duomenų registravimo patikimumui gerinti, siekiant tobulinti procedūras, susijusias su į ausis segamų įsagų pakeitimu, ypač paskirstymo terminus ir atsekamumą. Jos taip pat turėjo patobulinti pasų patvirtinimo ir galiojimo paskelbimo procedūrą.Prancūzijoje institucijos buvo paragintos sutrumpinti pranešimo apie judėjimus, gimimus ir kritimus terminą iki septynių dienų, registruoti visus gyvulių judėjimus ir greitai ištaisyti visas patikrinimų vietoje metu nustatytas klaidas ar trūkumus.

| 56. | Komisijos sprendimuose dėl duomenų bazių pripažinimo veikiančiomis visu pajėgumu nustatytos sąlygos ir Maisto ir veterinarijos tarnybos bei Žemės ūkio generalinio direktorato išsakytos pastabas dėl galvijų registravimo ir identifikavimo neužtikrino, kad sukurta sistema atitiktų teisės aktuose, reglamentuojančiuose pranešimo terminus, pranešimo nebuvimą ar nuobaudas, keliamas sąlygas. |
| --- | --- |

56.

Komisijos sprendimuose dėl duomenų bazių pripažinimo veikiančiomis visu pajėgumu nustatytos sąlygos ir Maisto ir veterinarijos tarnybos bei Žemės ūkio generalinio direktorato išsakytos pastabas dėl galvijų registravimo ir identifikavimo neužtikrino, kad sukurta sistema atitiktų teisės aktuose, reglamentuojančiuose pranešimo terminus, pranešimo nebuvimą ar nuobaudas, keliamas sąlygas.

| 57. | Sprendimo dėl duomenų bazės pripažinimo veikiančia visu pajėgumu tikslas buvo tik patvirtinti, kad ši bazė techniškai veikia visu pajėgumu. Komisijos teigimu, pripažinus šį faktą, yra įteisinamas tik valstybės narės sistemos kūrimas. Be to, Komisija veiklos nevertino remdamasi tiksliomis administravimo taisyklėmis arba pirmiau nurodytais kokybės rodikliais. Taigi praktinė duomenų bazės veikla ir galutinis jos patikimumas priklauso nuo turėtojų, kurie teikia išsamius duomenis ir užtikrina greitą bazės duomenų atnaujinimą. |
| --- | --- |

57.

Sprendimo dėl duomenų bazės pripažinimo veikiančia visu pajėgumu tikslas buvo tik patvirtinti, kad ši bazė techniškai veikia visu pajėgumu. Komisijos teigimu, pripažinus šį faktą, yra įteisinamas tik valstybės narės sistemos kūrimas. Be to, Komisija veiklos nevertino remdamasi tiksliomis administravimo taisyklėmis arba pirmiau nurodytais kokybės rodikliais. Taigi praktinė duomenų bazės veikla ir galutinis jos patikimumas priklauso nuo turėtojų, kurie teikia išsamius duomenis ir užtikrina greitą bazės duomenų atnaujinimą.

| 58. | Be to, visuose sprendimuose dėl duomenų bazių pripažinimo veikiančiomis visu pajėgumu yra sąlygos dėl sustabdymo, susijusios su oficialiu suinteresuotų valstybių narių įsipareigojimu įgyvendinti tam tikras duomenų bazių veiklos patobulinimo priemones iki oficialaus pripažinimo datos. Nuo 2001 m. Komisija sistemingai pradėjo tikrinti pateiktų rekomendacijų tikrąjį įgyvendinimą. |
| --- | --- |

58.

Be to, visuose sprendimuose dėl duomenų bazių pripažinimo veikiančiomis visu pajėgumu yra sąlygos dėl sustabdymo, susijusios su oficialiu suinteresuotų valstybių narių įsipareigojimu įgyvendinti tam tikras duomenų bazių veiklos patobulinimo priemones iki oficialaus pripažinimo datos. Nuo 2001 m. Komisija sistemingai pradėjo tikrinti pateiktų rekomendacijų tikrąjį įgyvendinimą.

| 59. | Nuo 2001 m. Maisto ir veterinarijos tarnyba vykdė įvairias atsekamumo tikrinimo užduotis, į jų rezultatus atsižvelgiama vertinant duomenų bazių kūrimą ir veiklą. Šie tikrinimai atliekami neseniai, atliekant pirmuosius vertinimus dėl duomenų bazių veikimo pajėgumo jie nebuvo vykdomi. Taigi šiuo metu išsamūs tikrinimai sudaro pagrindą vertinant duomenų bazės veikimo pajėgumą. Dėl to Komisija teikia didesnę reikšmę duomenų bazių pripažinimo procedūrai ir savo dalyvavimui joje. |
| --- | --- |

59.

Nuo 2001 m. Maisto ir veterinarijos tarnyba vykdė įvairias atsekamumo tikrinimo užduotis, į jų rezultatus atsižvelgiama vertinant duomenų bazių kūrimą ir veiklą. Šie tikrinimai atliekami neseniai, atliekant pirmuosius vertinimus dėl duomenų bazių veikimo pajėgumo jie nebuvo vykdomi. Taigi šiuo metu išsamūs tikrinimai sudaro pagrindą vertinant duomenų bazės veikimo pajėgumą. Dėl to Komisija teikia didesnę reikšmę duomenų bazių pripažinimo procedūrai ir savo dalyvavimui joje.

| 60. | 2004 m. pradžioje Komisija pripažino naujų valstybių narių ir Šiaurės Airijos duomenų bazes. Pripažinimo datos yra nurodytos 5 lentelėje.
  5 lentelė
  Sprendimų dėl Komisijos pripažinimo, kad duomenų bazės veikia visu pajėgumu, datos









  Valstybė narė (arba regionas) | Sprendimas | Sprendimo data | Faktiška pripažinimo data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suomija | 1999/317/EB | 1999 4 28 | 1999 5 1 |
| Liuksemburgas | 1999/375/EB | 1999 5 19 | 1999 8 1 |
| Danija | 1999/376/EB | 1999 5 19 | 1999 10 1 |
| Belgija | 1999/377/EB | 1999 5 19 | 1999 7 1 |
| Nyderlandai | 1999/546/EB | 1999 7 13 | 1999 10 1 |
| Austrija | 1999/571/EB | 1999 7 28 | 1999 10 1 |
| Švedija | 1999/693/EB | 1999 10 5 | 1999 11 1 |
| Jungtinė Karalystė
  (Šiaurės Airija) | 1999/696/EB | 1999 10 11 | 1999 11 1 |
| Prancūzija | 2001/399/EB | 2001 5 7 | 2001 9 2 |
| Vokietija | 2002/67/EB | 2002 1 28 | Nenurodyta |

60.

2004 m. pradžioje Komisija pripažino naujų valstybių narių ir Šiaurės Airijos duomenų bazes. Pripažinimo datos yra nurodytos 5 lentelėje.

5 lentelė

Sprendimų dėl Komisijos pripažinimo, kad duomenų bazės veikia visu pajėgumu, datos

Valstybė narė (arba regionas)

Sprendimas

Sprendimo data

Faktiška pripažinimo data

Suomija

1999/317/EB

1999 4 28

1999 5 1

Liuksemburgas

1999/375/EB

1999 5 19

1999 8 1

Danija

1999/376/EB

1999 5 19

1999 10 1

Belgija

1999/377/EB

1999 5 19

1999 7 1

Nyderlandai

1999/546/EB

1999 7 13

1999 10 1

Austrija

1999/571/EB

1999 7 28

1999 10 1

Švedija

1999/693/EB

1999 10 5

1999 11 1

Jungtinė Karalystė

(Šiaurės Airija)

1999/696/EB

1999 10 11

1999 11 1

Prancūzija

2001/399/EB

2001 5 7

2001 9 2

Vokietija

2002/67/EB

2002 1 28

Nenurodyta

| 61. | 2004 m. pradžioje šešių valstybių narių: Graikijos, Ispanijos, Airijos, Italijos, Portugalijos ir Jungtinės Karalystės (Didžiosios Britanijos) duomenų bazės dar nebuvo pripažintos. Padėtis aprašoma 7 langelyje.

  Sprendimo dėl Portugalijos duomenų bazės pripažinimo projektą Komisijos tarnybos sustabdė po apsilankymo šalyje 2000 m. spalio 19 d., SANCO GD tikrintojams vietoje nustačius trūkumų.Ispanijos institucijos 2001 m. liepos 24 d. Komisijai perdavė klausimyną. Jos patvirtino, jog yra pasirengusios priimti Komisijos delegaciją, kad ši oficialiai pripažintų duomenų bazės veikimo pajėgumą, bet pageidavo, kad pripažinimo data sutaptų su klausimyno išsiuntimo Komisijai data. Nuo 2002 m. tikrinimų skaičius vietoje sumažėjo iki 5 %.Didžiojoje Britanijoje Komisija lankėsi 2001 m. lapkričio 20 ir 21 d. Buvo parengtas sprendimo projektas, kurio įsigaliojimo datą buvo siūloma paskirti 2002 m. balandžio 1 d., bet Komisijos tarnybos ir šį sprendimą yra sustabdžiusios dėl vietoje nustatytų trūkumų.2002 m. sausio 23 d. laiške Airijos institucijos Komisijai pranešė, kad šalies duomenų bazė veikia visu pajėgumu ir dėl to jos sumažina patikrinimų vietoje skaičių nuo 10 iki 5 %.2002 m. vasario 28 d. Italija Komisijai atsiuntė užpildytą standartinį klausimyną. Italijos institucijos patvirtino, jog yra pasirengusios priimti Komisijos delegaciją, kad šalies duomenų bazė būtų oficialiai pripažinta.2001 m. liepos 24 d. laiške Graikijos institucijos Komisijai pranešė, kad numato sukurti duomenų bazę, kurią pradės naudoti nuo 2002 m. birželio mėn. |
| --- | --- |

61.

2004 m. pradžioje šešių valstybių narių: Graikijos, Ispanijos, Airijos, Italijos, Portugalijos ir Jungtinės Karalystės (Didžiosios Britanijos) duomenų bazės dar nebuvo pripažintos. Padėtis aprašoma 7 langelyje.

Sprendimo dėl Portugalijos duomenų bazės pripažinimo projektą Komisijos tarnybos sustabdė po apsilankymo šalyje 2000 m. spalio 19 d., SANCO GD tikrintojams vietoje nustačius trūkumų.Ispanijos institucijos 2001 m. liepos 24 d. Komisijai perdavė klausimyną. Jos patvirtino, jog yra pasirengusios priimti Komisijos delegaciją, kad ši oficialiai pripažintų duomenų bazės veikimo pajėgumą, bet pageidavo, kad pripažinimo data sutaptų su klausimyno išsiuntimo Komisijai data. Nuo 2002 m. tikrinimų skaičius vietoje sumažėjo iki 5 %.Didžiojoje Britanijoje Komisija lankėsi 2001 m. lapkričio 20 ir 21 d. Buvo parengtas sprendimo projektas, kurio įsigaliojimo datą buvo siūloma paskirti 2002 m. balandžio 1 d., bet Komisijos tarnybos ir šį sprendimą yra sustabdžiusios dėl vietoje nustatytų trūkumų.2002 m. sausio 23 d. laiške Airijos institucijos Komisijai pranešė, kad šalies duomenų bazė veikia visu pajėgumu ir dėl to jos sumažina patikrinimų vietoje skaičių nuo 10 iki 5 %.2002 m. vasario 28 d. Italija Komisijai atsiuntė užpildytą standartinį klausimyną. Italijos institucijos patvirtino, jog yra pasirengusios priimti Komisijos delegaciją, kad šalies duomenų bazė būtų oficialiai pripažinta.2001 m. liepos 24 d. laiške Graikijos institucijos Komisijai pranešė, kad numato sukurti duomenų bazę, kurią pradės naudoti nuo 2002 m. birželio mėn.

| 62. | Sprendimo dėl kai kurių valstybių narių (Portugalijos ir Jungtinės Karalystės) duomenų bazių pripažinimo projektą Komisijos tarnybos yra sustabdžiusios. Vėluojant sprendimo priėmimo procesui, suinteresuotos valstybės narės patiria žalą. Be to, dvi valstybės narės (Ispanija ir Airija), Komisijai dar nepriėmus oficialaus sprendimo, pasinaudojo duomenų bazių pripažinimo teikiama nauda, sumažindamos šalyje vykdomų patikrinimų skaičių nuo 10 iki 5 % |
| --- | --- |

62.

Sprendimo dėl kai kurių valstybių narių (Portugalijos ir Jungtinės Karalystės) duomenų bazių pripažinimo projektą Komisijos tarnybos yra sustabdžiusios. Vėluojant sprendimo priėmimo procesui, suinteresuotos valstybės narės patiria žalą. Be to, dvi valstybės narės (Ispanija ir Airija), Komisijai dar nepriėmus oficialaus sprendimo, pasinaudojo duomenų bazių pripažinimo teikiama nauda, sumažindamos šalyje vykdomų patikrinimų skaičių nuo 10 iki 5 %

| 63. | Jungtinė Karalystė sukūrė dvi atskiras duomenų bazes: vieną – Didžiojoje Britanijoje, kitą – Šiaurės Airijoje (42). Šios dvi duomenų bazės veikia atskirai, tą patvirtina ir nesėkmingi mėginimai suderinti abiejų bazių galvijų judėjimų duomenis; šiuos derinimo darbus Audito Rūmams paprašius atliko kompetentinga institucija. Turimi duomenys neleidžia atsekti pasikeitimo gyvuliais tarp Šiaurės Airijos ir Didžiosios Britanijos. Be to, veterinarai naudojo kitą duomenų bazę, o tai neatitinka teisės aktų tikslų (43). |
| --- | --- |

63.

Jungtinė Karalystė sukūrė dvi atskiras duomenų bazes: vieną – Didžiojoje Britanijoje, kitą – Šiaurės Airijoje (42). Šios dvi duomenų bazės veikia atskirai, tą patvirtina ir nesėkmingi mėginimai suderinti abiejų bazių galvijų judėjimų duomenis; šiuos derinimo darbus Audito Rūmams paprašius atliko kompetentinga institucija. Turimi duomenys neleidžia atsekti pasikeitimo gyvuliais tarp Šiaurės Airijos ir Didžiosios Britanijos. Be to, veterinarai naudojo kitą duomenų bazę, o tai neatitinka teisės aktų tikslų (43).

| 64. | Komisija Šiaurės Airijos duomenų bazę pripažino veikiančia visu pajėgumu nuo 1999 m. lapkričio 1 d. Dviejų atskirų duomenų bazių sukūrimas Jungtinėje Karalystėje ir tai, kad vieną iš jų Komisija pripažino atskirai, neatitinka Bendrijos teisės aktų. Šios dvi duomenų bazės yra nesuderinamos, dėl to praktiškai jų negalima sujungti į vieną bazę. |
| --- | --- |

64.

Komisija Šiaurės Airijos duomenų bazę pripažino veikiančia visu pajėgumu nuo 1999 m. lapkričio 1 d. Dviejų atskirų duomenų bazių sukūrimas Jungtinėje Karalystėje ir tai, kad vieną iš jų Komisija pripažino atskirai, neatitinka Bendrijos teisės aktų. Šios dvi duomenų bazės yra nesuderinamos, dėl to praktiškai jų negalima sujungti į vieną bazę.

Komisijos vykdoma priežiūra

| 65. | Identifikavimo ir registravimo srityje įgaliojimai iki 1999 m. buvo suteikti Žemės ūkio generaliniam direktoratui. Po to įgaliojimai perleisti Sveikatos ir vartotojų apsaugos generaliniam direktoratui (44). Tačiau priemokų už gyvulius kontrolę ir išmokas toliau prižiūri Žemės ūkio generalinis direktoratas (IAKS). Nuo 1999 m. priemokos už gyvulius gali būti išmokėtos tik galvijams, kurie yra teisingai identifikuoti ir įregistruoti pagal GIRS (45). Taigi GIRS kontrolę užtikrina abu generaliniai direktoratai. IAKS ir GIRS reglamentuojančiuose teisės aktuose valstybėms narėms leidžiama sumažinti patikrinimų vietoje skaičių nuo 10 iki 5 %, jeigu nacionalinė duomenų bazė veikia visu pajėgumu ir suteikia galimybę ilgiau kaip vienerius metus atlikti kryžminius patikrinimus pagal IAKS (46). |
| --- | --- |

65.

Identifikavimo ir registravimo srityje įgaliojimai iki 1999 m. buvo suteikti Žemės ūkio generaliniam direktoratui. Po to įgaliojimai perleisti Sveikatos ir vartotojų apsaugos generaliniam direktoratui (44). Tačiau priemokų už gyvulius kontrolę ir išmokas toliau prižiūri Žemės ūkio generalinis direktoratas (IAKS). Nuo 1999 m. priemokos už gyvulius gali būti išmokėtos tik galvijams, kurie yra teisingai identifikuoti ir įregistruoti pagal GIRS (45). Taigi GIRS kontrolę užtikrina abu generaliniai direktoratai. IAKS ir GIRS reglamentuojančiuose teisės aktuose valstybėms narėms leidžiama sumažinti patikrinimų vietoje skaičių nuo 10 iki 5 %, jeigu nacionalinė duomenų bazė veikia visu pajėgumu ir suteikia galimybę ilgiau kaip vienerius metus atlikti kryžminius patikrinimus pagal IAKS (46).

| 66. | Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinis direktoratas yra atsakingas už nacionalinių duomenų bazių pripažinimo veikiančiomis visu pajėgumu procedūrą (žr. 55–62 punktus) ir už statistinių pagal GIRS atliekant patikrinimus vietoje renkamų duomenų, kuriuos turi sudaryti valstybės narės, kontrolę (žr. 46 punktą). |
| --- | --- |

66.

Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinis direktoratas yra atsakingas už nacionalinių duomenų bazių pripažinimo veikiančiomis visu pajėgumu procedūrą (žr. 55–62 punktus) ir už statistinių pagal GIRS atliekant patikrinimus vietoje renkamų duomenų, kuriuos turi sudaryti valstybės narės, kontrolę (žr. 46 punktą).

| 67. | Maisto ir veterinarijos tarnyba, kuri yra Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato dalis, užtikrina įprastinę GIRS kontrolę. 2002 m. pradžioje Maisto ir veterinarijos tarnyba valstybėse narėse pradėjo įgyvendinti konkrečias užduotis, siekdama įvertinti jautienos ir jautienos produktų atsekamumo kontrolės raidą. Įgyvendinant šias užduotis išnagrinėta visa gamybos grandinė nuo galvijų auginimo iki pardavimo punktų. Ataskaitos su pastabomis ir rekomendacijomis pateiktos apsvarstyti valstybėms narėms, o galutinė ataskaita paskelbta Komisijos interneto svetainėje. Kad atliktų šiuos darbus, Maisto ir veterinarijos tarnybos pareigūnai penkiolikoje valstybių narių lankosi 12 mėnesių. |
| --- | --- |

67.

Maisto ir veterinarijos tarnyba, kuri yra Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato dalis, užtikrina įprastinę GIRS kontrolę. 2002 m. pradžioje Maisto ir veterinarijos tarnyba valstybėse narėse pradėjo įgyvendinti konkrečias užduotis, siekdama įvertinti jautienos ir jautienos produktų atsekamumo kontrolės raidą. Įgyvendinant šias užduotis išnagrinėta visa gamybos grandinė nuo galvijų auginimo iki pardavimo punktų. Ataskaitos su pastabomis ir rekomendacijomis pateiktos apsvarstyti valstybėms narėms, o galutinė ataskaita paskelbta Komisijos interneto svetainėje. Kad atliktų šiuos darbus, Maisto ir veterinarijos tarnybos pareigūnai penkiolikoje valstybių narių lankosi 12 mėnesių.

| 68. | Žemės ūkio generalinis direktoratas valstybėse narėse tikrina ir patvirtina ataskaitas. Tam jis turi įvertinti informacijos galvijų duomenų bazėje patikimumą ir nacionalinių kontrolės tarnybų pasikeitimo informacija, atlikus pagal GIRS įgyvendinamus patikrinimus vietoje, procedūras. Atlikdamas „ataskaitų patikrinimo ir patvirtinimo“ užduotį, Žemės ūkio generalinis direktoratas gali nustatyti, kad yra sunkumų dėl kryžminių duomenų, susijusių su priemokų paraiškomis, ir GIRS duomenų bazės duomenų patikrinimų, arba vėluojama pranešti apie judėjimus, gyvulių pastatų registrai tvarkomi nepakankamai gerai ar yra pažeidimų dėl pasų paskelbimo galiojančiais sistemos. Gali būti nustatyti ir aplaidumo atvejai organizuojant identifikavimo patikrinimus, pavyzdžiui, nepatikrinami turėtojai, kurie nepateikia priemokų paraiškų, ar už priemokų administravimą atsakingos tarnybos bei už identifikavimą atsakingos tarnybos neperduoda viena kitai patikrinimų duomenų. |
| --- | --- |

68.

Žemės ūkio generalinis direktoratas valstybėse narėse tikrina ir patvirtina ataskaitas. Tam jis turi įvertinti informacijos galvijų duomenų bazėje patikimumą ir nacionalinių kontrolės tarnybų pasikeitimo informacija, atlikus pagal GIRS įgyvendinamus patikrinimus vietoje, procedūras. Atlikdamas „ataskaitų patikrinimo ir patvirtinimo“ užduotį, Žemės ūkio generalinis direktoratas gali nustatyti, kad yra sunkumų dėl kryžminių duomenų, susijusių su priemokų paraiškomis, ir GIRS duomenų bazės duomenų patikrinimų, arba vėluojama pranešti apie judėjimus, gyvulių pastatų registrai tvarkomi nepakankamai gerai ar yra pažeidimų dėl pasų paskelbimo galiojančiais sistemos. Gali būti nustatyti ir aplaidumo atvejai organizuojant identifikavimo patikrinimus, pavyzdžiui, nepatikrinami turėtojai, kurie nepateikia priemokų paraiškų, ar už priemokų administravimą atsakingos tarnybos bei už identifikavimą atsakingos tarnybos neperduoda viena kitai patikrinimų duomenų.

| 69. | Palaipsniui darbų, kuriuos atlieka įvairūs Komisijos dalyviai valstybėse narėse, koordinavimas gerėjo. Tačiau nesant kiekybinių kokybės rodiklių, kuriuos naudotų visi dalyviai, pastarieji neturi priemonių priimti sprendimą dėl nacionalinių duomenų bazių priimtinumo ar nepriimtinumo. |
| --- | --- |

69.

Palaipsniui darbų, kuriuos atlieka įvairūs Komisijos dalyviai valstybėse narėse, koordinavimas gerėjo. Tačiau nesant kiekybinių kokybės rodiklių, kuriuos naudotų visi dalyviai, pastarieji neturi priemonių priimti sprendimą dėl nacionalinių duomenų bazių priimtinumo ar nepriimtinumo.

| 70. | Statistinių pagal GIRS atliekant patikrinimus vietoje surenkamų duomenų, kuriuos sudaro valstybės narės, išskyrus 44 ir 92 punktuose nurodytus trūkumus, Komisija nėra išnagrinėjusi ar panaudojusi kaip priemonę darbams vadovauti (žr. 6 lentelę).
  6 lentelė
  2000 finansiniais metais vietoje atliktų galvijų identifikavimo ir registravimo sistemos patikrinimų rezultatai






















  Aprašas | B | DK | D | EL | E | F | IRL | I | L | NL | A | P | FIN | S | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB | Šiaurės Airija |
| Bendras registruotų ūkių skaičius | 50 666 | 35 667 | 249 966 | | 211 490 | 334 008 | 138 263 | 234 257 | 1 882 | — | 105 943 | 93 684 | 31 540 | 35 671 | 108 658 | 31 533 |
| Bendras ūkių, kuriuose atliktas patikrinimas, skaičius | 9 595 | 2 097 | 19 181 | | 18 960 | 22 854 | 26 997 | 61 465 | 276 | 3 068 | 12 647 | 7 649 | 1 594 | 3 409 | 7 500 | 1 138 |
| % | 19 % | 6 % | 8 % | | 9 % | 7 % | 20 % | 26 % | 15 % | — | 12 % | 8 % | 5 % | 10 % | 7 % | 4 % |
| Bendras registruotų galvijų skaičius laikotarpio pradžioje | 3 010 799 | 1 977 581 | 11 139 070 | | 6 833 668 | 21 000 000 | 7 569 735 | — | 201 859 | — | 2 154 667 | 1 202 200 | 1 065 932 | 1 732 839 | 6 896 759 | 1 664 169 |
| Bendras galvijų, dėl kurių buvo atliktas patikrinimas, skaičius | 757 990 | 179 238 | 1 178 221 | | 783 925 | 1 587 594 | 996 917 | 1 928 147 | 46 402 | 337 480 | 480 377 | 110 699 | 80 897 | 233 251 | 608 202 | 29 083 |
| % | 25 % | 9 % | 11 % | | 11 % | 8 % | 13 % | — | 23 % | — | 22 % | 9 % | 8 % | 13 % | 9 % | 2 % |
| Nustatytų pažeidimų skaičius | 530 | 9 583 | 10 800 | | 28 088 | 292 370 | 2 183 | 8 737 | 130 | — | — | 16 229 | 2 121 | 14 124 | 51 314 | 3 390 |
| Pritaikytos nuobaudos | 220 | 37 | — | | 331 | 393 | — | 873 | 10 | — | | 677 | 9 | 90 | 34 683 | — |
| % | 42 % | 0 % | — | | 1 % | 0 % | | 10 % | 8 % | — | | 4 % | 0 % | 1 % | 68 % | — |
| Sunaikintų galvijų skaičius | 7 | — | — | | — | 93 | — | — | 4 | — | — | 59 | — | — | 48 | — |
| % (palyginus su patikrintų galvijų skaičiumi) | 0,001 % | — | — | | — | 0,006 % | — | — | 0,009 % | — | — | 0,053 % | — | — | 0,008 % | — |
| 1 pastaba: Nurodomas laikotarpis nėra vienodas visose valstybėse narėse.

  2 pastaba: Kadangi atsiųsta informacija nėra vienoda, nėra galimybės palyginti valstybių narių pateiktų duomenų apie pritaikytas nuobaudas; kai kurios valstybės narės nurodo pritaikytų nuobaudų skaičių (B, I), kitos – ūkių ir galvijų, dėl kurių buvo pritaikytos nuobaudos, skaičių (F, L, P, FIN, UK-GB) arba tik ūkių, kurioms pritaikytos nuobaudos, skaičių (DK) ar galvijų, dėl kurių pritaikytos nuobaudos skaičių (S), viena VN pateikia teisme sprendžiamų atvejų skaičių (E).

  3 pastaba: Graikija dar nesukūrė Integruotos administravimo ir kontrolės sistemos. Todėl nepateikiami jokie statistiniai duomenys.

  Šaltinis: Komisijos reglamente (EB) Nr. 2630/97 numatytos metinės ataskaitos. |

70.

Statistinių pagal GIRS atliekant patikrinimus vietoje surenkamų duomenų, kuriuos sudaro valstybės narės, išskyrus 44 ir 92 punktuose nurodytus trūkumus, Komisija nėra išnagrinėjusi ar panaudojusi kaip priemonę darbams vadovauti (žr. 6 lentelę).

6 lentelė

2000 finansiniais metais vietoje atliktų galvijų identifikavimo ir registravimo sistemos patikrinimų rezultatai

Aprašas

B

DK

D

EL

E

F

IRL

I

L

NL

A

P

FIN

S

UK

GB

Šiaurės Airija

Bendras registruotų ūkių skaičius

50 666

35 667

249 966

211 490

334 008

138 263

234 257

1 882

—

105 943

93 684

31 540

35 671

108 658

31 533

Bendras ūkių, kuriuose atliktas patikrinimas, skaičius

9 595

2 097

19 181

18 960

22 854

26 997

61 465

276

3 068

12 647

7 649

1 594

3 409

7 500

1 138

%

19 %

6 %

8 %

9 %

7 %

20 %

26 %

15 %

—

12 %

8 %

5 %

10 %

7 %

4 %

Bendras registruotų galvijų skaičius laikotarpio pradžioje

3 010 799

1 977 581

11 139 070

6 833 668

21 000 000

7 569 735

—

201 859

—

2 154 667

1 202 200

1 065 932

1 732 839

6 896 759

1 664 169

Bendras galvijų, dėl kurių buvo atliktas patikrinimas, skaičius

757 990

179 238

1 178 221

783 925

1 587 594

996 917

1 928 147

46 402

337 480

480 377

110 699

80 897

233 251

608 202

29 083

%

25 %

9 %

11 %

11 %

8 %

13 %

—

23 %

—

22 %

9 %

8 %

13 %

9 %

2 %

Nustatytų pažeidimų skaičius

530

9 583

10 800

28 088

292 370

2 183

8 737

130

—

—

16 229

2 121

14 124

51 314

3 390

Pritaikytos nuobaudos

220

37

—

331

393

—

873

10

—

677

9

90

34 683

—

%

42 %

0 %

—

1 %

0 %

10 %

8 %

—

4 %

0 %

1 %

68 %

—

Sunaikintų galvijų skaičius

7

—

—

—

93

—

—

4

—

—

59

—

—

48

—

% (palyginus su patikrintų galvijų skaičiumi)

0,001 %

—

—

—

0,006 %

—

—

0,009 %

—

—

0,053 %

—

—

0,008 %

—

1 pastaba: Nurodomas laikotarpis nėra vienodas visose valstybėse narėse.

2 pastaba: Kadangi atsiųsta informacija nėra vienoda, nėra galimybės palyginti valstybių narių pateiktų duomenų apie pritaikytas nuobaudas; kai kurios valstybės narės nurodo pritaikytų nuobaudų skaičių (B, I), kitos – ūkių ir galvijų, dėl kurių buvo pritaikytos nuobaudos, skaičių (F, L, P, FIN, UK-GB) arba tik ūkių, kurioms pritaikytos nuobaudos, skaičių (DK) ar galvijų, dėl kurių pritaikytos nuobaudos skaičių (S), viena VN pateikia teisme sprendžiamų atvejų skaičių (E).

3 pastaba: Graikija dar nesukūrė Integruotos administravimo ir kontrolės sistemos. Todėl nepateikiami jokie statistiniai duomenys.

Šaltinis: Komisijos reglamente (EB) Nr. 2630/97 numatytos metinės ataskaitos.

| 71. | Dviejuose GIRS reglamentuojančiuose teisės aktuose siūloma taikyti nuobaudas. Reglamente dėl GIRS ir kitose veterinarinėse nuostatose jokios finansinės nuobaudos, nesilaikius galiojančių taisyklių, nėra numatytos. Tačiau reglamente dėl IAKS organizavimo, jei taisyklių nėra laikomasi, finansinės nuobaudos siūlomos. Taigi Žemės ūkio generaliniam direktoratui baigus tyrimą, gali būti padarytos finansinės korekcijos (47), taikomos tam atvejui, jei patikrinimų metu nustatomi konkretūs sunkūs identifikavimo pažeidimai. Nuobaudų sistemos skirtingos ir nėra numatytas joks abiejų sistemų suderinimas. |
| --- | --- |

71.

Dviejuose GIRS reglamentuojančiuose teisės aktuose siūloma taikyti nuobaudas. Reglamente dėl GIRS ir kitose veterinarinėse nuostatose jokios finansinės nuobaudos, nesilaikius galiojančių taisyklių, nėra numatytos. Tačiau reglamente dėl IAKS organizavimo, jei taisyklių nėra laikomasi, finansinės nuobaudos siūlomos. Taigi Žemės ūkio generaliniam direktoratui baigus tyrimą, gali būti padarytos finansinės korekcijos (47), taikomos tam atvejui, jei patikrinimų metu nustatomi konkretūs sunkūs identifikavimo pažeidimai. Nuobaudų sistemos skirtingos ir nėra numatytas joks abiejų sistemų suderinimas.

Nenuoseklumai administruojant priemokas

Priemokos už galvijus, tikrinamos pagal integruotą administravimo ir kontrolės sistemą

| 72. | Reglamente dėl integruotos administravimo ir kontrolės sistemos (IAKS) yra numatyta, kad valstybės narės atlieka administracinius patikrinimus, užtikrinančius reikalavimų dėl pagalbos ir priemokų išmokėjimo laikymąsi. Į šiuos administracinius patikrinimus pirmiausia įeina kryžminiai galvijų duomenų bazės patikrinimai. Taigi pagal IAKS, siekiant patvirtinti priemokų paraiškas, yra naudojama kompiuterinė galvijų duomenų bazė (pagrindinė GIRS dalis) (48). |
| --- | --- |

72.

Reglamente dėl integruotos administravimo ir kontrolės sistemos (IAKS) yra numatyta, kad valstybės narės atlieka administracinius patikrinimus, užtikrinančius reikalavimų dėl pagalbos ir priemokų išmokėjimo laikymąsi. Į šiuos administracinius patikrinimus pirmiausia įeina kryžminiai galvijų duomenų bazės patikrinimai. Taigi pagal IAKS, siekiant patvirtinti priemokų paraiškas, yra naudojama kompiuterinė galvijų duomenų bazė (pagrindinė GIRS dalis) (48).

| 73. | Komisija užtikrina, kad visos valstybės narės įgyvendintų administracinius patikrinimus. Į šiuos patikrinimus turi įeiti patikrinimas dėl visų reikalavimų gauti išmokas įgyvendinimo, tikrinant GIRS duomenų bazę. Reikalavimų gauti išmokas įgyvendinimo patikrinimo lygis keturiose valstybėse narėse, kuriose buvo lankomasi, yra labai įvairus. |
| --- | --- |

73.

Komisija užtikrina, kad visos valstybės narės įgyvendintų administracinius patikrinimus. Į šiuos patikrinimus turi įeiti patikrinimas dėl visų reikalavimų gauti išmokas įgyvendinimo, tikrinant GIRS duomenų bazę. Reikalavimų gauti išmokas įgyvendinimo patikrinimo lygis keturiose valstybėse narėse, kuriose buvo lankomasi, yra labai įvairus.

| 74. | Komisija nustatė tikslius administracinius patikrinimus, kurie turi būti atliekami išmokant priemokas už galvijus, suskirstydama patikrinimus į pagrindinius ir papildomus. Ji neįvardijo identifikavimo pažeidimų, į kuriuos reikėtų atsižvelgti, taip pat nenurodė, dėl kokių pažeidimų išmokos sustabdomos ar nesustabdomos. 8 langelyje apžvelgiami galvijų judėjimų pažeidimai.

  Judėjimų pažeidimai yra tokie: galvijai išvežami iš ūkio, kitam turėtojui (ūkininkui, pardavėjui, skerdyklai ir t. t.) neįregistravus jų įvežimo, išvežimo iš ūkio data yra vėlesnė nei įvežimo į kitą ūkį data, nesutampa vieno turėtojo užregistruota išvežimo data ir kito turėtojo užregistruota įvežimo data (gali būti atliktas tarpinis neužregistruotas judėjimas ir atsekamumas tampa neišsamus). |
| --- | --- |

74.

Komisija nustatė tikslius administracinius patikrinimus, kurie turi būti atliekami išmokant priemokas už galvijus, suskirstydama patikrinimus į pagrindinius ir papildomus. Ji neįvardijo identifikavimo pažeidimų, į kuriuos reikėtų atsižvelgti, taip pat nenurodė, dėl kokių pažeidimų išmokos sustabdomos ar nesustabdomos. 8 langelyje apžvelgiami galvijų judėjimų pažeidimai.

Judėjimų pažeidimai yra tokie: galvijai išvežami iš ūkio, kitam turėtojui (ūkininkui, pardavėjui, skerdyklai ir t. t.) neįregistravus jų įvežimo, išvežimo iš ūkio data yra vėlesnė nei įvežimo į kitą ūkį data, nesutampa vieno turėtojo užregistruota išvežimo data ir kito turėtojo užregistruota įvežimo data (gali būti atliktas tarpinis neužregistruotas judėjimas ir atsekamumas tampa neišsamus).

Išimtinės pagalbos priemonės jautienos rinkai po galvijų spongiforminės encefalopatijos (GSE) krizės

| 75. | 1996 m. kilus GSE krizei Komisija priėmė išskirtinai Jungtinei Karalystei taikomą reglamentą, kuriame numatoma skersti ir naikinti galvijus, kuriems yra daugiau kaip 30 mėn. (49). 2000 m. kilus antrajai krizei Komisija priėmė naujas priemones, kurios buvo taikomos kitoms valstybėms narėms. Naujame reglamente Komisija nurodo, kad norint gauti išmoką paskerdus ar sunaikinus galvijus, gyvuliai turi būti identifikuoti ir registruoti pagal reglamentą dėl GIRS (50). |
| --- | --- |

75.

1996 m. kilus GSE krizei Komisija priėmė išskirtinai Jungtinei Karalystei taikomą reglamentą, kuriame numatoma skersti ir naikinti galvijus, kuriems yra daugiau kaip 30 mėn. (49). 2000 m. kilus antrajai krizei Komisija priėmė naujas priemones, kurios buvo taikomos kitoms valstybėms narėms. Naujame reglamente Komisija nurodo, kad norint gauti išmoką paskerdus ar sunaikinus galvijus, gyvuliai turi būti identifikuoti ir registruoti pagal reglamentą dėl GIRS (50).

| 76. | Jungtinei Karalystei taikomo reglamento pataisa siekiant įvesti sąlygą dėl galvijų identifikavimo ir registravimo nebuvo padaryta. Taigi, kad būtų galima skirti išmoką paskerdus ar sunaikinus gyvulius, galvijai neturėjo būti identifikuoti ir registruoti pagal reglamentą dėl GIRS. Toks nevienodas valstybių narių vertinimas parodo teisės aktų nenuoseklumą. Iš tikrųjų GIRS ES buvo sukurta kilus GSE krizei. Jungtinė Karalystė, kuri labiausiai nukentėjo nuo ligos, vienintelė pagal teisės aktus neprivalėjo atlikti kryžminio patikrinimo, tikrinant nacionalinę duomenų bazę, ir galėjo gauti išmokas už gyvulius, kurie buvo neidentifikuoti ir paskersti siekiant juos sunaikinti. |
| --- | --- |

76.

Jungtinei Karalystei taikomo reglamento pataisa siekiant įvesti sąlygą dėl galvijų identifikavimo ir registravimo nebuvo padaryta. Taigi, kad būtų galima skirti išmoką paskerdus ar sunaikinus gyvulius, galvijai neturėjo būti identifikuoti ir registruoti pagal reglamentą dėl GIRS. Toks nevienodas valstybių narių vertinimas parodo teisės aktų nenuoseklumą. Iš tikrųjų GIRS ES buvo sukurta kilus GSE krizei. Jungtinė Karalystė, kuri labiausiai nukentėjo nuo ligos, vienintelė pagal teisės aktus neprivalėjo atlikti kryžminio patikrinimo, tikrinant nacionalinę duomenų bazę, ir galėjo gauti išmokas už gyvulius, kurie buvo neidentifikuoti ir paskersti siekiant juos sunaikinti.

| 77. | Komisija skirtingą vertinimą grindė 1996 m. reglamente nurodytu tikslu pašalinti iš rinkos senas karves, kurioms netaikomi identifikavimo reikalavimai ir kurių amžius gali būti nustatytas pagal dantis. Tokį argumentavimą, kuris šiuo metu nebėra tinkamas, buvo galima pagrįsti, nes dėl įpareigojimo atlikti senesnių gyvulių identifikavimą būtų padidėjės slapto skerdimo pavojus. |
| --- | --- |

77.

Komisija skirtingą vertinimą grindė 1996 m. reglamente nurodytu tikslu pašalinti iš rinkos senas karves, kurioms netaikomi identifikavimo reikalavimai ir kurių amžius gali būti nustatytas pagal dantis. Tokį argumentavimą, kuris šiuo metu nebėra tinkamas, buvo galima pagrįsti, nes dėl įpareigojimo atlikti senesnių gyvulių identifikavimą būtų padidėjės slapto skerdimo pavojus.

AUDITO RŪMŲ ATLIKTŲ PATIKRINIMŲ VALSTYBĖSE NARĖSE REZULTATAI

| 78. | Padėtis keturiose valstybėse narėse, kuriose buvo lankomasi, 2002 m. pirmajame pusmetyje, taigi praėjus daugiau kaip dvidešimt keturiems mėnesiams po identifikavimo ir registravimo sistemos sukūrimui nustatytos datos – 1999 m. gruodžio 31 d., turėjo tam tikrų trūkumų. Kai kurios valstybės narės atliekant auditą dar tik kūrė sistemą, o patobulinimai buvo numatyti visose valstybėse narėse, kuriose buvo lankomasi. Kai kurios Audito Rūmų pastabos šiuo metu nebėra aktualios, bet dėl kitų nustatytų trūkumų rekomendacijos yra pateikiamos (žr. 92–99 punktus) ir šie trūkumai turi būti ištaisyti. 4 lentelėje apibūdinama, kokia padėtis keturiose valstybėse narėse, kuriose buvo lankomasi, 2002 m. vyrojo penkiose srityse: į ausis segamų įsagų, ūkio registrų, pasų, kompiuterinių duomenų bazių ir įvairių turėtojų dalyvavimo sistemoje srityse. |
| --- | --- |

78.

Padėtis keturiose valstybėse narėse, kuriose buvo lankomasi, 2002 m. pirmajame pusmetyje, taigi praėjus daugiau kaip dvidešimt keturiems mėnesiams po identifikavimo ir registravimo sistemos sukūrimui nustatytos datos – 1999 m. gruodžio 31 d., turėjo tam tikrų trūkumų. Kai kurios valstybės narės atliekant auditą dar tik kūrė sistemą, o patobulinimai buvo numatyti visose valstybėse narėse, kuriose buvo lankomasi. Kai kurios Audito Rūmų pastabos šiuo metu nebėra aktualios, bet dėl kitų nustatytų trūkumų rekomendacijos yra pateikiamos (žr. 92–99 punktus) ir šie trūkumai turi būti ištaisyti. 4 lentelėje apibūdinama, kokia padėtis keturiose valstybėse narėse, kuriose buvo lankomasi, 2002 m. vyrojo penkiose srityse: į ausis segamų įsagų, ūkio registrų, pasų, kompiuterinių duomenų bazių ir įvairių turėtojų dalyvavimo sistemoje srityse.

Į ausis segami įsagai

| 79. | Reglamente yra numatyta, kad ūkininkams išduodamų į ausis segamų įsagų užtenka daugiausia vienerių metų poreikiams patenkinti. Valstybėse narėse, kuriose buvo lankomasi, į ausis segamų įsagų skaičius kartais buvo didesnis. Apskritai įsagų formatas atitinka teisės aktų reikalavimus (žr. 1 nuotrauką). |
| --- | --- |

79.

Reglamente yra numatyta, kad ūkininkams išduodamų į ausis segamų įsagų užtenka daugiausia vienerių metų poreikiams patenkinti. Valstybėse narėse, kuriose buvo lankomasi, į ausis segamų įsagų skaičius kartais buvo didesnis. Apskritai įsagų formatas atitinka teisės aktų reikalavimus (žr. 1 nuotrauką).

| 80. | Vokietijoje, Prancūzijoje ir Italijoje nacionalinės institucijos nebuvo įvertinusios į ausis segamų įsagų kokybės, panaudojant tokius rodiklius kaip pamestų įsagų skaičius arba įsagų nuėmimo dažnumas. Jos taip pat nebuvo išnagrinėjusios sandėrių sudarymo procedūrų. Tuo tarpu Didžiojoje Britanijoje, kurioje buvo patvirtinti 12 skirtingų gamintojų pagaminti į ausis segami įsagai, šiais statistiniais duomenimis galima naudotis („Ear Tag Allocation System“); remiantis jais, 10,8 % visų į ausis segamų įsagų po keturių metų buvo pakeisti. Pakeitimų skaičius labai skyrėsi priklausomai nuo tiekėjų ir kartais siekė net 23 % |
| --- | --- |

80.

Vokietijoje, Prancūzijoje ir Italijoje nacionalinės institucijos nebuvo įvertinusios į ausis segamų įsagų kokybės, panaudojant tokius rodiklius kaip pamestų įsagų skaičius arba įsagų nuėmimo dažnumas. Jos taip pat nebuvo išnagrinėjusios sandėrių sudarymo procedūrų. Tuo tarpu Didžiojoje Britanijoje, kurioje buvo patvirtinti 12 skirtingų gamintojų pagaminti į ausis segami įsagai, šiais statistiniais duomenimis galima naudotis („Ear Tag Allocation System“); remiantis jais, 10,8 % visų į ausis segamų įsagų po keturių metų buvo pakeisti. Pakeitimų skaičius labai skyrėsi priklausomai nuo tiekėjų ir kartais siekė net 23 %

Ūkio registrai

| 81. | Ūkio registrai ne visuomet atitiko teisės aktuose reikalaujamą formatą. Visose valstybėse narėse, kuriose buvo lankomasi, skerdyklų, didmenininkų ir pardavėjų naudojamame registre buvo ne visa teisės aktuose reikalaujama informacija (žr. 9 langelį).

  Prancūzijoje kompetentinga institucija pagal Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 7 straipsnio 3 dalį nebuvo patvirtinusi visoms turėtojų kategorijoms nustatyto registro. Registro formate, kuris buvo patvirtintas galvijus auginantiems ūkiams, nebuvo numatytas tęstinis galvijų bandos judėjimų registravimas, iš jo nebuvo galima tiesiogiai sužinoti ūkyje esančių galvijų skaičiaus.Italijoje buvo priimti du skirtingi galvijams skirtų pastatų registrų modeliai. Nė viename iš šių modelių nebuvo numatytas tęstinis galvijų judėjimų registravimas. Nė vienas registras nebuvo patvirtintas skerdykloms.Didžiojoje Britanijoje pardavėjai, sandėrius administruojantys asmenys ir skerdyklos registrą ne visuomet tvarkė naudodami kompetentingos institucijos patvirtintą formatą. |
| --- | --- |

81.

Ūkio registrai ne visuomet atitiko teisės aktuose reikalaujamą formatą. Visose valstybėse narėse, kuriose buvo lankomasi, skerdyklų, didmenininkų ir pardavėjų naudojamame registre buvo ne visa teisės aktuose reikalaujama informacija (žr. 9 langelį).

Prancūzijoje kompetentinga institucija pagal Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 7 straipsnio 3 dalį nebuvo patvirtinusi visoms turėtojų kategorijoms nustatyto registro. Registro formate, kuris buvo patvirtintas galvijus auginantiems ūkiams, nebuvo numatytas tęstinis galvijų bandos judėjimų registravimas, iš jo nebuvo galima tiesiogiai sužinoti ūkyje esančių galvijų skaičiaus.Italijoje buvo priimti du skirtingi galvijams skirtų pastatų registrų modeliai. Nė viename iš šių modelių nebuvo numatytas tęstinis galvijų judėjimų registravimas. Nė vienas registras nebuvo patvirtintas skerdykloms.Didžiojoje Britanijoje pardavėjai, sandėrius administruojantys asmenys ir skerdyklos registrą ne visuomet tvarkė naudodami kompetentingos institucijos patvirtintą formatą.

Pasai

| 82. | Kadangi kiekviena valstybė narė šalies sistemą kūrė atskirai, pasų formatai jose labai įvairūs. Šių pasų nebuvo galima sulyginti, ir kitos valstybės narės augintojui buvo sunku suprasti įvairių pasų apiforminimą (žr. 2 nuotrauką). Galvijų, kuriais valstybės narės keitėsi tarpusavyje, pasų tikrinimas valstybėse narėse, kuriose buvo lankomasi, buvo nepakankamas (žr. 10 langelį).

  Italijoje pasų patikimumas nebuvo užtikrintas. Iš tikrųjų kai kuriuose regionuose buvo naudojami skirtingi pasų modeliai, rankraštiniai pasai ir toliau naudojami kartu su spausdintais pasais. Kai kuriais atvejais iš trečiųjų šalių importuotų ir ūkyje, į kurį buvo įvežti, identifikuotų veršelių pasuose nebuvo jokios nuorodos apie jų kilmę. Italijos institucijos nusprendė neišduoti naujo paso gyvuliams, atvežtiems iš kitų valstybių narių, bet brūkšniniuose pervežtų gyvulių pasų koduose kaupiama informacija sistemingai nebuvo naudojama, nes šie brūkšniniai kodai nėra sunorminti. Paskerstų gyvulių pasai nebuvo sistemingai grąžinami kompetentingai institucijai. Kai kurios skerdyklos pasus siuntė į nacionalinės duomenų bazės būstinę, kitos – vietoje esantiems padaliniams, o kai kurios juos saugojo keletą metų. Nebuvo vykdomi jokie kryžminiai paskerstų gyvulių pasų ir skerdyklų duomenų bazėms perduotos informacijos, susijusios su skerdimais, patikrinimai.Bavarijos ir Saksonijos žemėse nebuvo vykdomos pasų grąžinimo paskerdus gavijus kontrolės procedūros. Pasai sistemingai nebuvo grąžinami į žemės „Regionalstelle“. Be to, skerdyklos nepildė visų paskerstų galvijų pasų. Išduodant naują pasą, nebuvo vykdoma jokia procedūra siekiant įsitikinti tokių išdavimų pagrįstumu.Prancūzijoje institucijos iš kitų valstybių narių įvežtiems gyvuliams išduoda naują pasą. Gyvulių, įvežtų iš kitos valstybės narės, pasai nebuvo grąžinami kilmės valstybei narei. Šie pasai buvo renkami Žemės ūkio ministerijoje arba vietinėje institucijoje, laukiant, kol jie bus išsiųsti į kilmės valstybę narę. Nėra įgyvendinama nei šių pasų registracijos procedūra, nei pasų paskelbimo negaliojančiais sistema. |
| --- | --- |

82.

Kadangi kiekviena valstybė narė šalies sistemą kūrė atskirai, pasų formatai jose labai įvairūs. Šių pasų nebuvo galima sulyginti, ir kitos valstybės narės augintojui buvo sunku suprasti įvairių pasų apiforminimą (žr. 2 nuotrauką). Galvijų, kuriais valstybės narės keitėsi tarpusavyje, pasų tikrinimas valstybėse narėse, kuriose buvo lankomasi, buvo nepakankamas (žr. 10 langelį).

Italijoje pasų patikimumas nebuvo užtikrintas. Iš tikrųjų kai kuriuose regionuose buvo naudojami skirtingi pasų modeliai, rankraštiniai pasai ir toliau naudojami kartu su spausdintais pasais. Kai kuriais atvejais iš trečiųjų šalių importuotų ir ūkyje, į kurį buvo įvežti, identifikuotų veršelių pasuose nebuvo jokios nuorodos apie jų kilmę. Italijos institucijos nusprendė neišduoti naujo paso gyvuliams, atvežtiems iš kitų valstybių narių, bet brūkšniniuose pervežtų gyvulių pasų koduose kaupiama informacija sistemingai nebuvo naudojama, nes šie brūkšniniai kodai nėra sunorminti. Paskerstų gyvulių pasai nebuvo sistemingai grąžinami kompetentingai institucijai. Kai kurios skerdyklos pasus siuntė į nacionalinės duomenų bazės būstinę, kitos – vietoje esantiems padaliniams, o kai kurios juos saugojo keletą metų. Nebuvo vykdomi jokie kryžminiai paskerstų gyvulių pasų ir skerdyklų duomenų bazėms perduotos informacijos, susijusios su skerdimais, patikrinimai.Bavarijos ir Saksonijos žemėse nebuvo vykdomos pasų grąžinimo paskerdus gavijus kontrolės procedūros. Pasai sistemingai nebuvo grąžinami į žemės „Regionalstelle“. Be to, skerdyklos nepildė visų paskerstų galvijų pasų. Išduodant naują pasą, nebuvo vykdoma jokia procedūra siekiant įsitikinti tokių išdavimų pagrįstumu.Prancūzijoje institucijos iš kitų valstybių narių įvežtiems gyvuliams išduoda naują pasą. Gyvulių, įvežtų iš kitos valstybės narės, pasai nebuvo grąžinami kilmės valstybei narei. Šie pasai buvo renkami Žemės ūkio ministerijoje arba vietinėje institucijoje, laukiant, kol jie bus išsiųsti į kilmės valstybę narę. Nėra įgyvendinama nei šių pasų registracijos procedūra, nei pasų paskelbimo negaliojančiais sistema.

Kompiuterinės duomenų bazės ir duomenų kokybė

| 83. | Reglamente yra numatyta, kad turėtojai duomenų bazei praneša apie visus judėjimus į ūkį ir iš jo, nenurodant informacijos, kurią reikia perduoti, tipo. Dėl to pranešimuose apie judėjimus informacija ne visuomet buvo išsami. Pavyzdžiui, Prancūzijos institucijos rinko labai nedaug informacijos apie galvijų paskirties vietą. Turėtojų buvo prašoma tik nurodyti išvežimo priežastį: „paskerdimas“ arba „auginimas“, nepateikiant jokios informacijos apie tikrąją galvijo paskirties vietą (Prancūzijos ar kitų šalių rinka). Taigi duomenų bazėje nebuvo kaupiama informacija apie gyvulių judėjimus Bendrijoje ar už jos ribų. Italijoje supirkimo centrai sistemingai nepranešdavo apie judėjimus. Be to, buvo nustatyta, kad itin vėluojama tvarkyti pranešimus. 2000 ir 2001 m. daugiau kaip 95 % visų tipų pranešimų į duomenų bazę buvo įregistruoti vėliau nei yra numatyta reglamente. |
| --- | --- |

83.

Reglamente yra numatyta, kad turėtojai duomenų bazei praneša apie visus judėjimus į ūkį ir iš jo, nenurodant informacijos, kurią reikia perduoti, tipo. Dėl to pranešimuose apie judėjimus informacija ne visuomet buvo išsami. Pavyzdžiui, Prancūzijos institucijos rinko labai nedaug informacijos apie galvijų paskirties vietą. Turėtojų buvo prašoma tik nurodyti išvežimo priežastį: „paskerdimas“ arba „auginimas“, nepateikiant jokios informacijos apie tikrąją galvijo paskirties vietą (Prancūzijos ar kitų šalių rinka). Taigi duomenų bazėje nebuvo kaupiama informacija apie gyvulių judėjimus Bendrijoje ar už jos ribų. Italijoje supirkimo centrai sistemingai nepranešdavo apie judėjimus. Be to, buvo nustatyta, kad itin vėluojama tvarkyti pranešimus. 2000 ir 2001 m. daugiau kaip 95 % visų tipų pranešimų į duomenų bazę buvo įregistruoti vėliau nei yra numatyta reglamente.

| 84. | Judėjimų pažeidimų nustatymo mechanizmas ir šių pažeidimų administravimas valstybėse narėse, kuriose buvo lankomasi, buvo labai įvairus (žr. 11 langelį).

  Vokietijoje a priori buvo atlikti 600 kontrolės testų, siekiant užtikrinti optimalią į bazę įvedamų duomenų kokybę. A posteriori buvo atliekami ir kiti testai. Be to, Vokietijos institucijos bazėje įdiegė duomenų kokybės rodiklį. Pagal šį rodiklį buvo nustatomas gyvulių, kuriuos pervežant įvykdytas pažeidimas, procentas, palyginti su visais judėjimais.Italijoje iš 2001 m. atsiųstų pranešimų apie įvežimus 515 967 pranešimuose nenurodyta judėjimo kilmė (iš viso 21 %). 2002 m. sausio 1 d. buvo gauta pranešimų apie 2 305 076 išvežtus gyvulius, nenurodant jų paskirties vietos. Nacionalinėje duomenų bazėje 2002 m. kovo mėn. buvo 743 079 viena kitą dubliuojančios informacijos apie į ausis segamus įsagus atvejų.Didžiojoje Britanijoje buvo nustatyta, kad pranešimai apie judėjimus pateikiami vėluojant. Išvežus tam tikrą skaičių gyvulių jie nebuvo įregistruoti kaip įvežti, taigi atitinkami gyvuliai buvo laikomi „dingusiais“. Be to, kai kurie pažeidimai buvo ištaisyti panaudojant automatinę procedūrą, kurios metu surandamas trūkstamas judėjimas (2002 m. balandžio mėn. buvo atlikta 1 915 000 tokių judėjimų pataisymų).Prancūzijoje supirkimo centrai ir pardavėjai apie judėjimus privalėjo pranešti tik tada, jei galvijai jų nuosavybėje buvo ilgiau nei 30 dienų. O skerdyklos apie judėjimus pranešti neprivalėjo. |
| --- | --- |

84.

Judėjimų pažeidimų nustatymo mechanizmas ir šių pažeidimų administravimas valstybėse narėse, kuriose buvo lankomasi, buvo labai įvairus (žr. 11 langelį).

Vokietijoje a priori buvo atlikti 600 kontrolės testų, siekiant užtikrinti optimalią į bazę įvedamų duomenų kokybę. A posteriori buvo atliekami ir kiti testai. Be to, Vokietijos institucijos bazėje įdiegė duomenų kokybės rodiklį. Pagal šį rodiklį buvo nustatomas gyvulių, kuriuos pervežant įvykdytas pažeidimas, procentas, palyginti su visais judėjimais.Italijoje iš 2001 m. atsiųstų pranešimų apie įvežimus 515 967 pranešimuose nenurodyta judėjimo kilmė (iš viso 21 %). 2002 m. sausio 1 d. buvo gauta pranešimų apie 2 305 076 išvežtus gyvulius, nenurodant jų paskirties vietos. Nacionalinėje duomenų bazėje 2002 m. kovo mėn. buvo 743 079 viena kitą dubliuojančios informacijos apie į ausis segamus įsagus atvejų.Didžiojoje Britanijoje buvo nustatyta, kad pranešimai apie judėjimus pateikiami vėluojant. Išvežus tam tikrą skaičių gyvulių jie nebuvo įregistruoti kaip įvežti, taigi atitinkami gyvuliai buvo laikomi „dingusiais“. Be to, kai kurie pažeidimai buvo ištaisyti panaudojant automatinę procedūrą, kurios metu surandamas trūkstamas judėjimas (2002 m. balandžio mėn. buvo atlikta 1 915 000 tokių judėjimų pataisymų).Prancūzijoje supirkimo centrai ir pardavėjai apie judėjimus privalėjo pranešti tik tada, jei galvijai jų nuosavybėje buvo ilgiau nei 30 dienų. O skerdyklos apie judėjimus pranešti neprivalėjo.

| 85. | Prancūzijoje ir Italijoje vietinių bazių duomenys automatiškai nebuvo perduodami į nacionalinę bazę. Prancūzijoje į nacionalinę bazę duomenys buvo teikiami iš 43 vietinių bazių. Nacionalinėje ir vietinėje bazėse esančių duomenų kiekis ir kokybė 75 % aplankytų ūkių atveju nesutapo. Italijoje ne visos 198 vietinės bazės turėjo tiesioginę prieigą prie nacionalinės bazės. Be to, prie nacionalinės bazės nebuvo prijungtos skerdyklos. Visų aplankytų ūkių atveju buvo nustatyti įvairių bazių duomenų neatitikimai. |
| --- | --- |

85.

Prancūzijoje ir Italijoje vietinių bazių duomenys automatiškai nebuvo perduodami į nacionalinę bazę. Prancūzijoje į nacionalinę bazę duomenys buvo teikiami iš 43 vietinių bazių. Nacionalinėje ir vietinėje bazėse esančių duomenų kiekis ir kokybė 75 % aplankytų ūkių atveju nesutapo. Italijoje ne visos 198 vietinės bazės turėjo tiesioginę prieigą prie nacionalinės bazės. Be to, prie nacionalinės bazės nebuvo prijungtos skerdyklos. Visų aplankytų ūkių atveju buvo nustatyti įvairių bazių duomenų neatitikimai.

| 86. | Duomenų bazėse pateiktos informacijos kokybė pakankamai gerai buvo įvertinta Vokietijoje, bet nepakankamai kitose trijose valstybėse narėse. Buvo naudojama nedaug bazėje įdiegtų duomenų kokybės rodiklių ir nenaudojami išoriniai šaltiniai duomenų kokybei patvirtinti. |
| --- | --- |

86.

Duomenų bazėse pateiktos informacijos kokybė pakankamai gerai buvo įvertinta Vokietijoje, bet nepakankamai kitose trijose valstybėse narėse. Buvo naudojama nedaug bazėje įdiegtų duomenų kokybės rodiklių ir nenaudojami išoriniai šaltiniai duomenų kokybei patvirtinti.

Įvairių turėtojų pranešimai

| 87. | Buvo nustatyta, kad siunčiant pranešimus tik augintojų dalyvavimo lygmuo, vertinant įvarius turėtojus, yra geras. Tačiau atsekamumas nėra išsamus, jei visi, net ir tarpiniai turėtojai, kaip, pavyzdžiui, pardavėjai, didmenininkai ir supirkimo centrų darbuotojai, nepraneša apie įvežimus ir išvežimus. |
| --- | --- |

87.

Buvo nustatyta, kad siunčiant pranešimus tik augintojų dalyvavimo lygmuo, vertinant įvarius turėtojus, yra geras. Tačiau atsekamumas nėra išsamus, jei visi, net ir tarpiniai turėtojai, kaip, pavyzdžiui, pardavėjai, didmenininkai ir supirkimo centrų darbuotojai, nepraneša apie įvežimus ir išvežimus.

| 88. | Prancūzijoje į sistemą nebuvo integruotos skerdyklos. Skerdyklose identifikavimo ir jautienos ženklinimo ryšys yra itin pastebimas. Taigi jos sudaro itin svarbią grandies dalį įgyvendinant išsamų atsekamumą. |
| --- | --- |

88.

Prancūzijoje į sistemą nebuvo integruotos skerdyklos. Skerdyklose identifikavimo ir jautienos ženklinimo ryšys yra itin pastebimas. Taigi jos sudaro itin svarbią grandies dalį įgyvendinant išsamų atsekamumą.

Informacija apie galvijų srautus

| 89. | Prancūzijos duomenų bazėje, kurioje nurodoma, kad į kitas valstybes nares buvo eksportuota daugiau nei 50 % eksportuotų galvijų, nepateikiama jokia informacija apie judėjimus kitose valstybėse narėse. Kitose valstybėse narėse iš kompiuterinių duomenų bazėse pateiktos informacijos, susijusios su galvijų srautais valstybėse narėse, matyti, kad valstybės narės, iš kurios galvijas yra išvežtas, deklaruota išvežimo data ir valstybės narės, į kurią galvijas yra įvežtas, deklaruota įvežimo data neatitinka (žr. 7 lentelę). 12 langelyje pateikiami nustatyti pažeidimų ir nacionalinių duomenų bazių neatitikimų pavyzdžiai.
  7 lentelė
  Srautų Bendrijoje sugretinimas tarp nacionalinių duomenų bazių
  2000 m. JUDĖJIMAI











  Iš | Į | Vokietiją | Prancūziją | Italiją | Jungtinę Karalystę (Didžiąją Britaniją ir Šiaurės Airiją) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vokietijos | Paskirties šalies duomenų bazė | | n.d. | 18 255 | 52 |
| Vokietijos duomenų bazė | | 51 432 | 79 691 | 23 |
| nesutampa | | n.d. | 61 436 | 29 |
| Prancūzijos | Paskirties šalies duomenų bazė | 16 642 | | 401 894 | 202 |
| Prancūzijos duomenų bazė | n.d. | | n.d. | n.d. |
| nesutampa | n.d. | | n.d. | n.d. |
| Italijos | Paskirties šalies duomenų bazė | 1 126 | n.d. | | 5 |
| Italijos duomenų bazė | 0 | 174 | | 160 |
| nesutampa | 1 126 | n.d. | | 155 |
| Jungtinės Karalystės (Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos) | Paskirties šalies duomenų bazė | 0 | n.d. | 160 | |
| Jungtinės Karalystės duomenų bazės (Didžioji Britanija ir Šiaurės Airija) | 0 | 0 | 0 | |
| nesutampa | 0 | n.d. | 160 | |
| n.d.: duomenų nepateikta.

  Šaltinis: nacionalinės duomenų bazės. |

89.

Prancūzijos duomenų bazėje, kurioje nurodoma, kad į kitas valstybes nares buvo eksportuota daugiau nei 50 % eksportuotų galvijų, nepateikiama jokia informacija apie judėjimus kitose valstybėse narėse. Kitose valstybėse narėse iš kompiuterinių duomenų bazėse pateiktos informacijos, susijusios su galvijų srautais valstybėse narėse, matyti, kad valstybės narės, iš kurios galvijas yra išvežtas, deklaruota išvežimo data ir valstybės narės, į kurią galvijas yra įvežtas, deklaruota įvežimo data neatitinka (žr. 7 lentelę). 12 langelyje pateikiami nustatyti pažeidimų ir nacionalinių duomenų bazių neatitikimų pavyzdžiai.

7 lentelė

Srautų Bendrijoje sugretinimas tarp nacionalinių duomenų bazių

2000 m. JUDĖJIMAI

Iš

Į

Vokietiją

Prancūziją

Italiją

Jungtinę Karalystę (Didžiąją Britaniją ir Šiaurės Airiją)

Vokietijos

Paskirties šalies duomenų bazė

n.d.

18 255

52

Vokietijos duomenų bazė

51 432

79 691

23

nesutampa

n.d.

61 436

29

Prancūzijos

Paskirties šalies duomenų bazė

16 642

401 894

202

Prancūzijos duomenų bazė

n.d.

n.d.

n.d.

nesutampa

n.d.

n.d.

n.d.

Italijos

Paskirties šalies duomenų bazė

1 126

n.d.

5

Italijos duomenų bazė

0

174

160

nesutampa

1 126

n.d.

155

Jungtinės Karalystės (Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos)

Paskirties šalies duomenų bazė

0

n.d.

160

Jungtinės Karalystės duomenų bazės (Didžioji Britanija ir Šiaurės Airija)

0

0

0

nesutampa

0

n.d.

160

n.d.: duomenų nepateikta.

Šaltinis: nacionalinės duomenų bazės.

2001 m. JUDĖJIMAI

| Iš | Į | Vokietiją | Prancūziją | Italiją | Jungtinę Karalystę (Didžiąją Britaniją ir Šiaurės Airiją) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vokietijos | Paskirties šalies duomenų bazė | | n.d. | 22 687 | 1 122 |
| Vokietijos duomenų bazė | | 62 809 | 114 820 | 163 |
| nesutampa | | n.d. | 92 133 | 959 |
| Prancūzijos | Paskirties šalies duomenų bazė | 8 847 | | 367 769 | 159 |
| Prancūzijos duomenų bazė | n.d. | | n.d. | n.d. |
| nesutampa | n.d. | | n.d. | n.d. |
| Italijos | Paskirties šalies duomenų bazė | 73 | n.d. | | 37 |
| Italijos duomenų bazė | 0 | 353 | | 0 |
| nesutampa | 73 | n.d. | | 37 |
| Jungtinės Karalystės (Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos) | Paskirties šalies duomenų bazė | 0 | n.d. | 82 | |
| Jungtinės Karalystės duomenų bazės (Didžioji Britanija ir Šiaurės Airija) | 0 | 0 | 0 | |
| nesutampa | 0 | n.d. | 82 | |
| n.d.: duomenų nepateikta.

  Šaltinis: nacionalinės duomenų bazės. |

Iš

Į

Vokietiją

Prancūziją

Italiją

Jungtinę Karalystę (Didžiąją Britaniją ir Šiaurės Airiją)

Vokietijos

Paskirties šalies duomenų bazė

n.d.

22 687

1 122

Vokietijos duomenų bazė

62 809

114 820

163

nesutampa

n.d.

92 133

959

Prancūzijos

Paskirties šalies duomenų bazė

8 847

367 769

159

Prancūzijos duomenų bazė

n.d.

n.d.

n.d.

nesutampa

n.d.

n.d.

n.d.

Italijos

Paskirties šalies duomenų bazė

73

n.d.

37

Italijos duomenų bazė

0

353

0

nesutampa

73

n.d.

37

Jungtinės Karalystės (Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos)

Paskirties šalies duomenų bazė

0

n.d.

82

Jungtinės Karalystės duomenų bazės (Didžioji Britanija ir Šiaurės Airija)

0

0

0

nesutampa

0

n.d.

82

n.d.: duomenų nepateikta.

Šaltinis: nacionalinės duomenų bazės.

Italijos duomenų bazėje 2001 m. įregistruoti 22 687 iš Vokietijos atvežti gyvuliai, tuo tarpu Vokietijos duomenų bazėje įregistruoti 114 820 gyvulių, kurie buvo išvežti į Italiją. 2000 m. duomenys: atitinkamai 18 255 ir 79 691. Be to, Italijos duomenų bazėje neįregistruotas nė vienas galvijų išvežimo į Vokietiją atvejis, o Vokietijos duomenų bazėje užregistruota, kad iš Italijos gyvulių įvežta buvo (2000 m. – 1 126 galvijai, 2001 m. – 73 galvijai).Vokietijos duomenų bazėje užregistruoti tik 23 į Jungtinę Karalystę 2000 m. išvežti gyvuliai, o Jungtinės Karalystės duomenų bazėse užregistruoti 52 iš Vokietijos įvežti gyvuliai. 2001 m. Vokietijos duomenų bazėje užregistruoti 163 į Jungtinę Karalystę išvežti gyvuliai, o Jungtinės Karalystės duomenų bazėse užregistruoti 1 122 įvežti gyvuliai.Jungtinės Karalystės duomenų bazėse nebuvo užregistruotas nė vienas galvijų išvežimo atvejis, o Italijos duomenų bazėje nurodyta, kad 2000 m. iš šios šalies įvežta 160 galvijų, 2001 m. – 82 galvijai, nors iš tikrųjų tokie judėjimai buvo uždrausti.Kiti neatitikimai buvo aptikti tikrinant duomenis apie galvijų išvežimą iš Italijos į Jungtinę Karalystę. Buvo deklaruota, kad iš Italijos į Jungtinę Karalystę 2000 m. išvežta 160 gyvulių, o Jungtinės Karalystės duomenų bazėse jų nurodyta tik 5. 2001 m. padėtis yra visiškai priešinga: Italijos duomenų bazėje nėra nurodytas nė vienas galvijų išvežimo į Jungtinę Karalystę atvejis, tačiau Jungtinės Karalystės duomenų bazėje buvo užregistruoti 37 įvežti galvijai.

| 90. | Prekybos su trečiosiomis šalimis 2000 ir 2001 m. duomenys taip pat nesutampa (žr. 8 lentelę), lyginant Eurostato duomenis su nacionalinių duomenų bazių duomenimis. Remiantis Audito Rūmų atliktais tyrimais, jokie duomenys, paimti iš dviejų duomenų šaltinių, nėra identiški. Teisingo gyvulių srautų tarp valstybių narių ir trečiųjų šalių vaizdo nebuvo galima susidaryti.
  8 lentelė
  Duomenų apie galvijus, importuojamus iš trečiųjų šalių, palyginimas
  2000 m. IMPORTUOTA | Vokietija | Prancūzija | Italija | Jungtinė Karalystė |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pagal Eurostatą | 118 780 | 25 | 330 632 | 432 |
| Pagal nacionalines duomenų bazes | 33 583 | n.d. | 170 184 | 1 127 |
| Nesutampa | 85 197 | n.d. | 160 448 | – 695 |
| % | 254 % | n.d. | 94 % | –62 % |
| n.d.: duomenų nepateikta.

  Šaltinis: Eurostatas ir nacionalinės duomenų bazės. |

90.

Prekybos su trečiosiomis šalimis 2000 ir 2001 m. duomenys taip pat nesutampa (žr. 8 lentelę), lyginant Eurostato duomenis su nacionalinių duomenų bazių duomenimis. Remiantis Audito Rūmų atliktais tyrimais, jokie duomenys, paimti iš dviejų duomenų šaltinių, nėra identiški. Teisingo gyvulių srautų tarp valstybių narių ir trečiųjų šalių vaizdo nebuvo galima susidaryti.

8 lentelė

Duomenų apie galvijus, importuojamus iš trečiųjų šalių, palyginimas

2000 m. IMPORTUOTA

Vokietija

Prancūzija

Italija

Jungtinė Karalystė

Pagal Eurostatą

118 780

25

330 632

432

Pagal nacionalines duomenų bazes

33 583

n.d.

170 184

1 127

Nesutampa

85 197

n.d.

160 448

– 695

%

254 %

n.d.

94 %

–62 %

n.d.: duomenų nepateikta.

Šaltinis: Eurostatas ir nacionalinės duomenų bazės.

2001 m. IMPORTUOTA

| | Vokietija | Prancūzija | Italija | Jungtinė Karalystė |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pagal Eurostatą | 74 730 | 8 | 310 739 | 49 |
| Pagal nacionalines duomenų bazes | 21 637 | n.d. | 128 515 | 65 |
| Nesutampa | 53 093 | n.d. | 182 224 | –16 |
| % | 245 % | n.d. | 142 % | –25 % |
| n.d.: duomenų nepateikta.

  Šaltinis: Eurostatas ir nacionalinės duomenų bazės. |

Vokietija

Prancūzija

Italija

Jungtinė Karalystė

Pagal Eurostatą

74 730

8

310 739

49

Pagal nacionalines duomenų bazes

21 637

n.d.

128 515

65

Nesutampa

53 093

n.d.

182 224

–16

%

245 %

n.d.

142 %

–25 %

n.d.: duomenų nepateikta.

Šaltinis: Eurostatas ir nacionalinės duomenų bazės.

Patikrinimai vietoje

| 91. | Valstybių narių vietoje atliktų patikrinimų (žr. 6 lentelę) vertinimas buvo toks. Vokietijoje patikrinimai vietoje organizuojami žemėse. Bavarijoje nebuvo laikomasi reikalavimo užtikrinti ne mažesnį kaip 10 % patikrinimų skaičių, nebuvo laikomasi metinės rizikos analizės atrenkant pagalbos gavėjus, kurie turi būti patikrinti, teisės aktuose numatytos nuobaudos nebuvo taikomos, o patikrinimų vietoje duomenys nebuvo sistemingai perduodami priemokas administruojantiems asmenims. Prancūzijoje ir Didžiojoje Britanijoje nebuvo laikomasi reikalavimo atlikti ne mažiau kaip 10 % patikrinimų vietoje. Italijoje, kilus abejonėms dėl patikrinimų kokybės, šių patikrinimų rezultatų oficialumo, nuobaudų taikymo ir rezultatų perdavimo priemokas administruojantiems asmenims, buvo iškeltas klausimas dėl patikrinimų vietoje patikimumo. |
| --- | --- |

91.

Valstybių narių vietoje atliktų patikrinimų (žr. 6 lentelę) vertinimas buvo toks. Vokietijoje patikrinimai vietoje organizuojami žemėse. Bavarijoje nebuvo laikomasi reikalavimo užtikrinti ne mažesnį kaip 10 % patikrinimų skaičių, nebuvo laikomasi metinės rizikos analizės atrenkant pagalbos gavėjus, kurie turi būti patikrinti, teisės aktuose numatytos nuobaudos nebuvo taikomos, o patikrinimų vietoje duomenys nebuvo sistemingai perduodami priemokas administruojantiems asmenims. Prancūzijoje ir Didžiojoje Britanijoje nebuvo laikomasi reikalavimo atlikti ne mažiau kaip 10 % patikrinimų vietoje. Italijoje, kilus abejonėms dėl patikrinimų kokybės, šių patikrinimų rezultatų oficialumo, nuobaudų taikymo ir rezultatų perdavimo priemokas administruojantiems asmenims, buvo iškeltas klausimas dėl patikrinimų vietoje patikimumo.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

| 92. | Įgyvendinant galvijų identifikavimą ir registravimą reglamentuojančių teisės aktų tikslą – užtikrinti visų galvijų judėjimų Europos Sąjungos teritorijoje atsekamumą, pagal teisės aktus kuriamos priemonės turi tam tikrų koncepcinių trūkumų (33–46 punktai). Pavyzdžiui, Bendrijos teisės aktuose nėra numatyta galvijų judėjimų tarp valstybių narių kontrolės procedūra, tuo tarpu kiekvienais metais iš vienos valstybės narės į kitą pervežama 3–4 % galvijų.






  — | Įgyvendinant teisės aktuose numatytas priemones, turėtų būti organizuojamas sistemingas pasikeitimas duomenų bankų valstybėse narėse duomenimis, kad būtų galima atsekti galvijų judėjimą Bendrijoje, kaip reikalaujama Bendrijos teisės aktuose (35–37 punktai). |
| --- | --- | --- |

92.

Įgyvendinant galvijų identifikavimą ir registravimą reglamentuojančių teisės aktų tikslą – užtikrinti visų galvijų judėjimų Europos Sąjungos teritorijoje atsekamumą, pagal teisės aktus kuriamos priemonės turi tam tikrų koncepcinių trūkumų (33–46 punktai). Pavyzdžiui, Bendrijos teisės aktuose nėra numatyta galvijų judėjimų tarp valstybių narių kontrolės procedūra, tuo tarpu kiekvienais metais iš vienos valstybės narės į kitą pervežama 3–4 % galvijų.

—

Įgyvendinant teisės aktuose numatytas priemones, turėtų būti organizuojamas sistemingas pasikeitimas duomenų bankų valstybėse narėse duomenimis, kad būtų galima atsekti galvijų judėjimą Bendrijoje, kaip reikalaujama Bendrijos teisės aktuose (35–37 punktai).

| 93. | Galiojančiuose teisės aktuose yra tam tikrų netikslumų ar nenuoseklumų, dėl to valstybėse narėse nuostatos yra vertinamos įvairiai (38 punktas). Be to, egzistuojančios pasirinkimų galimybės įgyvendinant teisės aktus sistemos taikymą padaro sudėtingesnį (39 punktas).






  — | Visi galvijų turėtojai turėtų būti įtraukti į GIRS (žr. 32 punktą). Pranešimai turėtų būti teikiami laikantis tikslių ir visose valstybėse narėse vienodų taisyklių. Registro tvarkymas turėtų būti suderintas su įvairių turėtojų veiklos rūšių ypatumais, atsižvelgiant į technologijų raidą (optinis brūkšninių kodų nuskaitymas, internetas, ir t. t.). Turėtų būti įgyvendintos pasų kontrolės ir grąžinimo juos išdavusiai institucijai procedūros. Be to, turėtų būti labiau suderinti identifikaciniai numeriai (38–39 punktai). |
| --- | --- | --- |

93.

Galiojančiuose teisės aktuose yra tam tikrų netikslumų ar nenuoseklumų, dėl to valstybėse narėse nuostatos yra vertinamos įvairiai (38 punktas). Be to, egzistuojančios pasirinkimų galimybės įgyvendinant teisės aktus sistemos taikymą padaro sudėtingesnį (39 punktas).

—

Visi galvijų turėtojai turėtų būti įtraukti į GIRS (žr. 32 punktą). Pranešimai turėtų būti teikiami laikantis tikslių ir visose valstybėse narėse vienodų taisyklių. Registro tvarkymas turėtų būti suderintas su įvairių turėtojų veiklos rūšių ypatumais, atsižvelgiant į technologijų raidą (optinis brūkšninių kodų nuskaitymas, internetas, ir t. t.). Turėtų būti įgyvendintos pasų kontrolės ir grąžinimo juos išdavusiai institucijai procedūros. Be to, turėtų būti labiau suderinti identifikaciniai numeriai (38–39 punktai).

| 94. | Valstybėse narėse plėtojamos duomenų bazės yra itin skirtingos, dėl to šių bazių negalima sujungti vienos su kita (40–41 punktai).






  — | Įgyvendinant tikslą užtikrinti patikimą nacionalinių duomenų bazių veikimą sujungiant jas vieną su kita, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti bendras išsamias taisykles, užtikrinančias valstybių narių duomenų bazių sujungimą (40–41 punktai). |
| --- | --- | --- |

94.

Valstybėse narėse plėtojamos duomenų bazės yra itin skirtingos, dėl to šių bazių negalima sujungti vienos su kita (40–41 punktai).

—

Įgyvendinant tikslą užtikrinti patikimą nacionalinių duomenų bazių veikimą sujungiant jas vieną su kita, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti bendras išsamias taisykles, užtikrinančias valstybių narių duomenų bazių sujungimą (40–41 punktai).

| 95. | Kiekviena valstybė narė priėmė atskiras GIRS administravimo taisykles. Buvo įdiegta nedaug kokybės rodiklių (86–90 punktai).






  — | Komisijai turėtų būti suteiktas įgaliojimas pagal esančias ar iš dalies pakeistas procedūras nustatyti tikslius kriterijus dėl nacionalinių duomenų bazių veiklos (bendro administravimo taisyklės, kokybės rodikliai, duomenų pasikeitimo tarp nacionalinių duomenų bazių formato apibrėžimas ir t. t.) (86–90 punktai). |
| --- | --- | --- |

95.

Kiekviena valstybė narė priėmė atskiras GIRS administravimo taisykles. Buvo įdiegta nedaug kokybės rodiklių (86–90 punktai).

—

Komisijai turėtų būti suteiktas įgaliojimas pagal esančias ar iš dalies pakeistas procedūras nustatyti tikslius kriterijus dėl nacionalinių duomenų bazių veiklos (bendro administravimo taisyklės, kokybės rodikliai, duomenų pasikeitimo tarp nacionalinių duomenų bazių formato apibrėžimas ir t. t.) (86–90 punktai).

| 96. | Pagal teisės aktus Komisija vertina duomenų bazės veikimo pajėgumą, neapibrėždama išsamių veikimo taisyklių. Tokio vertinimo tikslas – leisti valstybėms narėms panaikinti reikalavimą dėl pasų naudojimo galvijų judėjimams valstybės narės teritorijoje ir sumažinti patikrinimų, atliekamų išmokant priemokas už gyvulius, skaičių nuo 10 % iki 5 % Toks pagrindimas sumažina duomenų bazių pripažinimo veikiančiomis visu pajėgumu reikšmę (55–64 punktai).






  — | Įgyvendinant tikslą sukurti veikiančias duomenų bazes, turėtų būti suteikta didesnė reikšmė duomenų bazių pripažinimo procedūrai, iš naujo apibrėžiant jos tikslą ir nurodant kriterijus, kurių turėtų būti laikomasi tiek kuriant bazes, tiek joms pradėjus veikti, siekiant Komisijai suteikti įgaliojimą atlikti šį pripažinimą ir jį reguliai atnaujinti (55–65 punktai). Taigi Komisija turėtų atlikti svarbiausią vaidmenį įgyvendinant galvijų identifikavimo ir registravimo sistemą (38–40 ir 47 punktai) ir reguliariai tikrinti, ar duomenų bazės veikia visu pajėgumu (55–59, 65–69 ir 71 punktai), įgyvendindama nuoseklią GIRS veiklos tikrinimo procedūrą valstybėse narėse, į kurią įeitų kasmetinis informacijos, sukauptos nacionalinėse duomenų bazėse, kokybės patvirtinimas (37, 69 punktai). |
| --- | --- | --- |

96.

Pagal teisės aktus Komisija vertina duomenų bazės veikimo pajėgumą, neapibrėždama išsamių veikimo taisyklių. Tokio vertinimo tikslas – leisti valstybėms narėms panaikinti reikalavimą dėl pasų naudojimo galvijų judėjimams valstybės narės teritorijoje ir sumažinti patikrinimų, atliekamų išmokant priemokas už gyvulius, skaičių nuo 10 % iki 5 % Toks pagrindimas sumažina duomenų bazių pripažinimo veikiančiomis visu pajėgumu reikšmę (55–64 punktai).

—

Įgyvendinant tikslą sukurti veikiančias duomenų bazes, turėtų būti suteikta didesnė reikšmė duomenų bazių pripažinimo procedūrai, iš naujo apibrėžiant jos tikslą ir nurodant kriterijus, kurių turėtų būti laikomasi tiek kuriant bazes, tiek joms pradėjus veikti, siekiant Komisijai suteikti įgaliojimą atlikti šį pripažinimą ir jį reguliai atnaujinti (55–65 punktai). Taigi Komisija turėtų atlikti svarbiausią vaidmenį įgyvendinant galvijų identifikavimo ir registravimo sistemą (38–40 ir 47 punktai) ir reguliariai tikrinti, ar duomenų bazės veikia visu pajėgumu (55–59, 65–69 ir 71 punktai), įgyvendindama nuoseklią GIRS veiklos tikrinimo procedūrą valstybėse narėse, į kurią įeitų kasmetinis informacijos, sukauptos nacionalinėse duomenų bazėse, kokybės patvirtinimas (37, 69 punktai).

| 97. | Patikrinimai vietoje, kuriuos turi atlikti valstybės narės, nėra pritaikyti visiems galvijų turėtojų tipams. Augintojų identifikavimo patikrinimai ir tikrinimai pagal IAKS nėra sistemingai integruoti. Taigi atliekant daugiaplanius tikrinimus, jie turi būti vykdomi bendradarbiaujant (42–46 punktai). Nesant tikslių ir visoms valstybėms narėms bendrų taisyklių, (72–74 punktai) identifikavimo pažeidimų finansinės pasekmės išmokant priemokas įvairiose valstybėse narėse yra skirtingos.






  — | Atlikus lyginamąjį administracinių patikrinimų, šiuo metu taikomų įvairiose valstybėse narėse, tyrimą, turėtų būti nustatyti patikrinimai, į kuriuos įeitų visi reikalavimai dėl priemokų išmokėjimo ir kryžminiai patikrinimai, kurie GIRS ir IAKS duomenų bazėse turi būti atlikti prieš išmokant priemokas (72–74 punktai). Be to, turėtų būti persvarstytos patikrinimo vietoje priemonės (įskaitant nuobaudų mechanizmus), apibrėžtos konkrečios nuostatos atsižvelgiant į kiekvieną galvijų turėtojų tipą ir numatyta visiška nuostatų integracija į IAKS, ypač augintojų atveju, tuo tarpu su sveikata susijusiems klausimams turi būti taikomi veterinarinę sritį reglamentuojantys teisės aktai (43–46 ir 71 punktai). |
| --- | --- | --- |

97.

Patikrinimai vietoje, kuriuos turi atlikti valstybės narės, nėra pritaikyti visiems galvijų turėtojų tipams. Augintojų identifikavimo patikrinimai ir tikrinimai pagal IAKS nėra sistemingai integruoti. Taigi atliekant daugiaplanius tikrinimus, jie turi būti vykdomi bendradarbiaujant (42–46 punktai). Nesant tikslių ir visoms valstybėms narėms bendrų taisyklių, (72–74 punktai) identifikavimo pažeidimų finansinės pasekmės išmokant priemokas įvairiose valstybėse narėse yra skirtingos.

—

Atlikus lyginamąjį administracinių patikrinimų, šiuo metu taikomų įvairiose valstybėse narėse, tyrimą, turėtų būti nustatyti patikrinimai, į kuriuos įeitų visi reikalavimai dėl priemokų išmokėjimo ir kryžminiai patikrinimai, kurie GIRS ir IAKS duomenų bazėse turi būti atlikti prieš išmokant priemokas (72–74 punktai). Be to, turėtų būti persvarstytos patikrinimo vietoje priemonės (įskaitant nuobaudų mechanizmus), apibrėžtos konkrečios nuostatos atsižvelgiant į kiekvieną galvijų turėtojų tipą ir numatyta visiška nuostatų integracija į IAKS, ypač augintojų atveju, tuo tarpu su sveikata susijusiems klausimams turi būti taikomi veterinarinę sritį reglamentuojantys teisės aktai (43–46 ir 71 punktai).

| 98. | Jungtinėje Karalystėje galiojančiuose teisės aktuose nėra reikalaujama, kad siekiant gauti išmokas paskerdus ar sunaikinus vyresnius nei 30 mėn. galvijus, gyvuliai būtų identifikuojami ir registruojami pagal reglamentą dėl GIRS.






  — | Teisės aktai turėtų būti iš dalies pakeisti siekiant užtikrinti, kad ateityje Jungtinė Karalystė ir kitos valstybės narės būtų vertinamos vienodai įgyvendinant išimtines pagalbos priemones, susijusias su GSE (75–77 punktai). |
| --- | --- | --- |

98.

Jungtinėje Karalystėje galiojančiuose teisės aktuose nėra reikalaujama, kad siekiant gauti išmokas paskerdus ar sunaikinus vyresnius nei 30 mėn. galvijus, gyvuliai būtų identifikuojami ir registruojami pagal reglamentą dėl GIRS.

—

Teisės aktai turėtų būti iš dalies pakeisti siekiant užtikrinti, kad ateityje Jungtinė Karalystė ir kitos valstybės narės būtų vertinamos vienodai įgyvendinant išimtines pagalbos priemones, susijusias su GSE (75–77 punktai).

| 99. | 2002 m. Audito Rūmų Bendrijos institucijų lygmeniu, taip pat keturiose valstybėse narėse atliktas tyrimas parodė, kad tikslas dėl veiksmingo galvijų identifikavimo ir registravimo gamybos etape sistemos sukūrimo nebuvo visiškai pasiektas. Visų galvijų, vežamų ES teritorijoje, atsekamumas nebuvo visiškai užtikrintas. Taigi konkreti Bendrijos ženklinimo sistema buvo taikoma įgyvendinant sistemą, kuri turėjo trūkumų, ir iš pat pradžių buvo matomos atsekamumo spragos (78–91 punktai). |
| --- | --- |

99.

2002 m. Audito Rūmų Bendrijos institucijų lygmeniu, taip pat keturiose valstybėse narėse atliktas tyrimas parodė, kad tikslas dėl veiksmingo galvijų identifikavimo ir registravimo gamybos etape sistemos sukūrimo nebuvo visiškai pasiektas. Visų galvijų, vežamų ES teritorijoje, atsekamumas nebuvo visiškai užtikrintas. Taigi konkreti Bendrijos ženklinimo sistema buvo taikoma įgyvendinant sistemą, kuri turėjo trūkumų, ir iš pat pradžių buvo matomos atsekamumo spragos (78–91 punktai).

Šią ataskaitą Audito Rūmai patvirtino Liuksemburge, 2004 m. liepos 7–8 d. įvykusiame Audito Rūmų posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas

Juan Manuel FABRA VALLÉS

---

(1)  2000 m. liepos 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1760/2000, nustatantis galvijų identifikavimo bei registravimo sistemą, reglamentuojantis jautienos bei jos produktų ženklinimą ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 820/97 (OL L 204, 2000 8 11, p. 1).

1

(2)  1997 m. balandžio 21 d. Reglamento (EB) Nr. 820/97, nustatančio galvijų identifikavimo bei registravimo sistemą ir jautienos bei jos produktų ženklinimą etiketėmis, konstatuojamose dalyse nurodyta: „kadangi 1990 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvos 90/425/EEB dėl Bendrijos vidaus prekyboje tam tikrais gyvūnais ir produktais taikomų veterinarinių ir zootechninių patikrinimų, siekiant užbaigti vidaus rinkos kūrimą, 3 straipsnio 1 dalies c punkte nurodoma, kad prekybai Bendrijos vidaus rinkoje skirti gyvuliai turi būti identifikuojami pagal Bendrijos taisyklėse numatytus reikalavimus ir registruojami taip, kad būtų galima nustatyti pirminį arba tranzitinį ūkį, centrą ar organizaciją“ (OL L 117, 1997 5 7, p. 1).

2

(3)  1997 m. balandžio 21 d. Reglamentas (EB) Nr. 820/97: „kadangi administruojant kai kurias žemės ūkio srityje taikomas Bendrijos pagalbos schemas tam tikrų rūšių galvijai turi būti identifikuojami atskirai; kadangi identifikavimo bei registravimo sistemos atitinkamai turi suteikti galimybę taikyti ir kontroliuoti šio atskiro identifikavimo priemones; kadangi tam, kad šis reglamentas būtų taikomas teisingai, būtina užtikrinti greitą ir veiksmingą valstybių narių keitimąsi informacija“ (OL L 117, 1997 5 7, p. 1).

3

(4)  2001 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2419/2001, nustatančio išsamias integruotos administravimo ir kontrolės sistemos taikymo tam tikroms Bendrijos pagalbos schemoms taisykles, 16 straipsnis (OL L 327, 2001 12 12, p. 11).

4

(5)  Specialioji ataskaita Nr. 4/2001 dėl integruotos administravimo ir kontrolės sistemos (OL C 214, 2001 7 31) ir specialioji ataskaita Nr. 14/2001 dėl Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 19/98 dėl GSE patikrinimo (OL C 324, 2001 11 20).

5

(6)  Eurostatas, Glausta statistika, Žemės ūkis ir žuvininkystė, 5 tema–10/2001, 2000 m. lapkričio ir gruodžio mėn. tyrimas dėl galvijų bandos.

6

(7)  Priemokos sezoniškumui mažinti tikslas – paskatinti jaučių skerdimą ne sezono metu, ganiavai pasibaigus. Ja siekiama išvengti, kad per tą patį laikotarpį nebūtų paskersta per daug jaučių, kas galėtų sutrikdyti rinkos stabilumą ir sukelti rinkos kainų kritimą.

7

(8)  Ekstensyvumo priemoka siekiama išvengti pernelyg didelio gamybos intensyvumo plėtros, su gyvulininkyste susijusias priemokas skiriant tik tada, jei tenkinamas reikalavimas dėl didžiausio leistino gyvulių tankumo ūkyje.

8

(9)  1992 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyva 92/102/EEB dėl gyvūnų identifikavimo ir registravimo (OL L 355, 1992 12 5, p. 32).

9

(10)  Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3508/92 (OL L 355, 1992 12 5, p. 1).

10

(11)  1997 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 820/97, nustatantis galvijų identifikavimo bei registravimo sistemą ir jautienos bei jos produktų ženklinimą etiketėmis (OL L 117, 1997 5 7, p. 1).

11

(12)  1997 m. reglamentas buvo pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 1760/2000.

12

(13)  Šios papildomos išmokos yra mokamos iš Bendrijos biudžeto, valstybės narės gali nuspręsti jas skirti jautienos gamintojams. Išmokos yra apskaičiuojamos pagal galvijų vienetą ir (arba) pagal plotą, atsižvelgiant į objektyvius kriterijus, pavyzdžiui, gamybos struktūras ir sąlygas.

13

(14)  1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1254/1999 dėl bendro galvijienos rinkos organizavimo 21 straipsnis (OL L 160, 1999 6 26, p. 21).

14

(15)  Ši sistema apima ir kaimo plėtros sektoriaus išlaidas, taikomas galvijų vienetams. Ji apima ir išlaidas, susijusias su gyvuliais, paskerstais kilus krizei dėl snukio ir nagų ligos.

15

(16)  Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 13 straipsnio 1 dalis.

16

(17)  Identifikacinis gyvulio kodas, jo gimimo data, lytis ir veislė arba informacija apie gyvulio kailį.

17

(18)  Motinos identifikacinis kodas (arba, jei gyvulys importuojamas iš trečiosios šalies, gyvulį įvežant suteiktas identifikacinis numeris, susietas su pirminiu identifikaciniu numeriu), ūkio, kuriame gyvulys gimė, identifikacinis numeris, visų ūkių, kuriuose gyvulys buvo laikomas, identifikaciniai numeriai, visų judėjimų datos, įvairių turėtojų parašai, nuoroda į pasą išdavusią instituciją, paso išdavimo data ir, kalbant apie galvijų patinus, informacija apie gyvulio tinkamumą priemokai gauti.

18

(19)  Be pagrindinės įvairioms sritims bendros informacijos registre taip pat įtraukiamos atvykimo į ūkį, išvykimo iš jo ar kritimo datos, pirminių turėtojų pavardė ir adresas bei paskirties vietos pavadinimas ir adresas arba jų identifikacinis kodas, taip pat registrą tikrinusios kompetentingos institucijos atstovo pavardė ir parašas su data.

19

(20)  Ūkis, į kurį įvežamas gyvulys, yra ūkis, į kurį galvijas patenka tuoj po įvežimo į Europos Sąjungos teritoriją.

20

(21)  1997 m. gruodžio 29 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2630/97, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 820/97 įgyvendinimo taisykles dėl minimalaus patikrinimų, kurie turi būti atliekami pagal galvijų identifikavimo ir registravimo sistemą, lygio (OL L 354, 1997 12 30, p. 23). Reglamentas (EB) Nr. 2630/97 pakeistas 2003 m. birželio 23 d. Reglamentu (EB) Nr. 1082/2003 (OL L 156, 2003 6 25, p. 9).

21

(22)  1998 m. vasario 27 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 494/98, nustatantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 820/97 išsamias įgyvendinimo taisykles dėl minimalių administracinių nuobaudų, taikomų pagal galvijų identifikavimo ir registravimo sistemą (OL L 60, 1998 2 28, p. 78).

22

(23)  Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 6 straipsnio 3 dalis.

23

(24)  Reglamento (EB) Nr. 2630/97 2 straipsnio 2 dalis.

24

(25)  Europos bendrijos steigimo sutarties 152 straipsnio 4 dalies b punktas.

25

(26)  Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 10 straipsnis.

26

(27)  Tarybos reglamento (EB) Nr. 1258/1999 11 straipsnyje minimas komitetas (OL L 160, 1999 6 26, p. 103).

27

(28)  Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 22 ir 23 straipsniai.

28

(29)  Tarybos ir Europos Parlamento reglamento (EB) Nr. 178/2002 62 straipsnio 2 dalyje minimas komitetas (OL L 31, 2002 2 1, p. 1).

29

(30)  Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 2 ir 7 straipsniai.

30

(31)  Komisijos reglamentai (EB) Nr. 2629/97 ir (EB) Nr. 2630/97, kodifikuoti Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1082/2003.

31

(32)  Reglamentas (EB) Nr. 494/98.

32

(33)  Iš daugelio pardavėjų ar supirkimo centrų įregistruotų judėjimų galima spręsti, kad ranka pildomame registre pasitaiko klaidų. Įtrauktų gyvulių negalima išbraukti automatiškai, tuo tarpu turi būti užtikrintas išsamus registravimo vedimas (turėtų būti numatyti kryžminiai patikrinimai).

33

(34)  Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 6 straipsnio 3 dalis.

34

(35)  Plačiau interpretuojant Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 22 straipsnio 2 dalį, Komisija galėtų aktyviau dalyvauti pripažįstant duomenų bazės veikimą visu pajėgumu. Komisija nepritaria šiai nuomonei; ji mano, kad Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 22 straipsnio 2 dalis nesuteikia jai jokių galių pripažinti duomenų bazių veikimo pajėgumą ir kad tik Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 6 straipsnio 3 dalis sudaro teisinį pagrindą pripažinti, ar duomenų bazės veikia visu pajėgumu.

35

(36)  Suprasdama kompiuterinių duomenų bazių, kurios įvairiose valstybėse narėse veiktų vienodu pajėgumu, sukūrimo svarbą, Komisija 1998 m. pasisiūlė nustatyti išsamias įgyvendinimo taisykles, kad šis tikslas būtų pasiektas. Šiame pasiūlyme buvo įtraukta ir nuostata dėl skaidrios duomenų pasikeitimo tarp valstybių narių procedūros, susijusios su informacijos apie gyvulius ir jų judėjimus pasikeitimu, sukūrimo. Taryba šiam pasiūlymui nepritarė, taigi išsamios įgyvendinimo taisyklės nėra priimtos.

36

(37)  Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato (GD SANCO) pastabos dėl šios lentelės buvo pateiktos atskirame pranešime, ypač pasų kontrolės, keitimosi gyvuliais tarp Bendrijos šalių ir duomenų bazių informacijos kokybės klausimais.

37

(38)  Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 6 straipsnio 3 dalis.

38

(39)  Pasuose būtinai turėtų būti spausdinami brūkšniniai kodai. Sunorminus juos Bendrijos lygiu, būtų lengviau tvarkyti administracinius duomenis, tuo pačiu būtų užkirstas kelias klaidoms atsirasti įtraukiant duomenis.

39

(40)  Šias sąnaudas padengia valstybės narės. Labai nedidelė dalis buvo finansuojama iš Bendrijos biudžeto.

40

(41)  Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 6 straipsnio 3 dalis.

41

(42)  Atsakyme į sektoriaus atstovų laišką yra nurodyta: „Komisija pripažįsta, kad jau galiojančiuose teisės aktuose vienai valstybei narei nėra numatyta patvirtinti daugiau kaip vieną duomenų bazę“.

42

(43)  Norėdami įgyvendinti teisės aktuose sveikatai keliamus tikslus, Didžiosios Britanijos veterinarai sukūrė konkrečią duomenų bazę, atskirtą nuo duomenų bazės, įdiegtos identifikavimo tikslams (CTS Cattle Tracing System). Toks veiksmas nėra suderinamas su teisės aktuose numatytais tikslais, kuriuos apibrėžiant iš pat pradžių gyvūnų sveikatos reikalavimai buvo siejami su priemokų administravimo tikslais.

43

CTS Cattle Tracing System

(44)  Teisės aktuose yra numatyta Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato atsakomybė maisto, veterinarijos, augalų apsaugos ir visuomenės sveikatos srityse. Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinis direktoratas buvo sudarytas pertvarkius kelis trijų generalinių direktoratų (III generalinio direktorato „Vidaus rinka“, VI generalinio direktorato „Žemės ūkis“ ir XXIV generalinio direktorato „Vartotojų apsauga“) padalinius.

44

(45)  Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 21 straipsnis.

45

(46)  Reglamento (EB) Nr. 2419/2001 18 straipsnis.

46

(47)  Įgyvendinant ataskaitų patikrinimo ir patvirtinimo procedūrą yra numatoma atlikti finansines rizikos, kurią patiria Bendrijos fondai, sumos korekcijas.

47

(48)  Reglamento (EB) Nr. 2419/2001 16 straipsnio b punktas.

48

(49)  Komisijos reglamentas (EB) Nr. 716/96 (OL L 99, 1996 4 20, p. 14).

49

(50)  Komisijos reglamento (EB) Nr. 2777/2000 4 straipsnio 3 dalis (OL L 321, 2000 12 19, p. 47).

50

---

KOMISIJOS ATSAKYMAI

SANTRAUKA

| I-IV. | Komisija atsižvelgė į išvadas, kurias padarė auditoriai, atlikę patikrinimus atitinkamose valstybėse narėse nuo 2001 m. spalio iki 2002 m. birželio mėn. 2002 m. Komisijos maisto ir veterinarijos biuras (FVO) visose valstybėse narėse rengė patikrinimus, kurių metu tikrino, kaip laikomasi nustatytų reikalavimų ir pateikė rekomendacijas, kaip šalinti inspektorių atskleistus trūkumus.
  Komisija nustatė, kad prekiaujant Bendrijos viduje yra pažeidžiamos galvijų pasų tvarkymo taisyklės. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1760/2000 6 straipsnyje nustatyta, kad „gyvuliams iš kitos valstybės narės kompetentinga institucija tomis pačiomis sąlygomis išduoda pasą. Tokiais atvejais atsivežtasis gyvulio pasas atiduodamas kompetentingai institucijai, o ši jį grąžina išdavusiai valstybei narei“. „Gyvuliui kritus, jo turėtojas per septynias dienas grąžina pasą kompetentingai institucijai. Išsiuntus gyvulį į skerdyklą, už paso grąžinimą kompetentingai institucijai yra atsakingas skerdyklos darbuotojas“. Taryba ir Europos Parlamentas, kurie parengė šį reglamentą, nenustatė išsamių įgyvendinimo taisyklių šiuo klausimu. Nuo reglamento priėmimo Komisijos tarnybos dalyvavo diskusijose su keliomis Komisijos darbo grupėmis, kurių metų buvo aiškinamas šis klausimas.
  Valstybės narės privalo sukurti nacionalinę galvijų duomenų bazę ir užtikrinti, kad būtų laikomasi nustatytų reikalavimų. Šioje duomenų bazėje turi būti pateikta identifikavimą užtikrinanti naujausia informacija apie visus galvijus ir jų gabenimus.
  Užtikrinant galvijų identifikavimą Bendrijos vidaus prekyboje, reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad Bendrijos vidaus prekybai skirti galvijai turi turėti Tarybos direktyvoje 64/432/EEB nurodytą sveikatos sertifikatą, kuriame pateikiama oficiali atitinkamus galvijus identifikuojanti informacija. |
| --- | --- |

I-IV.

Komisija atsižvelgė į išvadas, kurias padarė auditoriai, atlikę patikrinimus atitinkamose valstybėse narėse nuo 2001 m. spalio iki 2002 m. birželio mėn. 2002 m. Komisijos maisto ir veterinarijos biuras (FVO) visose valstybėse narėse rengė patikrinimus, kurių metu tikrino, kaip laikomasi nustatytų reikalavimų ir pateikė rekomendacijas, kaip šalinti inspektorių atskleistus trūkumus.

Komisija nustatė, kad prekiaujant Bendrijos viduje yra pažeidžiamos galvijų pasų tvarkymo taisyklės. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1760/2000 6 straipsnyje nustatyta, kad „gyvuliams iš kitos valstybės narės kompetentinga institucija tomis pačiomis sąlygomis išduoda pasą. Tokiais atvejais atsivežtasis gyvulio pasas atiduodamas kompetentingai institucijai, o ši jį grąžina išdavusiai valstybei narei“. „Gyvuliui kritus, jo turėtojas per septynias dienas grąžina pasą kompetentingai institucijai. Išsiuntus gyvulį į skerdyklą, už paso grąžinimą kompetentingai institucijai yra atsakingas skerdyklos darbuotojas“. Taryba ir Europos Parlamentas, kurie parengė šį reglamentą, nenustatė išsamių įgyvendinimo taisyklių šiuo klausimu. Nuo reglamento priėmimo Komisijos tarnybos dalyvavo diskusijose su keliomis Komisijos darbo grupėmis, kurių metų buvo aiškinamas šis klausimas.

Valstybės narės privalo sukurti nacionalinę galvijų duomenų bazę ir užtikrinti, kad būtų laikomasi nustatytų reikalavimų. Šioje duomenų bazėje turi būti pateikta identifikavimą užtikrinanti naujausia informacija apie visus galvijus ir jų gabenimus.

Užtikrinant galvijų identifikavimą Bendrijos vidaus prekyboje, reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad Bendrijos vidaus prekybai skirti galvijai turi turėti Tarybos direktyvoje 64/432/EEB nurodytą sveikatos sertifikatą, kuriame pateikiama oficiali atitinkamus galvijus identifikuojanti informacija.

| V. | Iš tikrųjų, už Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 įgyvendinimą yra atsakingos valstybės narės. Gyvuliai paženklinami per valstybės narės nustatytą ne daugiau kaip 20 dienų laikotarpį nuo gyvulio gimimo, tačiau bet kuriuo atveju prieš išvežant jį iš ūkio, kuriame jis gimė (4 straipsnis); apie gyvulių gimimą, kritimą ir išvežimą kompetentingos institucijos informuojamos per valstybės narės nustatytą maždaug trijų–septynių dienų laikotarpį (7 straipsnis); o gyvulių pasus paskutinysis jų turėtojas grąžina kompetentingai institucijai (6 straipsnis). |
| --- | --- |

V.

Iš tikrųjų, už Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 įgyvendinimą yra atsakingos valstybės narės. Gyvuliai paženklinami per valstybės narės nustatytą ne daugiau kaip 20 dienų laikotarpį nuo gyvulio gimimo, tačiau bet kuriuo atveju prieš išvežant jį iš ūkio, kuriame jis gimė (4 straipsnis); apie gyvulių gimimą, kritimą ir išvežimą kompetentingos institucijos informuojamos per valstybės narės nustatytą maždaug trijų–septynių dienų laikotarpį (7 straipsnis); o gyvulių pasus paskutinysis jų turėtojas grąžina kompetentingai institucijai (6 straipsnis).

Tačiau Komisija pripažino būtinumą nustatyti tikslią datą, iki kurios gyvulių laikytojas turi informuoti kompetentingą instituciją apie gimusius galvijus. Dėl to buvo priimtas šį klausimą paaiškinantis Reglamentas (EB) Nr. 911/2004.

| VI. | Komisija atsižvelgė į auditorių išvadą, kad dabartinės nuostatos dėl kontrolės ir sankcijų pritaikytos ne visų kategorijų galvijų laikytojų veiklai. Tačiau reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad nustatytos išsamios taisyklės apima tik minimalią kontrolę ir minimalias administracines sankcijas, suteikiant valstybėms narėms laisvę pačioms spręsti, kaip vykdyti šiuos reikalavimus. Kontrolės nuostatose nurodoma, kad minimalią kontrolę reikia sugriežtinti iš karto, kai nustatoma, kad nebuvo laikomasi identifikavimą reglamentuojančių Bendrijos teisės aktų. Vadovaujantis išsamiomis kontrolės taisyklėmis, nustatytomis 1997 m. ir išdėstytomis Komisijos reglamente (EB) Nr. 1082/2003, atrenkant ūkius tikrinimams vietoje, atsižvelgiama ir į tokius kriterijus, kaip tinkamas duomenų pateikimas kompetentingai institucijai. |
| --- | --- |

VI.

Komisija atsižvelgė į auditorių išvadą, kad dabartinės nuostatos dėl kontrolės ir sankcijų pritaikytos ne visų kategorijų galvijų laikytojų veiklai. Tačiau reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad nustatytos išsamios taisyklės apima tik minimalią kontrolę ir minimalias administracines sankcijas, suteikiant valstybėms narėms laisvę pačioms spręsti, kaip vykdyti šiuos reikalavimus. Kontrolės nuostatose nurodoma, kad minimalią kontrolę reikia sugriežtinti iš karto, kai nustatoma, kad nebuvo laikomasi identifikavimą reglamentuojančių Bendrijos teisės aktų. Vadovaujantis išsamiomis kontrolės taisyklėmis, nustatytomis 1997 m. ir išdėstytomis Komisijos reglamente (EB) Nr. 1082/2003, atrenkant ūkius tikrinimams vietoje, atsižvelgiama ir į tokius kriterijus, kaip tinkamas duomenų pateikimas kompetentingai institucijai.

| VII. | Teisės aktai aiškiai įpareigoja valstybes nares sukurti nacionalinę galvijų duomenų bazę, kuri turi būti visiškai paruošta naudojimui iki 1999 m. gruodžio 31 d., ir bet kuriuo metu pateikti visų ūkyje esančių gyvulių identifikavimo numerius bei visų į ūkį atvežtų ir iš jo išvežtų gyvulių sąrašą. Valstybės narės privalo užtikrinti šių reikalavimų laikymąsi. Ribotas Komisijos vaidmuo, pripažįstant duomenų bazių veikimą visu pajėgumu, nustatytas Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 6 straipsnio 3 dalyje, atitinka teisės aktų rengėjo politinį pasirinkimą turėti atskiras nacionalines duomenų bazes įvairiose valstybėse narėse, o ne vieną bendrą Bendrijos duomenų bazę. Nekelia abejonių ir tai, kad nacionalinių duomenų bazių charakteristikų suderinimo teisės aktų rengėjas nelaikė savo tikslu, suteikdamas valstybėms narėms teisę pačioms kurti savo duomenų bazes. Auditoriams pritarus, Ministrų Taryba atmetė Komisijos bandymus užtikrinti sąveiką tarp nacionalinių duomenų bazių, jeigu jau neužtikrinamas tokių duomenų bazių suderinimas. |
| --- | --- |

VII.

Teisės aktai aiškiai įpareigoja valstybes nares sukurti nacionalinę galvijų duomenų bazę, kuri turi būti visiškai paruošta naudojimui iki 1999 m. gruodžio 31 d., ir bet kuriuo metu pateikti visų ūkyje esančių gyvulių identifikavimo numerius bei visų į ūkį atvežtų ir iš jo išvežtų gyvulių sąrašą. Valstybės narės privalo užtikrinti šių reikalavimų laikymąsi. Ribotas Komisijos vaidmuo, pripažįstant duomenų bazių veikimą visu pajėgumu, nustatytas Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 6 straipsnio 3 dalyje, atitinka teisės aktų rengėjo politinį pasirinkimą turėti atskiras nacionalines duomenų bazes įvairiose valstybėse narėse, o ne vieną bendrą Bendrijos duomenų bazę. Nekelia abejonių ir tai, kad nacionalinių duomenų bazių charakteristikų suderinimo teisės aktų rengėjas nelaikė savo tikslu, suteikdamas valstybėms narėms teisę pačioms kurti savo duomenų bazes. Auditoriams pritarus, Ministrų Taryba atmetė Komisijos bandymus užtikrinti sąveiką tarp nacionalinių duomenų bazių, jeigu jau neužtikrinamas tokių duomenų bazių suderinimas.

| VIII. | Komisija pripažįsta, kad, vadovaujantis bendrais standartais, reikia nustatyti skaidrius kriterijus ir gaires, taikytinus nacionalinėms duomenų bazėms. Nepaisant teisės aktuose esančių spragų, Komisijos tarnybos šiuo metu dirba kriterijų ir gairių peržiūros bei konsolidavimo srityje. |
| --- | --- |

VIII.

Komisija pripažįsta, kad, vadovaujantis bendrais standartais, reikia nustatyti skaidrius kriterijus ir gaires, taikytinus nacionalinėms duomenų bazėms. Nepaisant teisės aktuose esančių spragų, Komisijos tarnybos šiuo metu dirba kriterijų ir gairių peržiūros bei konsolidavimo srityje.

| IX. | Komisijos nuomone, identifikavimo sistemos integravimas į IAKS trukdytų sklandžiam priemokų už galvijus sistemos veikimui ir gali būti susijęs su teisinėmis problemomis, kadangi sistemų tikslai yra nevienodi. Kadangi IAKS, inter alia, pateikiami duomenys apie galvijus, už kuriuos prašoma išmokėti priemoką, reikia įgyvendinti vienintelę svarbią „suderinamumo kontrolės“ priemonę, užtikrinančią, kad duomenys apie tokius galvijus būtų įtraukti į SIEB.
  Rengiant IAKS teisės aktų projektus ir aiškinant šiuos teisės aktus, buvo imtasi reikiamų priemonių, užtikrinant, kad sprendimai dėl pagalbos sumažinimo arba atsisakymo ją suteikti būtų proporcingi padarytam pažeidimui ir priimami tik tada, kai to reikia. Komisijos nuomone, būtina maksimaliai užtikrinti kontrolės įgyvendinimą ir efektyvumą, taikant atitinkamas finansinės saugos priemones. |
| --- | --- |

IX.

Komisijos nuomone, identifikavimo sistemos integravimas į IAKS trukdytų sklandžiam priemokų už galvijus sistemos veikimui ir gali būti susijęs su teisinėmis problemomis, kadangi sistemų tikslai yra nevienodi. Kadangi IAKS, inter alia, pateikiami duomenys apie galvijus, už kuriuos prašoma išmokėti priemoką, reikia įgyvendinti vienintelę svarbią „suderinamumo kontrolės“ priemonę, užtikrinančią, kad duomenys apie tokius galvijus būtų įtraukti į SIEB.

Rengiant IAKS teisės aktų projektus ir aiškinant šiuos teisės aktus, buvo imtasi reikiamų priemonių, užtikrinant, kad sprendimai dėl pagalbos sumažinimo arba atsisakymo ją suteikti būtų proporcingi padarytam pažeidimui ir priimami tik tada, kai to reikia. Komisijos nuomone, būtina maksimaliai užtikrinti kontrolės įgyvendinimą ir efektyvumą, taikant atitinkamas finansinės saugos priemones.

GENESIS AND EVOLUTION OF THE SYSTEM

| 13. | Commission Regulation (EEC) No 3887/92 clearly envisaged that the integrated system might not be applicable in its entirety until later, and that Member States were obliged to adopt alternative compensating measures.
  To this end Article 17(1) of Regulation (EEC) No 3887/92 provided that: ‘In cases where by virtue of Article 13 of Regulation (EEC) No 3508/92 certain features of the integrated system are not yet in application each Member State shall take whatever administrative and control measures are necessary to ensure compliance with the terms on which the aids concerned are granted.’ |
| --- | --- |

13.

Commission Regulation (EEC) No 3887/92 clearly envisaged that the integrated system might not be applicable in its entirety until later, and that Member States were obliged to adopt alternative compensating measures.

To this end Article 17(1) of Regulation (EEC) No 3887/92 provided that: ‘In cases where by virtue of Article 13 of Regulation (EEC) No 3508/92 certain features of the integrated system are not yet in application each Member State shall take whatever administrative and control measures are necessary to ensure compliance with the terms on which the aids concerned are granted.’

| 14. | The Council decided to reinforce the provisions in 1997.
  Therefore the Commission prepared a proposal for a Council Regulation (EC) establishing a system for the identification and registration of bovine animals submitted on 2 October 1996. |
| --- | --- |

14.

The Council decided to reinforce the provisions in 1997.

Therefore the Commission prepared a proposal for a Council Regulation (EC) establishing a system for the identification and registration of bovine animals submitted on 2 October 1996.

FINDINGS CONCERNING THE DESIGN OF THE SYSTEM AT COMMUNITY LEVEL

| 34. | The Commission has adopted detailed rules in all the fields where it has competence under Regulation (EC) No 1760/2000. It has laid down detailed rules for ear tags, holding registers and passports (Commission Regulation (EC) No 2629/97), minimum levels of controls (Commission Regulation (EC) No 2630/97 codified by Commission Regulation (EC) No 1082/2003) and application of minimum administrative sanctions (Commission Regulation (EC) No 494/98).
  In absence of legal basis in Regulation (EC) No 1760/2000, the Commission could not establish detailed rules for the national databases. |
| --- | --- |

34.

The Commission has adopted detailed rules in all the fields where it has competence under Regulation (EC) No 1760/2000. It has laid down detailed rules for ear tags, holding registers and passports (Commission Regulation (EC) No 2629/97), minimum levels of controls (Commission Regulation (EC) No 2630/97 codified by Commission Regulation (EC) No 1082/2003) and application of minimum administrative sanctions (Commission Regulation (EC) No 494/98).

In absence of legal basis in Regulation (EC) No 1760/2000, the Commission could not establish detailed rules for the national databases.

| 35 to 37. | ANIMO is a computerised system for exchange of information on consignments of animals traded between Member States, while mutual assistance between the administrative authorities of Member States and cooperation between Member States and the Commission to ensure the correct application of legislation on veterinary and zootechnical matters is covered by Council Directive 89/608/EEC. This Directive is referred to in Regulation (EC) No 1760/2000, recital 11. The ANIMO system will be replaced by Traces, which is a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. The Commission introduced Traces in April 2004. Traces will improve the amount and quality of information to trace animal movements as well as facilitate the exchange of information between national and EU authorities.
  Concerning the health status of animals in intra-Community trade, according to Council Directive 64/432/EEC bovine animals shall be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian including information on the sanitary status as well as the identification of the animals, when they are dispatched to other Member States. |
| --- | --- |

35 to 37.

ANIMO is a computerised system for exchange of information on consignments of animals traded between Member States, while mutual assistance between the administrative authorities of Member States and cooperation between Member States and the Commission to ensure the correct application of legislation on veterinary and zootechnical matters is covered by Council Directive 89/608/EEC. This Directive is referred to in Regulation (EC) No 1760/2000, recital 11. The ANIMO system will be replaced by Traces, which is a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. The Commission introduced Traces in April 2004. Traces will improve the amount and quality of information to trace animal movements as well as facilitate the exchange of information between national and EU authorities.

Concerning the health status of animals in intra-Community trade, according to Council Directive 64/432/EEC bovine animals shall be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian including information on the sanitary status as well as the identification of the animals, when they are dispatched to other Member States.

| 38. | (a) | Keeping a registry is a key element for the system of identification and registration. The holding of such a registry is a constraint that may be important for some keepers. This has been taken into consideration as the current legislation provides the option for Member States to use barcodes and the internet. This can facilitate the fulfilment of the legal obligation of the keeper to maintain a holding register. |
| --- | --- | --- |

38.

(a)

Keeping a registry is a key element for the system of identification and registration. The holding of such a registry is a constraint that may be important for some keepers. This has been taken into consideration as the current legislation provides the option for Member States to use barcodes and the internet. This can facilitate the fulfilment of the legal obligation of the keeper to maintain a holding register.

| (b) | The definition of the keeper is laid down in Regulation (EC) No 1760/2000 and the Commission services have provided guidance during the discussions in the working group with participation of all Member States as well as during the process of recognition of the fully operational character of the national databases. Certain Member States have included rendering plants as keepers in the national database. Although the definition of a keeper in Regulation (EC) No 1760/2000 refers to live animals only, the inclusion of rendering plants in the national database strengthens the effectiveness of the cross-checking facilities. |
| --- | --- |

(b)

The definition of the keeper is laid down in Regulation (EC) No 1760/2000 and the Commission services have provided guidance during the discussions in the working group with participation of all Member States as well as during the process of recognition of the fully operational character of the national databases. Certain Member States have included rendering plants as keepers in the national database. Although the definition of a keeper in Regulation (EC) No 1760/2000 refers to live animals only, the inclusion of rendering plants in the national database strengthens the effectiveness of the cross-checking facilities.

| (c) | The Commission takes note of the findings of the auditors that passports are not always invalidated in the event of death or movement to another Member State. Similar findings have been reported by FVO. |
| --- | --- |

(c)

The Commission takes note of the findings of the auditors that passports are not always invalidated in the event of death or movement to another Member State. Similar findings have been reported by FVO.

It should be noted that:

Under Article 6(1) of Regulation (EC) No 1760/2000, Member States may issue a passport for animals from another Member State. In such cases, the passport accompanying the animal on its arrival shall be surrendered to the competent authority, which shall return it to the issuing Member State.

In the case of the death of an animal, under Article 6(4), the keeper shall return the passport to the competent authority within seven days of the death of that animal.

In the case of animals exported to third countries, under Article 6(5), the passport shall be surrendered by the last keeper to the competent authority at the place where the animal is exported.

The legislator has provided no detailed implementing rules on this issue. However, the Commission has provided guidance during the discussions in the working group with participation of all Member States.

With regard to the possible difficulty of establishing a link to the third country of origin, it should be noted that bovine animals imported into the EU must be accompanied by a veterinary certificate including information on the official individual identification as well as the sanitary status of the animals.

| 39. | (b) | The Commission is aware of the difficulties related to the absence of a standardised format for the identification code on the ear tags as mentioned by the auditors. This issue was discussed at several meetings of Commission working groups, and the legal basis did not allow the Commission to go further than the maximum number of digits as laid down in Commission Regulation (EC) No 2629/97. |
| --- | --- | --- |

39.

(b)

The Commission is aware of the difficulties related to the absence of a standardised format for the identification code on the ear tags as mentioned by the auditors. This issue was discussed at several meetings of Commission working groups, and the legal basis did not allow the Commission to go further than the maximum number of digits as laid down in Commission Regulation (EC) No 2629/97.

| 40. | The Commission has no legal basis to lay down rules for the national databases. Such a possibility for exchange of information between the national databases was included in the Commission’s proposal of 1998 but was rejected by the Council. |
| --- | --- |

40.

The Commission has no legal basis to lay down rules for the national databases. Such a possibility for exchange of information between the national databases was included in the Commission’s proposal of 1998 but was rejected by the Council.

| 41. | Regulation (EC) No 1760/2000 does not give any definition of the conditions that a national database should fulfil in order to be recognised as operational. Having to cope with the legal vacuum, the Commission has based the first round of assessment and recognition of the fully operational character of national databases on a set of pragmatic and coherent criteria. The Commission services have developed a questionnaire and established a practice based on an internal checklist for the purposes of assessing the databases during ‘on the spot’ visits. Furthermore the reports of FVO are taken into account. |
| --- | --- |

41.

Regulation (EC) No 1760/2000 does not give any definition of the conditions that a national database should fulfil in order to be recognised as operational. Having to cope with the legal vacuum, the Commission has based the first round of assessment and recognition of the fully operational character of national databases on a set of pragmatic and coherent criteria. The Commission services have developed a questionnaire and established a practice based on an internal checklist for the purposes of assessing the databases during ‘on the spot’ visits. Furthermore the reports of FVO are taken into account.

| 42. | Detailed rules for the application of minimum administrative sanctions are laid down in Commission Regulation (EC) No 494/98. The Commission services have provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate. |
| --- | --- |

42.

Detailed rules for the application of minimum administrative sanctions are laid down in Commission Regulation (EC) No 494/98. The Commission services have provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate.

| 45. | The content of the controls is laid down in Regulation (EC) No 1082/2003, replacing Regulation (EC) No 2630/1997. The Commission has provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate. The model for the annual report of the Member States on the controls carried out has been amended by Commission Regulation (EC) No 499/2004 with the aim of clarity and comparability. |
| --- | --- |

45.

The content of the controls is laid down in Regulation (EC) No 1082/2003, replacing Regulation (EC) No 2630/1997. The Commission has provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate. The model for the annual report of the Member States on the controls carried out has been amended by Commission Regulation (EC) No 499/2004 with the aim of clarity and comparability.

FINDINGS CONCERNING THE MANAGEMENT OF THE SYSTEM AT COMMUNITY LEVEL

| 47. | The Commission regrets the legal vacuum which prevents the laying down of harmonised rules as regards the national databases, in particular as it made proposals on this matter. However, it has provided guidance on issues related to the databases during discussions in several meetings of Commission working groups with the participation of all Member States since 1997, when the EU requirements for a national database for bovine animals were laid down with the adoption of Council Regulation (EC) No 820/97. Furthermore, guidance was provided in the process of the recognition of the fully operational character of the national databases. |
| --- | --- |

47.

The Commission regrets the legal vacuum which prevents the laying down of harmonised rules as regards the national databases, in particular as it made proposals on this matter. However, it has provided guidance on issues related to the databases during discussions in several meetings of Commission working groups with the participation of all Member States since 1997, when the EU requirements for a national database for bovine animals were laid down with the adoption of Council Regulation (EC) No 820/97. Furthermore, guidance was provided in the process of the recognition of the fully operational character of the national databases.

| 49. | Pursuant to Article 7 of Regulation (EC) No 1760/2000, any keeper, with the exception of transporters, is obliged to notify all movements to the competent authority. |
| --- | --- |

49.

Pursuant to Article 7 of Regulation (EC) No 1760/2000, any keeper, with the exception of transporters, is obliged to notify all movements to the competent authority.

| 52. | The Commission submitted to the Council in 1998 a proposal on the exchange of information between the national databases. This proposal was rejected by the Council.
  Information on consignments of animals traded between Member States is exchanged through the computerised system ANIMO, which will be replaced by Traces, a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. The Commission introduced Traces in April 2004. Traces will improve the amount and quality of information to trace animal movements as well as facilitate the exchange of information between national and EU authorities. |
| --- | --- |

52.

The Commission submitted to the Council in 1998 a proposal on the exchange of information between the national databases. This proposal was rejected by the Council.

Information on consignments of animals traded between Member States is exchanged through the computerised system ANIMO, which will be replaced by Traces, a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. The Commission introduced Traces in April 2004. Traces will improve the amount and quality of information to trace animal movements as well as facilitate the exchange of information between national and EU authorities.

| 53. | Any keeper, with the exception of the transporter, is obliged to notify births, deaths and all movements to the competent authority within a period fixed by the Member State of between three and seven days. The Commission has underlined this obligation during the discussions on the national databases in Commission working groups. The respect of the deadline for notification is also one of the criteria for recognition by the Commission of the fully operational character of the national database, and it is included in the commitments undertaken by Member States to improve the reliability of their database. Furthermore proper communication of the data to the competent authority is one element to be included in the risk analysis when selecting the holdings for the controls in accordance with Regulation (EC) No 1082/2003, and previously Regulation (EC) No 2630/97. |
| --- | --- |

53.

Any keeper, with the exception of the transporter, is obliged to notify births, deaths and all movements to the competent authority within a period fixed by the Member State of between three and seven days. The Commission has underlined this obligation during the discussions on the national databases in Commission working groups. The respect of the deadline for notification is also one of the criteria for recognition by the Commission of the fully operational character of the national database, and it is included in the commitments undertaken by Member States to improve the reliability of their database. Furthermore proper communication of the data to the competent authority is one element to be included in the risk analysis when selecting the holdings for the controls in accordance with Regulation (EC) No 1082/2003, and previously Regulation (EC) No 2630/97.

| 54. | The United Kingdom was the only Member State requesting specific advice from the Commission. The Commission provided such advice and guidance in the working groups with the participation of all Member States. |
| --- | --- |

54.

The United Kingdom was the only Member State requesting specific advice from the Commission. The Commission provided such advice and guidance in the working groups with the participation of all Member States.

| 55. | Following the ‘on the spot’ visits in the process of establishing recognition of the fully operational character of the national databases, the conclusions were discussed in the Commission working group, and a decision was prepared for adoption by the Commission. After adoption, the Commission Decision was published in the Official Journal of European Union.

  In Germany, the authorities had undertaken the commitment to improve the reliability of the database ensuring in particular that: (i) further measures, including control measures should be taken to ensure the observation of the deadline of seven days for notification of movements, births and deaths; (ii) all kinds of movements are recorded in the database, and the data are monitored; (iii) the existing measures for promptly correction of any errors or deficiencies, which could be detected automatically or following the appropriate on-the-spot inspections are reinforced; (iv) further measures should be taken to ensure compliance on the national territory with Commission Regulation (EC) No 2630/97. |
| --- | --- |

55.

Following the ‘on the spot’ visits in the process of establishing recognition of the fully operational character of the national databases, the conclusions were discussed in the Commission working group, and a decision was prepared for adoption by the Commission. After adoption, the Commission Decision was published in the Official Journal of European Union.

In Germany, the authorities had undertaken the commitment to improve the reliability of the database ensuring in particular that: (i) further measures, including control measures should be taken to ensure the observation of the deadline of seven days for notification of movements, births and deaths; (ii) all kinds of movements are recorded in the database, and the data are monitored; (iii) the existing measures for promptly correction of any errors or deficiencies, which could be detected automatically or following the appropriate on-the-spot inspections are reinforced; (iv) further measures should be taken to ensure compliance on the national territory with Commission Regulation (EC) No 2630/97.

| 56. | The Decision referred to in the response to point 55 was based on the commitments undertaken by the Member State. During the process of recognition of the fully operational character of the Portuguese and the British database, FVO found shortcomings incompatible with the commitments undertaken by the competent authorities, in particular late or absent notifications of births, deaths and movements and lack of rapid corrections following controls. |
| --- | --- |

56.

The Decision referred to in the response to point 55 was based on the commitments undertaken by the Member State. During the process of recognition of the fully operational character of the Portuguese and the British database, FVO found shortcomings incompatible with the commitments undertaken by the competent authorities, in particular late or absent notifications of births, deaths and movements and lack of rapid corrections following controls.

| 57. | The Commission is of the opinion that the technical management and quality indicator used for the recognition of the fully operational character of the national databases were adequate. Having to cope with the legal vacuum on the conditions to recognise the operational character of national databases, the Commission has based the first round of assessment and recognition of the fully operational character of national databases on a set of pragmatic and coherent criteria (e.g. information recorded, procedure for entry of data and to ensure the quality of data). The Commission services have developed a questionnaire and established a practice based on an internal checklist for the purposes of assessing the databases during ‘on-the-spot’ visits.
  It should be kept in mind that even the best software can only work if data are properly introduced. This is the responsibility of the Member States. |
| --- | --- |

57.

The Commission is of the opinion that the technical management and quality indicator used for the recognition of the fully operational character of the national databases were adequate. Having to cope with the legal vacuum on the conditions to recognise the operational character of national databases, the Commission has based the first round of assessment and recognition of the fully operational character of national databases on a set of pragmatic and coherent criteria (e.g. information recorded, procedure for entry of data and to ensure the quality of data). The Commission services have developed a questionnaire and established a practice based on an internal checklist for the purposes of assessing the databases during ‘on-the-spot’ visits.

It should be kept in mind that even the best software can only work if data are properly introduced. This is the responsibility of the Member States.

| 61 and 62. | During the process of recognition of the fully operational character of the national databases of Portugal and the United Kingdom (Great Britain), severe shortcomings were found by the FVO. Therefore the draft decisions have not been presented to the Commission for formal approval but are pending the appropriate actions by the Member States to overcome these shortcomings. |
| --- | --- |

61 and 62.

During the process of recognition of the fully operational character of the national databases of Portugal and the United Kingdom (Great Britain), severe shortcomings were found by the FVO. Therefore the draft decisions have not been presented to the Commission for formal approval but are pending the appropriate actions by the Member States to overcome these shortcomings.

| 64. | Given the limitations imposed by the Council in the basic Regulation, the multiplicity of objectives pursued, and the vagueness of the regulatory framework, all the facts of each concrete situation should be considered and weighted. There is no legal basis to withdraw the recognition of the fully operational character of the Northern Ireland database. |
| --- | --- |

64.

Given the limitations imposed by the Council in the basic Regulation, the multiplicity of objectives pursued, and the vagueness of the regulatory framework, all the facts of each concrete situation should be considered and weighted. There is no legal basis to withdraw the recognition of the fully operational character of the Northern Ireland database.

| 67. | All the missions in question were completed in 2002. A detailed report of the comments, conclusions and recommendations was drawn up, sent to each Member State for comment, finalised and published on the Internet.
  Each Member State was asked to submit an action plan to correct the weaknesses identified.
  The replies and action plans submitted by each Member State were assessed by the FVO. Some of the action plans were not considered satisfactory and further information or commitments were required.
  All these reports were monitored and, in the most difficult cases, further on-the-spot inspections were made to assess progress at first hand.
  A general report was also drawn up listing the major events in this series of missions in the Member States. This too was published on the Internet.
  The Commission also used the information and experience it gained from these missions to produce a document listing the minimum criteria for validating the data entered in the databases, and the requirements for each of these benchmarks. |
| --- | --- |

67.

All the missions in question were completed in 2002. A detailed report of the comments, conclusions and recommendations was drawn up, sent to each Member State for comment, finalised and published on the Internet.

Each Member State was asked to submit an action plan to correct the weaknesses identified.

The replies and action plans submitted by each Member State were assessed by the FVO. Some of the action plans were not considered satisfactory and further information or commitments were required.

All these reports were monitored and, in the most difficult cases, further on-the-spot inspections were made to assess progress at first hand.

A general report was also drawn up listing the major events in this series of missions in the Member States. This too was published on the Internet.

The Commission also used the information and experience it gained from these missions to produce a document listing the minimum criteria for validating the data entered in the databases, and the requirements for each of these benchmarks.

| 70. | The situation as regards statistical monitoring has changed since the Court carried out its audit. To improve the clarity and the comparability of the annual reports of Member States on controls made in the bovine sector regarding Community provisions for identification and registration, the Commission adopted Regulation (EC) No 499/2004 amending Regulation (EC) No 1082/2003 as regards the time limit and the model for reporting in the bovine sector. |
| --- | --- |

70.

The situation as regards statistical monitoring has changed since the Court carried out its audit. To improve the clarity and the comparability of the annual reports of Member States on controls made in the bovine sector regarding Community provisions for identification and registration, the Commission adopted Regulation (EC) No 499/2004 amending Regulation (EC) No 1082/2003 as regards the time limit and the model for reporting in the bovine sector.

| 74. | The governing IACS Regulations are very specific regarding irregularities to be penalised by application of aid reductions or exclusions.
  As regards the anomalies given as examples by the Court, Member States should make appropriate recourse to the application of the administrative penalties laid down by Article 10(e) of Council Regulation (EC) No 1760/2000. |
| --- | --- |

74.

The governing IACS Regulations are very specific regarding irregularities to be penalised by application of aid reductions or exclusions.

As regards the anomalies given as examples by the Court, Member States should make appropriate recourse to the application of the administrative penalties laid down by Article 10(e) of Council Regulation (EC) No 1760/2000.

FINDINGS OF THE COURT’S AUDITS IN THE MEMBER STATES VISITED

| 83. | Member States shall ensure that the national database is fully operational since 31 December 1999 and that information on each bovine animal and all holdings, where it has been kept, can be provided at any time. Directive 64/432/EEC requires bovine animals intended for intra-Community trade to be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian including information on the identification of the animals concerned as well as on the holding of destination. In addition for the latter category of animals there shall be a notification from the keeper on the holding from where the animal is moved. |
| --- | --- |

83.

Member States shall ensure that the national database is fully operational since 31 December 1999 and that information on each bovine animal and all holdings, where it has been kept, can be provided at any time. Directive 64/432/EEC requires bovine animals intended for intra-Community trade to be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian including information on the identification of the animals concerned as well as on the holding of destination. In addition for the latter category of animals there shall be a notification from the keeper on the holding from where the animal is moved.

| 87. | Regulation (EC) No 1760/2000 requires each keeper to notify to the competent authority all movements to and from the holding. Furthermore, proper communication of data to the competent authority is an element of the risk analysis, which shall be the basis for the selection of holdings to be inspected in the framework of controls. The Commission has provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate. |
| --- | --- |

87.

Regulation (EC) No 1760/2000 requires each keeper to notify to the competent authority all movements to and from the holding. Furthermore, proper communication of data to the competent authority is an element of the risk analysis, which shall be the basis for the selection of holdings to be inspected in the framework of controls. The Commission has provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate.

| 88. | The definition of keeper in Regulation (EC) No 1760/2000 covers slaughterhouses, which shall therefore be included in the national database. The Commission services raised this issue during the process of recognition of the fully operational character of the French database, and the French authorities undertook among other commitments to ensure that all kinds of movements shall be recorded in the database. FVO has provided recommendations following findings similar to those of the auditors. |
| --- | --- |

88.

The definition of keeper in Regulation (EC) No 1760/2000 covers slaughterhouses, which shall therefore be included in the national database. The Commission services raised this issue during the process of recognition of the fully operational character of the French database, and the French authorities undertook among other commitments to ensure that all kinds of movements shall be recorded in the database. FVO has provided recommendations following findings similar to those of the auditors.

CONCLUSION AND RECOMMENDATIONS

| 92. | As acknowledged by the Court, the Commission submitted a proposal concerning the exchange of information between the national databases, but this proposal was rejected by the Council. Due to the legal vacuum no applicatory decisions can be taken.
  The ANIMO system is a computerised system for exchange of information on consignments of animals traded between Member States. This system will be replaced by Traces, which is a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. Traces will improve the amount and the quality of the information to trace animal movements as well as the exchange of information between national and EU authorities and will provide a system of electronic veterinary certificates. The Commission introduced Traces in April 2004 and a harmonised model certificate and inspection report linked to intra-Community trade in animals and products of animal origin has been laid down by Commission Regulation (EC) No 599/2004. This model certificate includes information on the identification of animals.
  In addition, bovine animals shall be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian according to Directive 64/432/EEC including information on the sanitary status as well as the identification of the animals, when they are dispatched to other Member States.
  Furthermore mutual assistance between the administrative authorities of Member States and cooperation between Member States and the Commission to ensure the correct application of legislation on veterinary and zootechnical matters is covered by Directive 89/608/EEC, which is referred to in Regulation (EC) No 1760/2000, recital 11. |
| --- | --- |

92.

As acknowledged by the Court, the Commission submitted a proposal concerning the exchange of information between the national databases, but this proposal was rejected by the Council. Due to the legal vacuum no applicatory decisions can be taken.

The ANIMO system is a computerised system for exchange of information on consignments of animals traded between Member States. This system will be replaced by Traces, which is a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. Traces will improve the amount and the quality of the information to trace animal movements as well as the exchange of information between national and EU authorities and will provide a system of electronic veterinary certificates. The Commission introduced Traces in April 2004 and a harmonised model certificate and inspection report linked to intra-Community trade in animals and products of animal origin has been laid down by Commission Regulation (EC) No 599/2004. This model certificate includes information on the identification of animals.

In addition, bovine animals shall be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian according to Directive 64/432/EEC including information on the sanitary status as well as the identification of the animals, when they are dispatched to other Member States.

Furthermore mutual assistance between the administrative authorities of Member States and cooperation between Member States and the Commission to ensure the correct application of legislation on veterinary and zootechnical matters is covered by Directive 89/608/EEC, which is referred to in Regulation (EC) No 1760/2000, recital 11.

| 93. | The Commission takes note of the recommendation of the auditors that notifications should be subject to accurate and identical rules in all Member States, but Regulation (EC) No 1760/2000, adopted by the European Parliament and the Council, does not provide for the adoption of detailed rules on the procedure for notification of the keeper to the competent authority.
  The Commission agrees with the recommendation of the auditors with regard to adaptation of the holding register to the activity of the keeper taking into account the technological developments. However, it should be noted that the current legislation provides the option for Member States to use bar codes and the internet.
  The Commission agrees with the recommendation of the auditors with regard to the setting-up procedures for the control of the return of passports to the issuing authority, but Regulation (EC) No 1760/2000 does not provide for the adoption of detailed rules for these procedures. |
| --- | --- |

93.

The Commission takes note of the recommendation of the auditors that notifications should be subject to accurate and identical rules in all Member States, but Regulation (EC) No 1760/2000, adopted by the European Parliament and the Council, does not provide for the adoption of detailed rules on the procedure for notification of the keeper to the competent authority.

The Commission agrees with the recommendation of the auditors with regard to adaptation of the holding register to the activity of the keeper taking into account the technological developments. However, it should be noted that the current legislation provides the option for Member States to use bar codes and the internet.

The Commission agrees with the recommendation of the auditors with regard to the setting-up procedures for the control of the return of passports to the issuing authority, but Regulation (EC) No 1760/2000 does not provide for the adoption of detailed rules for these procedures.

| 94. | The Commission submitted a proposal concerning the exchange of information between the national databases, but this proposal was rejected by the Council. |
| --- | --- |

94.

The Commission submitted a proposal concerning the exchange of information between the national databases, but this proposal was rejected by the Council.

| 95. | There is a need for established transparent criteria and benchmarks based on shared standards. Despite the legal vacuum, the Commission services have started the review and consolidation of the criteria and benchmarks currently used. These benchmarks have already been discussed in several coordination meetings with FVO and in Commission working groups with participation of all Member States. |
| --- | --- |

95.

There is a need for established transparent criteria and benchmarks based on shared standards. Despite the legal vacuum, the Commission services have started the review and consolidation of the criteria and benchmarks currently used. These benchmarks have already been discussed in several coordination meetings with FVO and in Commission working groups with participation of all Member States.

| 96. | Regulation (EC) No 1760/2000 does not provide for renewal of the recognition of the operational character or annual certification of the national databases. It is the responsibility of Member States to have in place an operational national database.
  The system of identification and registration of bovine animals, including the national database, has been subject to inspections by FVO, in particular during the round of inspection missions on traceability carried out in 2002, but also during inspection missions covering issues where animal identification plays an important role. Based on the findings of these missions, FVO has provided recommendations for the necessary actions to be taken by the Member States concerned. |
| --- | --- |

96.

Regulation (EC) No 1760/2000 does not provide for renewal of the recognition of the operational character or annual certification of the national databases. It is the responsibility of Member States to have in place an operational national database.

The system of identification and registration of bovine animals, including the national database, has been subject to inspections by FVO, in particular during the round of inspection missions on traceability carried out in 2002, but also during inspection missions covering issues where animal identification plays an important role. Based on the findings of these missions, FVO has provided recommendations for the necessary actions to be taken by the Member States concerned.

| 97. | The Commission takes note of the recommendation of the auditors to review the rules for controls and sanctions.
  The detailed rules for the application of minimum administrative sanctions are laid down in Regulation (EC) No 494/98 leaving open the possibility for Member States to establish other national administrative or criminal penalties, taking into account the seriousness of infringements.
  The detailed rules for the minimum level of controls are laid down in Regulation (EC) No 1082/2003, replacing Regulation (EC) No 2630/1997.
  The Commission considers that to integrate the identification system with IACS would, given the systems’ different objectives, jeopardise the smooth operation of the animal premiums system and could be open to legal challenges. The IACS concerns itself, inter alia, with animals for which CAP premium has been claimed; therefore the only relevant ‘reconciliation control’ to be made is to ensure that such animals appear in the SIEB.
  The system of identification must provide for the tracing of animals through all movements for veterinary purposes, i.e. a rapid tracing of infected animals when disease outbreaks occur to ensure a speedy and efficient control of the disease.
  In drafting IACS legislation and interpretations thereof, due care has been taken to ensure that aid reductions or exclusions are applied in proportion to the offence and only where appropriate. The Commission believes that regulatory controls should be as practical and efficient as possible, whilst providing the necessary financial safeguards. |
| --- | --- |

97.

The Commission takes note of the recommendation of the auditors to review the rules for controls and sanctions.

The detailed rules for the application of minimum administrative sanctions are laid down in Regulation (EC) No 494/98 leaving open the possibility for Member States to establish other national administrative or criminal penalties, taking into account the seriousness of infringements.

The detailed rules for the minimum level of controls are laid down in Regulation (EC) No 1082/2003, replacing Regulation (EC) No 2630/1997.

The Commission considers that to integrate the identification system with IACS would, given the systems’ different objectives, jeopardise the smooth operation of the animal premiums system and could be open to legal challenges. The IACS concerns itself, inter alia, with animals for which CAP premium has been claimed; therefore the only relevant ‘reconciliation control’ to be made is to ensure that such animals appear in the SIEB.

The system of identification must provide for the tracing of animals through all movements for veterinary purposes, i.e. a rapid tracing of infected animals when disease outbreaks occur to ensure a speedy and efficient control of the disease.

In drafting IACS legislation and interpretations thereof, due care has been taken to ensure that aid reductions or exclusions are applied in proportion to the offence and only where appropriate. The Commission believes that regulatory controls should be as practical and efficient as possible, whilst providing the necessary financial safeguards.

| 98. | First of all, amending the rules would not alter the fact that cows aged over 30 months, which were not subject to the obligations of identification and registration, are still presented at slaughterhouses and could even create a risk of these animals being slaughtered clandestinely.
  Secondly, in the light of the opinion of the ‘Food Safety Authority’, the United Kingdom authorities intend, at a date which has not yet been fixed but will probably be early in 2005, to stop the slaughter of animals over 30 months. |
| --- | --- |

98.

First of all, amending the rules would not alter the fact that cows aged over 30 months, which were not subject to the obligations of identification and registration, are still presented at slaughterhouses and could even create a risk of these animals being slaughtered clandestinely.

Secondly, in the light of the opinion of the ‘Food Safety Authority’, the United Kingdom authorities intend, at a date which has not yet been fixed but will probably be early in 2005, to stop the slaughter of animals over 30 months.

| 99. | The Commission acknowledges that traceability of all bovine animals cannot be absolutely guaranteed. However, given the legal vacuum the efforts of the Commission services have aimed at assisting Member States to increase the reliability of their national databases through the on-going development of benchmarks. Furthermore the introduction of Traces will contribute to ensure the traceability of animals in intra-Community trade. |
| --- | --- |

99.

The Commission acknowledges that traceability of all bovine animals cannot be absolutely guaranteed. However, given the legal vacuum the efforts of the Commission services have aimed at assisting Member States to increase the reliability of their national databases through the on-going development of benchmarks. Furthermore the introduction of Traces will contribute to ensure the traceability of animals in intra-Community trade.

---