----

----

I Tájékoztatások

Számvevőszék

----

2004/4 sz. KÜLÕN JELENTÉS

az Interreg II európai együttműködési közösségi kezdeményezés programozásáról a Bizottság válaszaival együtt

(az EK-Szerződés 248. cikke (4) bekezdésének második albekezdése alapján)

(2004/C 303/01)

TARTALOMJEGYZÉK

A Bizottság válaszai

RÖVIDÍTÉS- ÉS KIFEJEZÉSJEGYZÉK

ÖSSZEFOGLALÓ

BEVEZETÉS

Háttér

A kezdeményezés főbb jellemzői a 2000–2006 időszakban

A Számvevőszék ellenőrzése

A BIZOTTSÁG IRÁNYMUTATÁSAI

Megfelelően meghatározzák-e az iránymutatások, hogy mi minősül transzeurópai projektnek?

Tartalmaznak-e az iránymutatások meghatározott végrehajtási szabályokat?

Szerepelnek-e az iránymutatásokban konkrét és mérhető célok, illetve célzott intézkedések?

Célok és mutatók

Az intézkedések célzottá tétele

Helyes-e a támogatható területek meghatározása?

Kellő időben a tagállamok rendelkezésére álltak-e az iránymutatások és a módszertani dokumentumok?

A KKP-JAVASLATOK VIZSGÁLATI FOLYAMATA A BIZOTTSÁGNÁL

Javára vált-e a vizsgálat a KKP-k minőségének?

A tervezett határidőn belül hagyta-e jóvá a Bizottság a KKP-kat?

EGYÜTTMŰKÖDÉS A KIDOLGOZÁS ÉS A VÉGREHAJTÁS SORÁN

Konzultációs folyamat keretében dolgozták-e ki a KKP-kat?

Együttműködnek-e a tagállamok a KKP-k végrehajtásában?

ÖSSZHANGBAN ÁLL-E A KIINDULÓ ELEMZÉS, A MEGHOZOTT DÖNTÉSEK, ILLETVE AZ ELSŐ ELFOGADOTT PROJEKTEK HOZZÁADOTT ÉRTÉKE?

Hozzájárul-e az előzetes értékelés a programok kidolgozásához?

Figyelembe vették-e az előző programozási időszak eredményeit?

Sor került-e a térségek helyzetének integrált elemzésére?

A határok létezése tekinthető-e az adott problémák okának?

Megegyeznek-e a programok prioritásai a felmért igényekkel?

Kiegészítő jellegű-e az Interreg III. alá tartozó KKP-knak, illetve az ERFA hagyományos támogatásainak hatása?

Transzeurópai jellegűek-e az első jóváhagyott projektek, és várható-e tőlük hozzáadott érték?

FELMÉRHETŐ-E UTÓLAG AZ ELÉRT HALADÁS

Helyes-e a programok célstruktúrája?

Mérhetők-e és mennyiségben kifejezhetőek-e a célok?

KÖVETKEZTETÉS ÉS AJÁNLÁSOK

Következtetés

Az iránymutatások a végrehajtás módjaira összpontosítanak, de későn bocsátották ki őket, és túlságosan általános célokat fogalmaznak meg

Javítani kell a KKP-javaslatok vizsgálatának folyamatát

Az előkészítés és a kezdeti végrehajtás általában az együttműködés szellemében zajlik

Általában integrált elemzésekre kerül sor, de ezek kevéssé hasznosulnak, nincs kapcsolat az elemzések, illetve a program intézkedéseinek meghatározása között; növelni kellene a projektek hozzáadott értékét

Nem kielégítőek azok az eszközök, amelyek a KKP-knak a kitűzött céljaikhoz képest elért hatását mérik

Ajánlások

Ezt a jelentést a Számvevőszék 2004. július 1-jei ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Juan Manuel FABRA VALLÉS

elnök

----

(1)  Példaként fel lehet hozni környezetvédelmi jellegű döntéseket (szennyezés, ivóvízforrások stb.), melyeket úgy hoznak meg a határ egyik oldalán, hogy nincsenek tekintettel a másik oldal helyzetére; infrastrukturális beruházások is megvalósulhatnak a másik oldalon élők igényeire való tekintet nélkül; a tömegközlekedés is megtorpanhat a határnál, vagy hiányozhat a megfelelő koordinálás stb.

(2)  Tekintettel a Strukturális Alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 1999. június 21-i 1260/1999/EK tanácsi rendelet 38. preambulumbekezdésére és a 20., 21. cikkekre (HL L 161., 1999.6.26., 1. o.).

(3)  Az 1260/1999/EK rendelet 7. cikke szerint a Strukturális Alapoknak a 2000–2006 periódusra vonatkozó kötelezettségvállalásainak 5,35 %-át, ami 1999-es áron 195 milliárd EUR-t tesz ki, a Közösségi Kezdeményezésekre különítik el (Interreg, Urban, Leader és Equal). A 20. cikk hozzáteszi azt is, hogy a 195 milliárdos összeg 2,5 %-a az Interreg program finanszírozására szolgál.

(4)  Az 1994. évi éves jelentés, 4.61–4.72. és 4.89. pontok (HL C 303., 1995.11.14.).

(5)  Lásd: „Interreg II. Közösségi Kezdeményezés 1994–1999: első összegzés”, 2000. január, és „6. számú munkadokumentum (2000. május 5.) – Előzetes értékelés és mutatók az Interreg számára (A terület)”. Ez utóbbi dokumentum lett kiterjesztve a B területre a 7. számú munkadokumentumban.

(6)  A Bizottság 2000. április 28-i tájékoztatása a tagállamok részére meghatározta a közösségi kezdeményezések iránymutatásait a transzeurópai együttműködés terén, és az európai terület harmonikus és kiegyensúlyozott fejlődése érdekében – Interreg III. (HL C 143., 2000.5.23., 6. o.), valamint a Bizottság 2001. február 7-i tájékoztatása a tagállamok részére „A régiók közötti együttműködés” – Az Interreg közösségi kezdeményezés C területe (HL C 141., 2001.5.15., 2. o.).

(7)  Annak ellenére, hogy a tagjelölt államok és a harmadik államok régióit bevonták bizonyos Interreg KKP-k megvalósításába, (lásd: az egyes KKP-k elnevezését az 1. térképen, a vonalakkal jelölt régiókat a 2. térképen és egyes régiókat, illetve országokat a 3. térképen), ezek nem számíthatnak pénzügyi támogatásra a KK keretében. Számukra a Strukturális Alapokon kívüli közösségi eszközök nyújtanak támogatást.

(8)  Korábban az elkülönült irányító szervek és a különféle végső támogatottak voltak kijelölve a KKP-ban érintett tagállamok részéről.

(9)  Korábban a KKP annyi pénzügyi tervet és annyi közösségi kifizetést fogadó bankszámlát tartalmazott, ahány tagállam érintve volt az adott KKP által.

(10)  Lásd a 2002. évre vonatkozó éves jelentés 7.46–7.59. (Tacis határon átnyúló együttműködési program) és 8.51–8.57. pontjait (Phare határon átnyúló együttműködési program) (HL C 286., 2003.11.28.).

(11)  Ezt a kifejezést általános értelemben használják a kezdeményezés három területére: határon átnyúló együttműködés (A terület), transznacionális együttműködés (B terület) és régiók közötti együttműködés (C terület).

(12)  A tagállamok részére adott 2000. április 28-i tájékoztatás 7. pontja.

(13)  A határokon átnyúló KKP-k utólagos értékelése 1989–1993 – az Interreg I. kezdeményezés értékelése a Fère Consultants által – 1996. augusztus. A „Linkage Assistance and Cooperation for the European border regions” (LACE) projektet az „Association des Régions frontalières européennes” (ARFE) irányította. Az ARFE 1971-ben jött létre azzal a céllal, hogy képviselje a határokon átnyúló európai régiókat. A szövetség közel nyolcvan tagot számlál, melyek 160 külső vagy belső határon elhelyezkedő zónát képviselnek. Többek között az alábbi dokumentumokat állította össze: „A tengeri határokon átnyúló együttműködés” (1998. június), „A határokon átnyúló együttműködés intézményi szempontjai” (1999. március), „Interreg IIIA: a program irányításának modelljei” (1999. november). További dokumentumok is léteznek, de azok az iránymutatások előkészítése után keletkeztek: „A határokon átnyúló pénzügyi gazdálkodás” (2000. január) és „Operatív iránymutatási dokumentum az Interreg IIIA programok előkészítésére és irányítására (2000–2006)” (2000. június).

(14)  „Interreg II. közösségi kezdeményezés 1994–1999: első összegzés”, 2000. január, Európai Unió – regionális politika.

(15)  A 6. számú munkadokumentumról (2000. május 5.) „Előzetes értékelés és mutatók az Interreg számára (A terület)” és a 7. számú munkadokumentumról van szó (2000. október), mely megismétli az előbbi tartalmát és kiegészíti a B területtel kapcsolatosan. Az előzetes értékelésnek tartalmaznia kell a stratégia és a kitűzött célok koherenciájának vizsgálatát, tekintettel a tapasztalt hiányosságokra.

(16)  „A Strukturális Alapok 1. és 2. célkitűzése által támogatott tevékenységek”, „A közhatóságokat, vagy velük egyenértékű szervezeteket az egyéb Interreg programokba bevonó régiók közötti együttműködés”, „Régiók közötti együttműködés a városfejlesztés területén”, „Régiók közötti együttműködés a 2000–2006-os periódus három regionális innovációs témája közül egy vagy több témában részt vevő régiók bevonásával” és „Egyéb alkalmas témák a régiók közötti együttműködésekhez”.

(17)  „Trans-european co-operation initiative for balanced development”, 1998.3.6., DG XVI/A/1.

(18)  Lásd: a Strukturális Alapok 2000–2006-os periódusának támogatásaira vonatkozó ütemterv megvalósításáról szóló 7/2003 számú jelentés, 18–24. pontok (HL C 174., 2003.7.23.).

(19)  Ez a megoszlás döntés tárgyát képezte az állam- és kormányfők 1999. március 24–25-i, berlini találkozóján.

(20)  Ezt a kifejezést használja a Bizottság 2000. május 5-i 6. számú munkadokumentuma - „Előzetes értékelés és mutatók az Interreg számára (A terület)” – 7. o. A hiányzó kapcsolat megfelel a határ akadályozó szerepének. A Bizottság példaként idézi fel a határokon átnyúló közlekedési kapcsolatok hiányát, a határfolyók szennyezését és a szakképesítések kölcsönös elfogadásának hiányát.

(21)  Az ESDP prioritásai a következőkre vonatkoznak: „több központú területfejlesztés és új város-vidék kapcsolat”, „egyenértékű hozzáférés az infrastruktúrához és a tudáshoz” és „a természettel és a kulturális örökséggel való előrelátó gazdálkodás”.

(22)  Egy adott támogatható régió esetén az Interreg III. keretében biztosított pénzügyi források összehasonlítása az 1. és 2. célkitűzések által rendelkezésre álló összegekkel nehezen megvalósítható, mivel nem pontosan ugyanarról van szó. Az Interreg keretében támogatható régiók nem feltétlenül azonosak az 1. és 2. célkitűzés támogathatói régióival. Ugyanakkor úgy becsülhetjük, hogy az A területre vonatkozó Interreg programok esetében a két pénzügyi forrás aránya 1/20 és 1/50 között lehet.

(23)  Az ellenőrzés a KKP-k által érintett tagállamok által elsőként jóváhagyott programokból véletlenszerűen kiválasztott néhány programra terjedt ki. Ezekben a projektekben még nem került sor a kiadások bejelentésére.

(24)  Például az olyan munkavállalók száma, akik a határ másik oldalán dolgoznak, vagy a határon átnyúló tevékenységet végző vállalatok száma, vagy a szomszédos ország nyelvét beszélő lakosok száma.

(25)  Például a közös informatikai rendszerek száma, a határon átnyúló hálózatok száma.

----

2. táblázat

Interreg III. költségvetés végrehajtása

3. táblázat

Az Interreg III. együttműködés három területének főbb jellemzői

4. táblázat

Az audit keretében vizsgált programok

5. táblázat

Programok átfogó hatásának vagy általános eredményének (7) mérésére hivatott mutatók példái

A lenti táblázat a nyolc auditált KKP esetében a programok hatásának vagy eredményének globális és/vagy részcélonkénti mérésére hivatott mutatókra mutat be példákat. Léteznek a KKP-k eredményeit részletesebben elemző eredménymutatók is. Ezek kiegészítő információk, de ahogy azt a 75. pontban jelezték, összevont módon való értelmezésük nincs meghatározva.

----

(1)  A 2000-es összegek reallokációja a 2002–2006-os időszakra, mivel 2000-ben egy KKP sem lett elfogadva.

(2)  Átutalások „innovatív intézkedések” számára bizonyos tagállamok lemaradásai és bizonyos KKP-k elfogadásában való késlekedés miatt. 2001-ben: Görögország–Albánia (A terület), Görögország–Macedónia (A terület), Olaszország–Albánia (A terület), Olaszország–Adria (A terület), Karib-szigetek (B terület), Réunion (B terület) és déli zóna (C terület). 2002-ben: Görögország–Olaszország (A terület), Görögország–Törökország (A terület), Archimed (B terület) et Földközi-tenger nyugati térsége (B terület).

(3)  2001-ről 2002-re átcsoportosított összegek bizonyos KKP-k elfogadásában való késlekedés miatt: Írország–Észak-Írország (A terület), Görögország–Ciprus (A terület), Spanyolország–Atlanti-óceán (B terület), Északnyugat-Európa (B terület) és nyugati zóna (C terület).

(4)  A 100 %-os mutató, figyelembe véve az éves részletek automatikus átutalását minden év április 30-án (A Tanács 1999. június 21-i 1260/1999/EK rendelet 31. cikke).

(5)  A fizetési hitelek és megszüntetett hitelek átutalásainak fontossága, továbbá nem túl magas megvalósulási arány. Ez az állapot azt tükrözi, hogy a Bizottság késlekedett KKP-k elfogadásában, továbbá az első projektek kiválasztásában és elindításában (lásd 35–39. bekezdések). 2001-ben, 2002-ben és 2003-ban kifizetett összegek kb. 70 %-a az elfogadott KKP-kat finanszírozó ERFA-hozzájárulás 7 %-ának automatikus kifizetését jelentik.

Megjegyzés: lásd a 2001-i évi tevékenységre vonatkozó éves jelentés 3.7-3.8. és 3.34. pontjait (HL C 295., 2002.11.28.).

Forrás: számlavezetés és DG REGIO.

(6)  Az Unió területe négy részre van felosztva, minden részt a C terület egy-egy KKP-ja fed le. Ahhoz, hogy a projekthez kapcsolódó összes kiadást egy adott kezdeményezésnek a keretében rendezzék, elegendő, ha a projekt felelős vezetőjének a Közösségi Kezdeményezés által érintett zónában van a székhelye, annak ellenére, hogy a többi partner az érintett zónán kívül található. Az érintett zóna területi adatai tehát nem lényeges információk ebben az esetben.

(7)  A „hatás” fogalma a hosszú távú hatásokra vonatkozik, az „eredmény” fogalma viszont a közvetlen és azonnali hatásokra.

----

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

ÖSSZEFOGLALÓ

INTRODUCTION

THE COMMISSION GUIDELINES

THE COMMISSION'S PROCEDURE FOR EXAMINING CIP PROPOSALS

COOPERATION DURING PREPARATION AND IMPLEMENTATION

CONSISTENCY BETWEEN THE INITIAL ANALYSIS AND CHOICE OF MEASURES AND THE ADDED VALUE OF THE FIRST PROJECTS TO BE ADOPTED

THE FEASIBILITY OF MEASURING PROGRESS EX POST

CONCLUSION AND RECOMMENDATIONS

----