# Az Európai Unió C 80/2005

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 80 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 48. évfolyam2005. április 1. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 80

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

48. évfolyam2005. április 1.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Információ |
| | Egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között megkötött partnerségi megállapodás Közös Parlamenti Közgyűlése |
| | A 2004. november 25-i, csütörtöki ülés jegyzőkönyve |
| 2005/C 080/1 | A 2004. november 22-i, hétfői ülés jegyzőkönyve | 1 |
| Ünnepi nyitóülés


  A Közös Parlamenti Közgyűlés ülése


  A Közös Parlamenti Közgyűlés összetétele


  A nem parlamenti képviselők akkreditációja


  Póttagok


  Beérkezett dokumentumok


  A napirendtervezet elfogadása (AKCS-EU/3695/rev2)


  A társelnök közleményei


  Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés 7. ülésszakának legutolsó üléséről készített jegyzőkönyv elfogadása (HL C 120, 2004.4. 30.)


  Joel Nabuka (Fidzsi) és Karin Jöns jelentése – Az AKCS-EU közötti politikai párbeszéd (cotonou-i megállapodás 8. cikke) – Politikai ügyek bizottsága


  1. sürgős téma: A darfouri helyzet (Szudán)


  Vita az Elefántcsontparton kialakult helyzetről |
| 2005/C 080/2 | A 2004. november 23-i, keddi ülés jegyzőkönyve | 4 |
| Póttagok


  A Gazdasági fejlődési, pénzügyi és kereskedelmi bizottság munkájának keretében az Európai Fejlesztési Alap költségvetésítéséről folytatott vita


  2. sürgős téma: A karibi térségben pusztító ciklonok okozta károk


  Philippe Kirsch úr, a Nemzetközi Büntetőbíróság elnökének nyilatkozata, majd azt követő vita |
| 2005/C 080/3 | A 2004. november 24-i, szerdai ülés jegyzőkönyve | 5 |
| Póttagok


  2. sürgős téma: A karibi térségben pusztító ciklonok okozta károk


  Louis Michel úr, a fejlesztési és humanitárius segélyek biztosának nyilatkozata


  Kérdések órája – Bizottság


  A Bizottságnak az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés 7. ülésszaka során elfogadott állásfoglalásokra adott válaszai (Addis-Abeba)
  EGT vonatkozású szöveg




  Vita a Bizottsággal


  Vita az afrikai nagy tavak régiójában kialakult helyzetről – Aldo Ajello úr, az afrikai Nagy Tavak régiójáért felelős EU különleges képviselőjének nyilatkozata


  Jelentés a gazdasági és szociális partnerek tevékenységéről


  A 2004. november 23-i, kedd délelőtti ülés jegyzőkönyvének elfogadása


  Van Ardenne-van der Hoeven asszony, a holland királyság fejlesztési együttműködési miniszterének, az EU Tanács soros elnökének nyilatkozata


  Knight úr, a jamaicai külügyi és külkereskedelmi miniszter, az AKCS Tanács soros elnökének nyilatkozata


  Kérdések órája – Tanács


  Vita a Tanáccsal


  Joses Sanga (Salamon-szigetek) és John Bowis urak jelentése – Élelmiszersegélyezés és élelmiszerbiztonság az AKCS-országokban – Szociális ügyek és környezetvédelmi bizottság – Greenidge úr, az AKCS-EU Mezőgazdasági Fejlesztési Központ igazgatójának nyilatkozata |
| 2005/C 080/4 | A 2004. november 25-i, csütörtöki ülés jegyzőkönyve | 8 |
| Póttagok


  Sanga úr (Salamon-szigetek) és Bowis úr jelentéséről szóló vita folytatása – Élelmiszersegélyezés és élelmiszerbiztonság az AKCS-országokban – Szociális ügyek és környezetvédelmi bizottság (AKCS-EU 3692/04) – Carl B. Greenidge úr, az AKCS-EU Mezőgazdasági Fejlesztési Központ igazgatójának nyilatkozata


  Jelentés a gazdasági és szociális partnerek tevékenységéről


  A 2004. november 24-i, szerda délelőtti és 2004. november 24-i, szerda délutáni ülések jegyzőkönyveinek elfogadása


  Az előadók munkaértekezletekről tartott összefoglalója


  Carol Bellamy, az UNICEF főigazgatójának a Gyermekjogi Egyezmény elfogadásának 15. évfordulója alkalmából tett nyilatkozata


  Szavazás az eljárási szabályzat módosítására vonatkozó javaslatról


  Szavazás az I. és II. bizottság jelentéseire vonatkozó állásfoglalási indítványokról


  Egyéb kérdések


  Az AKCS-EU vegyes parlamenti közgyűlés 9. ülésszakának időpontja és helye



  A Közös Parlamenti Közgyűlés tagjainak ábécé sorrendbe szedett jegyzéke




  A 2004. november 22-25. között Hágában megtartott ülésszak jelenléti íve




  Elfogadott állásfoglalások




  Az eljárási szabályzat módosítása |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Információ

Egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között megkötött partnerségi megállapodás Közös Parlamenti Közgyűlése

A 2004. november 25-i, csütörtöki ülés jegyzőkönyve

2005/C 080/1

A 2004. november 22-i, hétfői ülés jegyzőkönyve

1

Ünnepi nyitóülés

A Közös Parlamenti Közgyűlés ülése

A Közös Parlamenti Közgyűlés összetétele

A nem parlamenti képviselők akkreditációja

Póttagok

Beérkezett dokumentumok

A napirendtervezet elfogadása (AKCS-EU/3695/rev2)

A társelnök közleményei

Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés 7. ülésszakának legutolsó üléséről készített jegyzőkönyv elfogadása (HL C 120, 2004.4. 30.)

Joel Nabuka (Fidzsi) és Karin Jöns jelentése – Az AKCS-EU közötti politikai párbeszéd (cotonou-i megállapodás 8. cikke) – Politikai ügyek bizottsága

1. sürgős téma: A darfouri helyzet (Szudán)

Vita az Elefántcsontparton kialakult helyzetről

2005/C 080/2

A 2004. november 23-i, keddi ülés jegyzőkönyve

4

Póttagok

A Gazdasági fejlődési, pénzügyi és kereskedelmi bizottság munkájának keretében az Európai Fejlesztési Alap költségvetésítéséről folytatott vita

2. sürgős téma: A karibi térségben pusztító ciklonok okozta károk

Philippe Kirsch úr, a Nemzetközi Büntetőbíróság elnökének nyilatkozata, majd azt követő vita

2005/C 080/3

A 2004. november 24-i, szerdai ülés jegyzőkönyve

5

Póttagok

2. sürgős téma: A karibi térségben pusztító ciklonok okozta károk

Louis Michel úr, a fejlesztési és humanitárius segélyek biztosának nyilatkozata

Kérdések órája – Bizottság

A Bizottságnak az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés 7. ülésszaka során elfogadott állásfoglalásokra adott válaszai (Addis-Abeba)
  EGT vonatkozású szöveg

Vita a Bizottsággal

Vita az afrikai nagy tavak régiójában kialakult helyzetről – Aldo Ajello úr, az afrikai Nagy Tavak régiójáért felelős EU különleges képviselőjének nyilatkozata

Jelentés a gazdasági és szociális partnerek tevékenységéről

A 2004. november 23-i, kedd délelőtti ülés jegyzőkönyvének elfogadása

Van Ardenne-van der Hoeven asszony, a holland királyság fejlesztési együttműködési miniszterének, az EU Tanács soros elnökének nyilatkozata

Knight úr, a jamaicai külügyi és külkereskedelmi miniszter, az AKCS Tanács soros elnökének nyilatkozata

Kérdések órája – Tanács

Vita a Tanáccsal

Joses Sanga (Salamon-szigetek) és John Bowis urak jelentése – Élelmiszersegélyezés és élelmiszerbiztonság az AKCS-országokban – Szociális ügyek és környezetvédelmi bizottság – Greenidge úr, az AKCS-EU Mezőgazdasági Fejlesztési Központ igazgatójának nyilatkozata

2005/C 080/4

A 2004. november 25-i, csütörtöki ülés jegyzőkönyve

8

Póttagok

Sanga úr (Salamon-szigetek) és Bowis úr jelentéséről szóló vita folytatása – Élelmiszersegélyezés és élelmiszerbiztonság az AKCS-országokban – Szociális ügyek és környezetvédelmi bizottság (AKCS-EU 3692/04) – Carl B. Greenidge úr, az AKCS-EU Mezőgazdasági Fejlesztési Központ igazgatójának nyilatkozata

Jelentés a gazdasági és szociális partnerek tevékenységéről

A 2004. november 24-i, szerda délelőtti és 2004. november 24-i, szerda délutáni ülések jegyzőkönyveinek elfogadása

Az előadók munkaértekezletekről tartott összefoglalója

Carol Bellamy, az UNICEF főigazgatójának a Gyermekjogi Egyezmény elfogadásának 15. évfordulója alkalmából tett nyilatkozata

Szavazás az eljárási szabályzat módosítására vonatkozó javaslatról

Szavazás az I. és II. bizottság jelentéseire vonatkozó állásfoglalási indítványokról

Egyéb kérdések

Az AKCS-EU vegyes parlamenti közgyűlés 9. ülésszakának időpontja és helye

A Közös Parlamenti Közgyűlés tagjainak ábécé sorrendbe szedett jegyzéke

A 2004. november 22-25. között Hágában megtartott ülésszak jelenléti íve

Elfogadott állásfoglalások

Az eljárási szabályzat módosítása

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Információ

Egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között megkötött partnerségi megállapodás Közös Parlamenti Közgyűlése

A 2004. november 25-i, csütörtöki ülés jegyzőkönyve

| 1.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 80/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 80/1

---

A 2004. NOVEMBER 22-I, HÉTFŐI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(2005/C 80/01)

(Az ülést 11.00-kor nyitják meg.)

Ünnepi nyitóülés

A közgyűlés előtt felszólaltak: W.J. Deetman, Hága főpolgármestere, Frans Weisglas úr, a második kamara elnöke, Glenys Kinnock asszony, az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnöke, Ramdien Sardjoe úr, az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnöke, és őfelsége Oránia hercege, aki a 8. ülésszakot ezennel megnyitottnak nyilvánítja.

Az ünnepi nyitóülésre Yvonne Timmerman-Buck asszony, az első kamara elnökének jelenlétében kerül sor.

(A 12.20-kor felfüggesztett ülést 15.13-kor folytatják.)

TÁRSELNÖKSÉG: KINNOCK asszony

Társelnök

A Közös Parlamenti Közgyűlés ülése

A társelnök üdvözli valamennyi résztvevőt.

1.   A Közös Parlamenti Közgyűlés összetétele

A társelnök bejelenti, hogy az AKCS-országok hatóságai és az Európai Parlament elnöke által továbbított Közös Parlamenti Közgyűlés tagjegyzékét mellékletként csatolják a jegyzőkönyvhöz.

2.   A nem parlamenti képviselők akkreditációja

A társelnök bejelenti, hogy az AKCS-országok hatóságai megküldték a nem parlamenti képviselők jegyzékét. A partnerségi megállapodás 17. cikke (1) bekezdése, valamint a Közös Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzata első cikke alapján javasolja e képviselők akkreditálását, és nevüknek a jegyzőkönyv mellékletében szereplő jegyzékbe történő felvételét.

A Közös Parlamenti Közgyűlés hozzájárulásának ad hangot.

3.   Póttagok

A társelnök az alábbi póttagokat jelenti be: Hybášková (Roithova helyett), van den Berg (Dobolyi helyett), Badía i Cutchet (Pleguezuelos Aguilar helyett), Morgantini (Wurtz helyett) és Czarnecki (Allister helyett).

4.   Beérkezett dokumentumok

A társelnök az alábbi dokumentumok beérkezését jelenti be:

| — | Karin Jöns asszony és Joel Nabuka úr (Fidzsi) által a Politikai ügyek bizottsága nevében készített jelentése az AKCS-EU közötti politikai párbeszédről (a cotonou-i megállapodás 8. cikke) (AKCS-EU/3689/04), |
| --- | --- |

—

Karin Jöns asszony és Joel Nabuka úr (Fidzsi) által a Politikai ügyek bizottsága nevében készített jelentése az AKCS-EU közötti politikai párbeszédről (a cotonou-i megállapodás 8. cikke) (AKCS-EU/3689/04),

| — | Joses Sanga úr (Salamon-szigetek) és John Bowis úr által a Szociális ügyek és környezetvédelmi bizottság nevében készített jelentése az élelmiszersegélyezésről és az élelmiszerbiztonságról (AKCS-EU/3692/04). |
| --- | --- |

—

Joses Sanga úr (Salamon-szigetek) és John Bowis úr által a Szociális ügyek és környezetvédelmi bizottság nevében készített jelentése az élelmiszersegélyezésről és az élelmiszerbiztonságról (AKCS-EU/3692/04).

Az Elnökség által az eljárási szabályzat 7. cikke (2) bekezdése alapján a Közös Parlamenti Közgyűlés elé terjesztett sürgős témákról szóló állásfoglalási indítványok.

A társelnök az Elnökség ajánlásairól tájékoztatja a tagokat, és az azonos témákról szóló állásfoglalási indítványok szerzőit megegyezéses szöveg előterjesztésére vonatkozó megállapodásra kéri fel.

1. sürgős téma: A darfouri helyzet (Szudán)

| — | (APP/3721) előterjesztették: Beda (Szudán) és Dawaleh (Dzsibuti), |
| --- | --- |

—

(APP/3721) előterjesztették: Beda (Szudán) és Dawaleh (Dzsibuti),

| — | (APP/3722) előterjesztették: Hybášková, Martens és Deva, az PPE-DE képviselőcsoport nevében, valamint Hall és Van Hecke, az ALDE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

—

(APP/3722) előterjesztették: Hybášková, Martens és Deva, az PPE-DE képviselőcsoport nevében, valamint Hall és Van Hecke, az ALDE képviselőcsoport nevében,

| — | (APP/3723) előterjesztették: Carlotti, Gomes és Kinnock, a PSE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

—

(APP/3723) előterjesztették: Carlotti, Gomes és Kinnock, a PSE képviselőcsoport nevében,

| — | (APP/3724) előterjesztették: Joan i Marí, Schlyter és Aubert, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

—

(APP/3724) előterjesztették: Joan i Marí, Schlyter és Aubert, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében,

| — | (APP/3725) előterjesztette Paul Verges a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. |
| --- | --- |

—

(APP/3725) előterjesztette Paul Verges a GUE/NGL képviselőcsoport nevében.

2. sürgős téma: A karibi térségben pusztító ciklonok okozta károk

| — | (APP/3726) a karibi térség képviselőinek előterjesztésében, |
| --- | --- |

—

(APP/3726) a karibi térség képviselőinek előterjesztésében,

| — | (APP/3727) előterjesztették: Dombrovskis, az PPE-DE képviselőcsoport nevében, valamint Van Hecke, az ALDE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

—

(APP/3727) előterjesztették: Dombrovskis, az PPE-DE képviselőcsoport nevében, valamint Van Hecke, az ALDE képviselőcsoport nevében,

| — | (APP/3728) előterjesztették: Carlotti, Kinnock és Scheele, a PSE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

—

(APP/3728) előterjesztették: Carlotti, Kinnock és Scheele, a PSE képviselőcsoport nevében,

| — | (APP/3729) előterjesztették: Schlyter, Aubert és Joan i Marí, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

—

(APP/3729) előterjesztették: Schlyter, Aubert és Joan i Marí, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében,

| — | (APP/3730) előterjesztették: Vergès és Sjöstedt, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. |
| --- | --- |

—

(APP/3730) előterjesztették: Vergès és Sjöstedt, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében.

5.   A napirendtervezet elfogadása (AKCS-EU/3695/rev2)

A társelnök az alábbi előterjesztési határidőket jelenti be:

| — | az állandó bizottságok által előterjesztett jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványok módosításait illetően: november 22., hétfő, 18.00 óra, |
| --- | --- |

—

az állandó bizottságok által előterjesztett jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványok módosításait illetően: november 22., hétfő, 18.00 óra,

| — | a szavazásra bocsátott megegyezéses állásfoglalási indítványok módosításait illetően: november 23., kedd, 15.00 óra, |
| --- | --- |

—

a szavazásra bocsátott megegyezéses állásfoglalási indítványok módosításait illetően: november 23., kedd, 15.00 óra,

| — | a szavazási eljárásra vonatkozó kérelmeket illetően: november 25., csütörtök, 9.00 óra. |
| --- | --- |

—

a szavazási eljárásra vonatkozó kérelmeket illetően: november 25., csütörtök, 9.00 óra.

A napirendtervezet a jelen jegyzőkönyvben szereplőknek megfelelően elfogadásra került.

6.   A társelnök közleményei

A társelnök elmagyarázza a felszólalásokra szánt idő odaítélési eljárásának módját.

Felszólalt: Ribeiro e Castro.

7.   Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés 7. ülésszakának legutolsó üléséről készített jegyzőkönyv elfogadása (HL C 120, 2004.4. 30.)

A jegyzőkönyvet elfogadták.

8.   Joel Nabuka (Fidzsi) és Karin Jöns jelentése – Az AKCS-EU közötti politikai párbeszéd (cotonou-i megállapodás 8. cikke) – Politikai ügyek bizottsága

Jöns asszony és Nabuka úr (Fidzsi) helyetteseként Kamuntu úr (Uganda) előterjesztik a jelentést.

Felszólaltak: Callanan, Dawaleh (Dzsibuti), Carlotti, François (Saint Lucia), Polfer, Yemba (Kongói Demokratikus Köztársaság), Morgantini, Keita (Mali), Gahler, Straker (Saint Vincent és Grenadine-szigetek), van den Berg és Humphrey (Barbados).

Theodorakis úr (Európai Bizottság) válaszol a felszólalóknak.

Jöns asszony és Kamuntu úr lezárják a vitát.

9.   1. sürgős téma: A darfouri helyzet (Szudán)

Felszólaltak: Beda (Szudán), Hybášková, Straker (Saint Vincent és Grenadine-szigetek), van den Berg, Olango (Etiópia), Hall, Weldegiorgis (Eritrea), Schlyter, François (Saint Lucia), Morgantini, Lundula Pen'Olela (Kongói Demokratikus Köztársaság), Gahler, Bawa Bwari (Nigéria), Gomes, Sithole (Mozambik), Kaczmarek, Davies (Dél-Afrika) és Theodorakis (Európai Bizottság).

ELNÖKSÉG: Ramdien SARDJOE

Társelnök

10.   Vita az Elefántcsontparton kialakult helyzetről

Felszólaltak: Amon-Ago (Elefántcsontpart), Mayer, Oba-Apounou (Kongó), Carlotti, Idje (Benin), Morillon, Wudu (Ghána), Sjöstedt, Mounkeila (Niger), Záborská, Bawa Bwari (Nigéria), Kamotho (Kenya), Jöns, Conteh (Sierra Leone), Diallo (megfigyelő, ECOWAS Parlament) és Theodorakis (Európai Bizottság).

A társelnök emlékezteti a tagokat, hogy a vitát nem követi állásfoglalás.

(Az ülést 19.04-kor berekesztik.)

Ramdien SARDJOE és Glenys KINNOCK

Társelnökök

Jean-Robert GOULONGANA és Dietmar NICKEL

Társfőtitkárok

---

| 1.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 80/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 80/4

---

A 2004. NOVEMBER 23-I, KEDDI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(2005/C 80/02)

(Az ülést 9.15-kor nyitják meg.)

ELNÖKSÉG: KINNOCK asszony

Társelnök

1.   Póttagok

A társelnök az alábbi póttagokat jelenti be: van den Berg (Dobolyi helyett), Badía i Cutchet (Pleguezuelos Aguilar helyett).

2.   A Gazdasági fejlődési, pénzügyi és kereskedelmi bizottság munkájának keretében az Európai Fejlesztési Alap költségvetésítéséről folytatott vita

Cornillet és Matongo urak (Zambia) társelőadók ismertetik a jelentés előrehaladásának állapotát. A két társelőadó bejelenti, hogy a jelentés a Közös Parlamenti Közgyűlés következő, 2005. tavaszán megrendezésre kerülő ülésszakára készül majd el.

Felszólaltak: Cornillet, Matongo (Zambia), Imbarcaouane (Mali), Deva, Nyassa (Kamerun), Gunness (Mauritius), van den Berg, Yao (Burkina Faso), Rawiri (Gabon), Weldegiorgis (Eritrea), Martínez Martínez, François (Saint Lucia), Schlyter, Dawaleh (Dzsibuti), Olango (Etiópia), Sekou (Guinea), Diallo (Guinea), Anggo (Pápua Új-Guinea), Natchaba (Togo), Faure (Seychelle-szigetek) és Theodorakis (Európai Bizottság).

Matongo és Cornillet urak lezárják a vitát.

3.   2. sürgős téma: A karibi térségben pusztító ciklonok okozta károk

Felszólaltak: Hay-Webster (Jamaica), Bawa Bwari (Nigéria), Deva, Straker (Saint Vincent és Grenadine-szigetek), Weldegiorgis (Eritrea), Scheele, Herbert (Saint Christopher és Nevis), François (Saint Lucia), Poghisio (Kenya), Aubert, Anggo (Pápua Új-Guinea) és Verges.

A társelnök bejelenti, hogy öt további név szerepel a felszólalók jegyzékén. A vitát 2004. november 24-én, szerdán folytatják.

4.   Philippe Kirsch úr, a Nemzetközi Büntetőbíróság elnökének nyilatkozata, majd azt követő vita

Kirsch úr röviden ismerteti a Nemzetközi Büntetőbíróság létrehozásának teljes folyamatát, valamint felvázolja annak hatáskörét és tevékenységét.

Felszólaltak: Deva, Straker (Saint Vincent és Grenadine-szigetek), Grabowska, Davies (Dél-Afrika), Van Hecke, Idje (Benin), Aubert, Metsing (Lesotho), Callanan, Rivière (Dominika), Carlotti, Humphrey (Barbados), Novak és Amon Ago (Elefántcsontpart).

Kirsch úr válaszol a felszólalók kérdéseire.

A társelnök bejelenti a délután sorra kerülő munkaértekezleteket.

| — | „Egészségügy” munkaértekezlet: Martens asszony elnök; Metsing úr (Lesotho) előadó |
| --- | --- |

—

„Egészségügy” munkaértekezlet: Martens asszony elnök; Metsing úr (Lesotho) előadó

| — | „Építészet és városfejlesztés, a szociális lakásszolgáltatást is beleértve” munkaértekezlet: Faure úr (Seychelle-szigetek) elnök; van den Berg úr előadó |
| --- | --- |

—

„Építészet és városfejlesztés, a szociális lakásszolgáltatást is beleértve” munkaértekezlet: Faure úr (Seychelle-szigetek) elnök; van den Berg úr előadó

| — | „Rotterdam kikötője” munkaértekezlet: Davies úr (Dél-Afrika) elnök; Gahler úr előadó |
| --- | --- |

—

„Rotterdam kikötője” munkaértekezlet: Davies úr (Dél-Afrika) elnök; Gahler úr előadó

(Az ülést 13.00-kor berekesztik.)

Ramdien SARDJOE és Glenys KINNOCK

Társelnökök

Jean-Robert GOULONGANA és Dietmar NICKEL

Társfőtitkárok

---

| 1.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 80/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 80/5

---

A 2004. NOVEMBER 24-I, SZERDAI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(2005/C 80/03)

(Az ülést 9.00-kor nyitják meg.)

ELNÖKSÉG: KINNOCK asszony

Társelnök

1.   Póttagok

A társelnök az alábbi póttagokat jelenti be: van den Berg (Dobolyi helyett), Badía i Cutchet (Pleguezuelos Aguilar helyett).

2.   2. sürgős téma: A karibi térségben pusztító ciklonok okozta károk

Felszólaltak: Vivian (Niue), Rivière (Dominika), Dokora (Zimbabwe), Safuneituuga (Szamoa), Conteh (Sierra Leone), Gunness (Mauritius), Bereaux (Trinidad és Tobago) és Malin (Európai Bizottság)

3.   Louis Michel úr, a fejlesztési és humanitárius segélyek biztosának nyilatkozata

Michel úr, aki a Bizottság tagjaként első ízben vesz részt a közgyűlés munkájában, beszámol a cotonou-i megállapodásban foglaltakra, valamint az AKCS-országokkal fenntartott kapcsolatokra irányuló prioritásairól. Kihangsúlyozza a partnerek közötti állandó párbeszéd fenntartásának fontosságát.

4.   Kérdések órája – Bizottság

Huszonkilenc kérdést intéztek a Bizottsághoz, amelyekre írásban válaszolt.

Michel úr az alábbi pótkérdésekre válaszol:

Wijkman úr 1. sz. kérdése a fejlesztéstámogatási segély összehangolásáról és kiegészítő jellegéről;

Zīle úr 2. sz. kérdése a szegénység csökkentéséről;

Busk úr 15. sz. kérdése azon megjegyzésekről, amelyek szerint a HIV/AIDS biológiai fegyver lenne;

(A pótkérdést szerzője nevében Lehideux úr tette fel);

Van den Berg és Tapsoba (Burkina Faso) urak 18. sz. kérdése a fogyasztók egészségvédelmét célzó politikáról;

(A pótkérdést szerzője nevében Van den Berg úr tette fel.)

Carlotti asszony 23. sz. kérdése egy gyermekjogi cselekvési tervről;

Faure úr 29. sz. kérdése a milleniumi fejlesztési célkitűzésekről;

Weldegiorgis úr (Eritrea) 25. sz. kérdése a békéről és a fejlődésről;

Van Hecke úr 26. sz. kérdése a Kongói Demokratikus Köztársaságban zajló átalakulási és békefolyamathoz nyújtott támogatásról;

Martínez Martínez úr 28. sz. kérdése a Kubával folytatott politikai párbeszéd újrafelvételére vonatkozó kezdeményezésről;

Davies úr (Dél-Afrika) 13. sz. kérdése a Dél-Afrikával kötött kereskedelmi, fejlesztési és együttműködési megállapodás végrehajtásáról;

(A pótkérdést szerzője nevében Metsing úr (Lesotho) tette fel.)

Mali, Niger, Csád, Szenegál és Mauritánia képviselőinek 19. sz. kérdése a Nyugat-Afrikát és Közép-Afrikát sújtó sáskajárásról;

(A pótkérdést szerzői nevében Imbarcaouane úr (Mali) tette fel.)

Bereaux asszony (Trinidad és Tobago) és Lehideux úr 5. és 6. sz. kérdései a cukorpiac közös szervezéséről;

Schlyter úr 8. sz. kérdése az AKCS-EU között folytatott kereskedelmi tárgyalásokról;

Agnoletto és Arif urak 16. és 17. sz. kérdései a fejlődő országok gyógyszerekhez való hozzáféréséről;

(A pótkérdést szerzői nevében Arif úr tette fel.)

Gahler úr 20. sz. kérdése az Európai Unió Nyugat-Afrikába irányuló fagyasztott szárnyas exportjáról;

Imbarcaouane úr (Mali) 21. sz. kérdése a tarifa leszerelésről;

Mali, Benin, Burkina Faso és Csád képviselőinek 22. sz. kérdése a gyapotra irányuló kezdeményezésről;

(A pótkérdést az eredeti kérdés szerzőinek nevében Imbarcaouane úr (Mali) tette fel.)

Az alábbi kérdések szerzői tartózkodnak pótkérdés feltételétől:

Kinnock asszony 24. sz. kérdése az AKCS-országok parlamentjeiben szükséges eszközök bevezetéséről;

Vergès úr 14. sz. kérdése a legkülső régiók és a szomszédos államok együttműködéséről;

Metsing úr (Lesotho) 11. sz. kérdése a ruházati termékekre vonatkozó „Mindent, csak fegyvereket ne” kezdeményezés származási szabályainak módosításáról;

A 3., 4., 7., 9., 10., 12. és 27. sz. kérdések szerzői nincsenek jelen.

A társelnök köszöni Michel úrnak a közgyűlés irányában tanúsított elkötelezettségét és együttműködését, és sok sikert kíván neki új feladatai betöltéséhez.

5.   A Bizottságnak az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés 7. ülésszaka során elfogadott állásfoglalásokra adott válaszai (Addis-Abeba) (1)

Michel úr nyilatkozatában utal az állásfoglalások követésére vonatkozó dokumentumra.

6.   Vita a Bizottsággal

Felszólaltak: Kamuntu (Uganda), Gunness (Mauritius), Arouna Mounkeila (Niger), Martens, Metsing (Lesotho), Onusumba Yemba (Kongói Demokratikus Köztársaság), Polisi (Ruanda), Safuneituuga (Szamoa), Gahler, Nyassa (Kamerun), Martínez Martínez, Faure (Seychelle-szigetek), Davies (Dél-Afrika), Lehideux, Idje (Benin), Wijkman, Dawaleh (Dzsibuti), Fernandes, Natchaba (Togo), Gomes és Michel, a Bizottság tagja.

7.   Vita az afrikai nagy tavak régiójában kialakult helyzetről

| – | Aldo Ajello úr, az afrikai Nagy Tavak régiójáért felelős EU különleges képviselőjének nyilatkozata |
| --- | --- |

–

Aldo Ajello úr nyilatkozatot tesz a Nagy Tavak régiójában kialakult helyzetről.

Felszólaltak: Marini Bodho (Kongói Demokratikus Köztársaság), Polisi (Ruanda), Niyuhire (Burundi), Berend, Kamuntu (Uganda), van den Berg, Poghisio (Kenya), Idje (Benin), Van Hecke, Dawaleh (Dzsibuti), Rawiri (Gabon), Michel (Bizottság) és Ajello (Tanács).

8.   Jelentés a gazdasági és szociális partnerek tevékenységéről

Vever úr, a Gazdasági és Szociális Bizottság AKCS-EU támogatásfelügyeleti bizottságának újonnan megválasztott elnöke jelentést tesz a Fidzsi-szigeteken 2004. október 18-20. között a gazdasági és szociális partnerek részvételével megrendezett 7. AKCS-EU regionális szeminárium végkövetkeztetéseiről.

Mantovani és Nabuka urak, a szemináriumon résztvevő két AKCS-EU alelnök nincsenek jelen. Mantovani úr másnap tesz majd nyilatkozatot.

Felszólaltak: Vever úr és a társelnökök.

(A 13.20-kor felfüggesztett ülést 15.20-kor folytatják.)

ELNÖKSÉG: SARDJOE úr

Társelnök

9.   A 2004. november 23-i, kedd délelőtti ülés jegyzőkönyvének elfogadása

A jegyzőkönyv elfogadásra kerül.

10.   Van Ardenne-van der Hoeven asszony, a holland királyság fejlesztési együttműködési miniszterének, az EU Tanács soros elnökének nyilatkozata

Van Ardenne-van der Hoeven asszony nyilatkozatot tesz az EU Tanácsa nevében.

11.   Knight úr, a jamaicai külügyi és külkereskedelmi miniszter, az AKCS Tanács soros elnökének nyilatkozata

Knight úr nyilatkozatot tesz az AKCS Tanácsa nevében.

12.   Kérdések órája – Tanács

Három kérdést intéznek az AKCS Miniszterek Tanácsához.

Knight úr megválaszol a feltett kérdésekre, valamint az alábbi pótkérdésekre:

Davies úr (Dél-Afrika) 2. sz. kérdése az élelmiszerbiztonságról és az AKCS kiviteli eljárásokról;

Gomes asszony 3. sz. kérdése Kelet-Timornak a partnerségi megállapodáshoz történő csatlakozási folyamatáról.

Az 1. sz. kérdés szerzője nincs jelen.

Tizenhat kérdést intéznek az EU Miniszterek Tanácsához.

Van Ardenne-van der Hoeven asszony megválaszol a feltett kérdésekre, valamint az alábbi pótkérdésekre:

Gomes asszony 4. sz. kérdése az európai csendőri erők Darfourban történő beavatkozásáról;

Van Hecke úr 5. sz. kérdése a Nagy Tavak régiójában zajló békefolyamatról;

Weldegiorgis úr (Eritrea) 7. sz. kérdése a békéről és a cotonou-i megállapodásról;

Martínez Martínez úr 9. sz. kérdése a Tanács Kubával kapcsolatos közös álláspontjának felülvizsgálatáról;

Wijkman úr 10. sz. kérdése a fejlesztéstámogatási segély összehangolásáról és kiegészítő jellegéről;

Carlotti asszony 12. sz. kérdése a fejlődés szolgálatába állított globális adóról;

Vergès úr 15. sz. kérdése az éghajlatváltozásról, és az AKCS-országok fejlődéséről;

Imbarcaouane úr (Mali) 16. sz. kérdése a HIV/AIDS, malária és tuberkulózis elleni küzdelemről;

Busk úr 17. sz. kérdése azon megjegyzésekről, amelyek szerint a HIV/AIDS biológiai fegyver lenne;

(A pótkérdést szerzője nevében Hall asszony teszi fel.)

Faure úr (Seychelle-szigetek) 19. sz. kérdése a szegénységgel összefonódó betegségekről;

Az alábbi kérdés szerzője tartózkodik pótkérdés feltételétől:

Joan í Mari úr 5. sz. kérdése az EU fegyver exportjáról;

A 6., 10., 13. és 18. sz. kérdések szerzői nincsenek jelen.

13.   Vita a Tanáccsal

Felszólaltak: Faure (Seychelle-szigetek), Martens, Beda (Szudán), Humphrey (Barbados) és Wijkman.

Kérésére Polanco úr (Kuba), megfigyelői státuszban az eljárási szabályzat 4. cikke (4) bekezdése alapján engedélyt kap a felszólalásra.

Van Ardenne asszony és Knight úr válaszolnak az elhangzott kérdésekre.

14.   Joses Sanga (Salamon-szigetek) és John Bowis urak jelentése – Élelmiszersegélyezés és élelmiszerbiztonság az AKCS-országokban – Szociális ügyek és környezetvédelmi bizottság

| – | Greenidge úr, az AKCS-EU Mezőgazdasági Fejlesztési Központ igazgatójának nyilatkozata |
| --- | --- |

–

Metsing úr (Lesotho) Sanga úr (Salamon-szigetek) és Bowis úr nevében előterjeszti jelentésüket.

Greenidge úr az AKCS-EU Mezőgazdasági Fejlesztési Központ nevében nyilatkozik.

Felszólaltak: Arouna Mounkeila (Niger), Martens, Weldegiorgis (Eritrea), Hall, Conteh (Sierra Leone), Schnellhardt, Nyassa (Kamerun), Faure (Seychelle-szigetek) és Tamplin (Botswana).

(Az ülést 19.15-kor berekesztik.)

Ramdien SARDJOE és Glenys KINNOCK

Társelnökök

Jean-Robert GOULONGANA és Dietmar NICKEL

Társfőtitkárok

---

(1)  HL C 120, 2004.04.30.

1

---

| 1.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 80/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 80/8

---

A 2004. NOVEMBER 25-I, CSÜTÖRTÖKI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(2005/C 80/04)

(Az ülést 9.10-kor nyitják meg.)

ELNÖKSÉG: SARDJOE úr

Társelnök

1.   Póttagok

A társelnök az alábbi póttagokat jelenti be: Pomes (Lopez-Isturiz White helyett), Hybaskova (Roithova helyett), Badía i Cutchet (Pleguezuelos Aguilar helyett), Bushill-Matthews (Sturdy helyett) és van den Berg (Dobolyi helyett).

2.   Sanga úr (Salamon-szigetek) és Bowis úr jelentéséről szóló vita folytatása – Élelmiszersegélyezés és élelmiszerbiztonság az AKCS-országokban – Szociális ügyek és környezetvédelmi bizottság (AKCS-EU 3692/04)

| – | Carl B. Greenidge úr, az AKCS-EU Mezőgazdasági Fejlesztési Központ igazgatójának nyilatkozata |
| --- | --- |

–

A Sanga úr és Bowis úr jelentéséről szóló vitát összefoglalják.

Felszólaltak: Straker (Saint Vincent és Grenadine), Dem (Gambia), Rawiri (Gabon), Malin (Bizottság), Greenidge, Metsing Sanga társelőadó részéről (Salamon-szigetek), valamint Bowis, társelőadó.

3.   Jelentés a gazdasági és szociális partnerek tevékenységéről

Mantovani úr jelentést tesz a Fidzsi-szigeteken 2004. október 18-20. között a gazdasági és szociális partnerek részvételével megrendezett regionális szemináriumról.

4.   A 2004. november 24-i, szerda délelőtti és 2004. november 24-i, szerda délutáni ülések jegyzőkönyveinek elfogadása

A jegyzőkönyveket elfogadták.

5.   Az előadók munkaértekezletekről tartott összefoglalója

| — | Metsing úr (Lesotho) az egészségügy munkaértekezletről. |
| --- | --- |

—

Metsing úr (Lesotho) az egészségügy munkaértekezletről.

| — | Van den Berg úr az építészet és városfejlesztés, a szociális lakásszolgáltatást is beleértve munkaértekezletről. |
| --- | --- |

—

Van den Berg úr az építészet és városfejlesztés, a szociális lakásszolgáltatást is beleértve munkaértekezletről.

| — | Gahler úr a Rotterdam kikötője munkaértekezletről. |
| --- | --- |

—

Gahler úr a Rotterdam kikötője munkaértekezletről.

ELNÖKSÉG: GAHLER úr

Alelnök

Felszólaltak: Metsing (Lesotho), van den Berg és Gahler.

ELNÖKSÉG: KINNOCK asszony

Társelnök

6.   Carol Bellamy, az UNICEF főigazgatójának a Gyermekjogi Egyezmény elfogadásának 15. évfordulója alkalmából tett nyilatkozata

A társelnök üdvözli az UNICEF főigazgatóját.

Bellamy asszony nyilatkozatot tesz az UNICEF nevében.

Felszólaltak: Conteh (Sierra Leone), Deva, Kamuntu (Uganda), van den Berg, Abdoul Mahmud (Szudán), Humphrey (Barbados), Bowis és Gomes.

Carol Bellamy válaszol a feltett kérdésekre.

7.   Szavazás az eljárási szabályzat módosítására vonatkozó javaslatról

Az eljárási szabályzat módosítására vonatkozó javaslatot egyhangúlag megszavazták.

8.   Szavazás az I. és II. bizottság jelentéseire vonatkozó állásfoglalási indítványokról

| — | APP/3689 Az AKCS-EU közötti politikai párbeszédről (cotonou-i megállapodás 8. cikke): egyhangúlag elfogadva |
| --- | --- |

—

APP/3689 Az AKCS-EU közötti politikai párbeszédről (cotonou-i megállapodás 8. cikke): egyhangúlag elfogadva

| — | APP/3692 Élelmiszersegélyezés és élelmiszerbiztonság az AKCS-országokban: 7 módosítással egyhangúlag elfogadva |
| --- | --- |

—

APP/3692 Élelmiszersegélyezés és élelmiszerbiztonság az AKCS-országokban: 7 módosítással egyhangúlag elfogadva

| — | APP/3732/COMP A darfouri helyzetről: egyhangúlag elfogadva |
| --- | --- |

—

APP/3732/COMP A darfouri helyzetről: egyhangúlag elfogadva

| — | APP/3733/COMP A karibi térségben pusztító ciklonok okozta károkról: egyhangúlag elfogadva. |
| --- | --- |

—

APP/3733/COMP A karibi térségben pusztító ciklonok okozta károkról: egyhangúlag elfogadva.

9.   Egyéb kérdések

Gebre-Christos úr (Etiópia) és Weldegiorgis úr (Eritrea) nyilatkozatot tesznek az Etiópia és Eritrea közötti kapcsolatokról.

A társelnök közli, hogy javaslat született az ülésszakok rendjének oly módon történő felcseréléséről, amely szerint a tavaszi ülésszaknak minden évben az EU adna otthont. A javaslat vizsgálatára egy későbbi időpontban kerül sor.

Imbarcaouane úr (Mali) országa parlamentjének és kormányának nevében köszönetét fejezi ki a közgyűlésnek, amiért elfogadta a AKCS-EU vegyes parlamenti közgyűlés 9. ülésszakának Maliban történő megrendezésére szóló meghívást.

Ramdien Sardjoe személyes nyilatkozatot tesz, amelyben megköszöni kollégáinak és a személyzetnek az eddigi együttműködést, és üdvözli társelnöki tisztében utódát, Hay-Webster asszonyt (Jamaica).

Kinnock társelnök adózik Sardjoe úr munkássága előtt, és köszönetét fejezi ki az EU elnökségének valamint a személyzetnek.

10.   Az AKCS-EU vegyes parlamenti közgyűlés 9. ülésszakának időpontja és helye

A vegyes parlamenti közgyűlés 9. ülésszakára Bamako-ban (Mali) 2005. április 18-21. között kerül sor.

(Az ülést 12.00-kor berekesztik.)

Ramdien SARDJOE és Glenys KINNOCK

Társelnökök

Jean-Robert GOULONGANA és Dietmar NICKEL

Társfőtitkárok

---

I. MELLÉKLET

A KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS TAGJAINAK ÁBÉCÉ SORRENDBE SZEDETT JEGYZÉKE

| Az AKCS-országok képviselői | Az Európai Parlament képviselői |
| --- | --- |
| SARDJOE (SURINAME), társelnök | KINNOCK, társelnök |
| BARBADOS, VP | GAHLER, VP |
| DÉL-AFRIKA, VP | MANTOVANI, VP |
| DZSIBUTI, VP | VERGES, VP |
| FIDZSI, VP | CARLOTTI, VP |
| GABON, VP | MITCHELL, VP |
| KONGÓ, VP | JOAN i MARI, VP |
| NAMÍBIA, VP | LULLING, VP |
| SAINT LUCIA, VP | KAMIŃSKI, VP |
| SALAMON-SZIGETEK, VP | CORNILLET, VP |
| SIERRA LEONE, VP | MARTINEZ MARTINEZ, VP |
| TOGO, VP | BOWIS, VP |
| UGANDA, VP | GOUDIN, VP |
| ANGOLA | AGNOLETTO |
| ANTIGUA ÉS BARBUDA | ALLISTER |
| BAHAMÁK | ARIF |
| BELIZE | AUBERT |
| BENIN | AYLWARD |
| BISSAU-GUINEA | BEREND |
| BOTSWANA | BULLMANN |
| BURKINA FASO | BUSK |
| BURUNDI | CALLANAN |
| COMORE-SZIGETEK | COELHO |
| COOK-SZIGETEK | DAUL |
| CSÁD | DEVA |
| DOMINIKA | DILLEN |
| DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG | DOBOLYI |
| EGYENLÍTŐI-GUINEA | DOMBROVSKIS |
| ELEFÁNTCSONTPART | EK |
| ERITREA | FERNANDES |
| ETIÓPIA | FERREIRA |
| GAMBIA | GOMES |
| GHÁNA | GRABOWSKA |
| GRENADA | GRÖNER |
| GUINEA | HALL |
| GUYANA | HAUG |
| HAITI | HERRANZ GARCÍA |
| JAMAICA | JÖNS |
| KAMERUN | JONCKHEER |
| KENYA | KACZMAREK |
| KIRIBATI | KORHOLA |
| KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG | KOZLÍK |
| KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG | KUŁAKOWSKI |
| LESOTHO | LANGENDRIES |
| LIBÉRIA | LEHIDEUX |
| MADAGASZKÁR | LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| MALAWI | LOUIS |
| MALI | McAVAN |
| MARSHALL-SZIGETEK KÖZTÁRSASÁG | MARTENS |
| MAURITÁNIA | MAYER |
| MAURITIUS | MORILLON |
| MIKRONÉZIA (SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK) | NOVAK |
| MOZAMBIK | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| NAURU (KÖZTÁRSASÁG) | POLFER |
| NIGER | RIBEIRO E CASTRO |
| NIGÉRIA | ROITHOVÁ |
| NIUE | ROSATI |
| PALAU | SARTORI |
| PÁPUA ÚJ-GUINEA | SCHEELE |
| RUANDA | SCHLYTER |
| SAINT CHRISTHOPHER ÉS NEVIS | SCHNELLHARDT |
| SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK | SCHWAB |
| SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE | SJÖSTEDT |
| SEYCHELLE-SZIGETEK | SORNOSA MARTÍNEZ |
| SZAMOA | SPERONI |
| SZENEGÁL | STURDY |
| SZOMÁLIA | VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO |
| SZUDÁN | VAN HECKE |
| SZVÁZIFÖLD | VAN LANCKER |
| TANZÁNIA | de VILLIERS |
| TONGA | WHITEHEAD |
| TRINIDAD ÉS TOBAGO | WIELAND |
| TUVALU | WIJKMAN |
| VANUATU | WURTZ |
| ZAMBIA | ZÁBORSKÁ |
| ZIMBABWE | ZANI |
| ZÖLD-FOKI-SZIGETEK | ZÍLE |

Az AKCS-országok képviselői

Az Európai Parlament képviselői

SARDJOE (SURINAME), társelnök

KINNOCK, társelnök

BARBADOS, VP

GAHLER, VP

DÉL-AFRIKA, VP

MANTOVANI, VP

DZSIBUTI, VP

VERGES, VP

FIDZSI, VP

CARLOTTI, VP

GABON, VP

MITCHELL, VP

KONGÓ, VP

JOAN i MARI, VP

NAMÍBIA, VP

LULLING, VP

SAINT LUCIA, VP

KAMIŃSKI, VP

SALAMON-SZIGETEK, VP

CORNILLET, VP

SIERRA LEONE, VP

MARTINEZ MARTINEZ, VP

TOGO, VP

BOWIS, VP

UGANDA, VP

GOUDIN, VP

ANGOLA

AGNOLETTO

ANTIGUA ÉS BARBUDA

ALLISTER

BAHAMÁK

ARIF

BELIZE

AUBERT

BENIN

AYLWARD

BISSAU-GUINEA

BEREND

BOTSWANA

BULLMANN

BURKINA FASO

BUSK

BURUNDI

CALLANAN

COMORE-SZIGETEK

COELHO

COOK-SZIGETEK

DAUL

CSÁD

DEVA

DOMINIKA

DILLEN

DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG

DOBOLYI

EGYENLÍTŐI-GUINEA

DOMBROVSKIS

ELEFÁNTCSONTPART

EK

ERITREA

FERNANDES

ETIÓPIA

FERREIRA

GAMBIA

GOMES

GHÁNA

GRABOWSKA

GRENADA

GRÖNER

GUINEA

HALL

GUYANA

HAUG

HAITI

HERRANZ GARCÍA

JAMAICA

JÖNS

KAMERUN

JONCKHEER

KENYA

KACZMAREK

KIRIBATI

KORHOLA

KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG

KOZLÍK

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

KUŁAKOWSKI

LESOTHO

LANGENDRIES

LIBÉRIA

LEHIDEUX

MADAGASZKÁR

LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

MALAWI

LOUIS

MALI

McAVAN

MARSHALL-SZIGETEK KÖZTÁRSASÁG

MARTENS

MAURITÁNIA

MAYER

MAURITIUS

MORILLON

MIKRONÉZIA (SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK)

NOVAK

MOZAMBIK

PLEGUEZUELOS AGUILAR

NAURU (KÖZTÁRSASÁG)

POLFER

NIGER

RIBEIRO E CASTRO

NIGÉRIA

ROITHOVÁ

NIUE

ROSATI

PALAU

SARTORI

PÁPUA ÚJ-GUINEA

SCHEELE

RUANDA

SCHLYTER

SAINT CHRISTHOPHER ÉS NEVIS

SCHNELLHARDT

SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK

SCHWAB

SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE

SJÖSTEDT

SEYCHELLE-SZIGETEK

SORNOSA MARTÍNEZ

SZAMOA

SPERONI

SZENEGÁL

STURDY

SZOMÁLIA

VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO

SZUDÁN

VAN HECKE

SZVÁZIFÖLD

VAN LANCKER

TANZÁNIA

de VILLIERS

TONGA

WHITEHEAD

TRINIDAD ÉS TOBAGO

WIELAND

TUVALU

WIJKMAN

VANUATU

WURTZ

ZAMBIA

ZÁBORSKÁ

ZIMBABWE

ZANI

ZÖLD-FOKI-SZIGETEK

ZÍLE

POLITIKAI ÜGYEK BIZOTTSÁGA

| AKCS-tagok | Európai tagok |
| --- | --- |
| .......... (HAITI), társelnökség | CALLANAN, társelnök |
| FIDZSI-SZIGETEK, VP | JÖNS, VP |
| BURUNDI, VP | POLFER, VP |
| ANGOLA | CARLOTTI |
| BELIZE | COELHO |
| BENIN | DILLEN |
| COOK-SZIGETEK | DOBOLYI |
| DZSIBUTI | GAHLER |
| EGYENLÍTŐI-GUINEA | GOMES |
| GRENADA | GRABOWSKA |
| GUINEA | GRÖNER |
| GUYANA | HERRANZ GARCÍA |
| KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG | JONCKHEER |
| LIBÉRIA | KACZMAREK |
| MAURITÁNIA | KAMIŃSKI |
| NAMÍBIA | LANGENDRIES |
| NIGÉRIA | LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| NIUE | LOUIS |
| PÁPUA ÚJ-GUINEA | MANTOVANI |
| SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SURINAME | MORILLON |
| SZUDÁN | SARTORI |
| TOGO | VAN HECKE |
| TUVALU | WIELAND |
| UGANDA | WURTZ |
| ZIMBABWE | ZANI |

AKCS-tagok

Európai tagok

.......... (HAITI), társelnökség

CALLANAN, társelnök

FIDZSI-SZIGETEK, VP

JÖNS, VP

BURUNDI, VP

POLFER, VP

ANGOLA

CARLOTTI

BELIZE

COELHO

BENIN

DILLEN

COOK-SZIGETEK

DOBOLYI

DZSIBUTI

GAHLER

EGYENLÍTŐI-GUINEA

GOMES

GRENADA

GRABOWSKA

GUINEA

GRÖNER

GUYANA

HERRANZ GARCÍA

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

JONCKHEER

LIBÉRIA

KACZMAREK

MAURITÁNIA

KAMIŃSKI

NAMÍBIA

LANGENDRIES

NIGÉRIA

LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

NIUE

LOUIS

PÁPUA ÚJ-GUINEA

MANTOVANI

SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SURINAME

MORILLON

SZUDÁN

SARTORI

TOGO

VAN HECKE

TUVALU

WIELAND

UGANDA

WURTZ

ZIMBABWE

ZANI

GAZDASÁGI FEJLŐDÉSI, PÉNZÜGYI ÉS KERESKEDELMI BIZOTTSÁG

| AKCS-tagok | Európai tagok |
| --- | --- |
| LEKOBA (KONGÓ), társelnök | SCHLYTER, társelnök |
| NIANGADO (MALI), VP | .................., VP |
| HAY-WEBSTER (JAMAICA), VP | DOMBROVSKIS, VP |
| BOTSWANA | AGNOLETTO |
| DÉL-AFRIKA | BEREND |
| DOMINIKA | BULLMANN |
| ELEFÁNTCSONTPART | BUSK |
| ERITREA | CORNILLET |
| ETIÓPIA | DAUL |
| GABON | DEVA |
| GHÁNA | FERREIRA |
| KAMERUN | JOAN i MARÍ |
| KENYA | KINNOCK |
| KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG | KOZLÍK |
| MAURITIUS | LEHIDEUX |
| MIKRONÉZIA (SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK) | LULLING |
| PALAU | MAYER |
| SAINT LUCIA | McAVAN |
| SIERRA LEONE | MITCHELL |
| SZAMOA | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| SZENEGÁL | RIBEIRO E CASTRO |
| SZVÁZIFÖLD | ROSATI |
| TANZÁNIA | SPERONI |
| TONGA | STURDY |
| TRINIDAD ÉS TOBAGO | VAN LANCKER |
| ZAMBIA | de VILLIERS |
| | ZÍLE |

AKCS-tagok

Európai tagok

LEKOBA (KONGÓ), társelnök

SCHLYTER, társelnök

NIANGADO (MALI), VP

.................., VP

HAY-WEBSTER (JAMAICA), VP

DOMBROVSKIS, VP

BOTSWANA

AGNOLETTO

DÉL-AFRIKA

BEREND

DOMINIKA

BULLMANN

ELEFÁNTCSONTPART

BUSK

ERITREA

CORNILLET

ETIÓPIA

DAUL

GABON

DEVA

GHÁNA

FERREIRA

KAMERUN

JOAN i MARÍ

KENYA

KINNOCK

KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG

KOZLÍK

MAURITIUS

LEHIDEUX

MIKRONÉZIA (SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK)

LULLING

PALAU

MAYER

SAINT LUCIA

McAVAN

SIERRA LEONE

MITCHELL

SZAMOA

PLEGUEZUELOS AGUILAR

SZENEGÁL

RIBEIRO E CASTRO

SZVÁZIFÖLD

ROSATI

TANZÁNIA

SPERONI

TONGA

STURDY

TRINIDAD ÉS TOBAGO

VAN LANCKER

ZAMBIA

de VILLIERS

ZÍLE

SZOCIÁLIS ÜGYEK ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI BIZOTTSÁG

| AKCS-tagok | Európai tagok |
| --- | --- |
| METSING (LESOTHO), társelnök | SCHEELE, társelnök |
| POLISI (RUANDA) | NOVAK, VP |
| AROUNA (NIGER) | ARIF, VP |
| ANTIGUA ÉS BARBUDA | ALLISTER |
| BAHAMÁK | AUBERT |
| BARBADOS | AYLWARD |
| BISSAU-GUINEA | BOWIS |
| BURKINA FASO | EK |
| COMORE-SZIGETEK | FERNANDES |
| CSÁD | GOUDIN |
| DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG | HALL |
| GAMBIA | HAUG |
| KIRIBATI | KORHOLA |
| MADAGASZKÁR | KUŁAKOWSKI |
| MALAWI | MARTENS |
| MARSHALL-SZIGETEK KÖZTÁRSASÁG | ROITHOVA |
| MOZAMBIK | SCHNELLHARDT |
| NAURU | SCHWAB |
| SAINT CHRISTOPHER ÉS NEVIS | SJÖSTEDT |
| SALAMON-SZIGETEK | SORNOSA MARTÍNEZ |
| SÃO TOME ÉS PRINCIPE | VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO |
| SEYCHELLE-SZIGETEK | VERGES |
| SZOMÁLIA | WHITEHEAD |
| VANUATU | WIJKMAN |
| ZÖLD-FOKI-SZIGETEK | ZÁBORSKÁ |

AKCS-tagok

Európai tagok

METSING (LESOTHO), társelnök

SCHEELE, társelnök

POLISI (RUANDA)

NOVAK, VP

AROUNA (NIGER)

ARIF, VP

ANTIGUA ÉS BARBUDA

ALLISTER

BAHAMÁK

AUBERT

BARBADOS

AYLWARD

BISSAU-GUINEA

BOWIS

BURKINA FASO

EK

COMORE-SZIGETEK

FERNANDES

CSÁD

GOUDIN

DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG

HALL

GAMBIA

HAUG

KIRIBATI

KORHOLA

MADAGASZKÁR

KUŁAKOWSKI

MALAWI

MARTENS

MARSHALL-SZIGETEK KÖZTÁRSASÁG

ROITHOVA

MOZAMBIK

SCHNELLHARDT

NAURU

SCHWAB

SAINT CHRISTOPHER ÉS NEVIS

SJÖSTEDT

SALAMON-SZIGETEK

SORNOSA MARTÍNEZ

SÃO TOME ÉS PRINCIPE

VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO

SEYCHELLE-SZIGETEK

VERGES

SZOMÁLIA

WHITEHEAD

VANUATU

WIJKMAN

ZÖLD-FOKI-SZIGETEK

ZÁBORSKÁ

---

II. MELLÉKLET

A 2004. NOVEMBER 22-25. KÖZÖTT HÁGÁBAN MEGTARTOTT ÜLÉSSZAK JELENLÉTI ÍVE

| AMON AGO (Elefántcsontpart) | KINNOCK, társelnök |
| --- | --- |
| ANGGO (Pápua Új-Guinea) | AUBERT (3)
   (4) |
| BAWA BWARI (Nigéria) | BADÍA I CUTCHET (PLEGUEZUELOS AGUILAR helyett) |
| BEDA (Szudán) | BEREND |
| BEREAUX (Trinidad és Tobago) | van den BERG (DOBOLYI helyett) |
| CAVUILATI (Fidzsi-szigetek, VP) (1) | BOWIS, VP (2)
   (4)
   (5) |
| CONTEH (Sierra Leone, VP) | BUSHILL-MATTHEWS (STURDY helyett) (5) |
| DAVIES (Dél-Afrika, VP) | CALLANAN |
| DAWALEH (Dzsibuti, VP) | CARLOTTI, VP |
| DE SOUSA (Angola) | CORNILLET, VP (2)
   (4)
   (5) |
| DELWA-KASSIRE (Csád) | CZARNECKI (ALLISTER helyett) (2) |
| DEMBA DEM (Gambia) | DEVA (2)
   (3)
   (5) |
| DLAMINI (Szváziföld) | DOMBROVSKIS (3)
   (4) |
| DOKORA (Zimbabwe) | FERNANDES (4)
   (5) |
| FANJAVA (Madagaszkár) | GAHLER, VP |
| FAURE (Seychelle-szigetek) | GOMES (2)
   (4)
   (5) |
| FRANCOIS (Saint Lucia, VP) | GOUDIN, VP (2)
   (3)
   (4) |
| GUELAYE (Mauritánia) | GRABOWSKA |
| GUNNESS (Mauritius) | GRÖNER (2)
   (3) |
| HAY-WEBSTER (Jamaica) | HALL (2)
   (4)
   (5) |
| HERBERT (Saint Christopher és Nevis) | HAUG (2)
   (3) |
| HUMPHREY (Barbados, VP) (1) | HYBASKOVA (2)
   (5) (ROITHOVA helyett) |
| IDJE (Benin), | JOAN I MARI, VP (4)
   (5) |
| KAMOTHO (Kenya) | JÖNS |
| KAMUNTU (Uganda, VP) | KACZMAREK |
| KEITA (Mali) | KUŁAKOWSKI |
| MARINI BODHO (Kongói Demokratikus Köztársaság) | LEHIDEUX (2)
   (4)
   (5) |
| MASTERS (Cook-szigetek) | LULLING |
| MATONGO (Zambia) | MANTOVANI, VP |
| METSING (Lesotho) | MARTENS |
| MOUNKEILA (Niger) | MARTINEZ MARTINEZ, VP |
| MPOROGOMYI (Tanzánia) | MAYER |
| NAMISENGO (Malawi)  (1) | McAVAN (2)
   (4)
   (5) |
| NANGOMBE (Namíbia, VP) (1) | MORGANTINI (WURTZ helyett) (2)
   (4) |
| NATCHABA (Togo) | MORILLON (2) |
| NDIAYE (Szenegál) (1) | NOVAK (2)
   (3)
   (4) |
| NGUEMA (Egyenlítői-Guinea) | POLFER (2)
   (3)
   (5) |
| NIYUHIRE (Burundi) | POMES (LOPEZ-ISTURIZ WHITE helyett) (5) |
| NYASSA (Kamerun) | RIBEIRO E CASTRO |
| OBA APOUNOU (Kongó, VP) | SCHEELE |
| OSEI-PREMPEH (Ghána) | SCHLYTER |
| PETROS OLANGO (Etiópia) | SCHNELLHARDT |
| POLISI (Ruanda) | SJÖSTEDT (2)
   (5) |
| RAWIRI (Gabon, VP) | SORNOSA MARTINEZ (2)
   (3) |
| RIVIÈRE (Dominika) | SPERONI (3)
   (4)
   (5) |
| SAFUNEITUUGA (Szamoa) | VAN HECKE |
| SANGA (Salamon-szigetek) | VAN LANCKER (2)
   (3) |
| SARDJOE (Suriname), társelnök | VERGES, VP |
| SITHOLE (Mozambik) | WHITEHEAD (2)
   (5) |
| STRAKER (Saint Vincent és Grenadine-szigetek) | WIJKMAN (4)
   (5) |
| TAMPLIN (Botswana) (1) | ZÁBORSKÁ (2) |
| TOP (Guinea) | ZANI |
| VIVIAN (Niue) | |
| WELDEGIORGIS (Eritrea) (1) | |
| YAO (Burkina Faso) | |
| YUSUF (Szomália) | |

AMON AGO (Elefántcsontpart)

KINNOCK, társelnök

ANGGO (Pápua Új-Guinea)

AUBERT (3)
   (4)

BAWA BWARI (Nigéria)

BADÍA I CUTCHET (PLEGUEZUELOS AGUILAR helyett)

BEDA (Szudán)

BEREND

BEREAUX (Trinidad és Tobago)

van den BERG (DOBOLYI helyett)

CAVUILATI (Fidzsi-szigetek, VP) (1)

BOWIS, VP (2)
   (4)
   (5)

CONTEH (Sierra Leone, VP)

BUSHILL-MATTHEWS (STURDY helyett) (5)

DAVIES (Dél-Afrika, VP)

CALLANAN

DAWALEH (Dzsibuti, VP)

CARLOTTI, VP

DE SOUSA (Angola)

CORNILLET, VP (2)
   (4)
   (5)

DELWA-KASSIRE (Csád)

CZARNECKI (ALLISTER helyett) (2)

DEMBA DEM (Gambia)

DEVA (2)
   (3)
   (5)

DLAMINI (Szváziföld)

DOMBROVSKIS (3)
   (4)

DOKORA (Zimbabwe)

FERNANDES (4)
   (5)

FANJAVA (Madagaszkár)

GAHLER, VP

FAURE (Seychelle-szigetek)

GOMES (2)
   (4)
   (5)

FRANCOIS (Saint Lucia, VP)

GOUDIN, VP (2)
   (3)
   (4)

GUELAYE (Mauritánia)

GRABOWSKA

GUNNESS (Mauritius)

GRÖNER (2)
   (3)

HAY-WEBSTER (Jamaica)

HALL (2)
   (4)
   (5)

HERBERT (Saint Christopher és Nevis)

HAUG (2)
   (3)

HUMPHREY (Barbados, VP) (1)

HYBASKOVA (2)
   (5) (ROITHOVA helyett)

IDJE (Benin),

JOAN I MARI, VP (4)
   (5)

KAMOTHO (Kenya)

JÖNS

KAMUNTU (Uganda, VP)

KACZMAREK

KEITA (Mali)

KUŁAKOWSKI

MARINI BODHO (Kongói Demokratikus Köztársaság)

LEHIDEUX (2)
   (4)
   (5)

MASTERS (Cook-szigetek)

LULLING

MATONGO (Zambia)

MANTOVANI, VP

METSING (Lesotho)

MARTENS

MOUNKEILA (Niger)

MARTINEZ MARTINEZ, VP

MPOROGOMYI (Tanzánia)

MAYER

NAMISENGO (Malawi)  (1)

McAVAN (2)
   (4)
   (5)

NANGOMBE (Namíbia, VP) (1)

MORGANTINI (WURTZ helyett) (2)
   (4)

NATCHABA (Togo)

MORILLON (2)

NDIAYE (Szenegál) (1)

NOVAK (2)
   (3)
   (4)

NGUEMA (Egyenlítői-Guinea)

POLFER (2)
   (3)
   (5)

NIYUHIRE (Burundi)

POMES (LOPEZ-ISTURIZ WHITE helyett) (5)

NYASSA (Kamerun)

RIBEIRO E CASTRO

OBA APOUNOU (Kongó, VP)

SCHEELE

OSEI-PREMPEH (Ghána)

SCHLYTER

PETROS OLANGO (Etiópia)

SCHNELLHARDT

POLISI (Ruanda)

SJÖSTEDT (2)
   (5)

RAWIRI (Gabon, VP)

SORNOSA MARTINEZ (2)
   (3)

RIVIÈRE (Dominika)

SPERONI (3)
   (4)
   (5)

SAFUNEITUUGA (Szamoa)

VAN HECKE

SANGA (Salamon-szigetek)

VAN LANCKER (2)
   (3)

SARDJOE (Suriname), társelnök

VERGES, VP

SITHOLE (Mozambik)

WHITEHEAD (2)
   (5)

STRAKER (Saint Vincent és Grenadine-szigetek)

WIJKMAN (4)
   (5)

TAMPLIN (Botswana) (1)

ZÁBORSKÁ (2)

TOP (Guinea)

ZANI

VIVIAN (Niue)

WELDEGIORGIS (Eritrea) (1)

YAO (Burkina Faso)

YUSUF (Szomália)

Megfigyelők:

Kuba: POLANCO FUENTES, PARDINAS

Az ülésen jelen volt továbbá:

| DÉL-AFRIKA
  NWENGETHWE
  GIBSON
  JAMES
  MATJILA
  PELLE | ANGOLA
  BARRADAS
  DE ALMEIDA
  PONGOLOLA
  PAULO
  SERAO
  DOMINGOS | BARBADOS
  GODDARD |
| --- | --- | --- |
| BENIN
  AKPOVI
  AMOUSSOU
  HINVI | BOTSWANA
  SINOMBE | BURKINA FASO
  TAPSOBA
  LANKOANDE
  KERE |
| BURUNDI
  KANYEMERA
  MDUWUMWAMI
  KABOGOYE | KAMERUN
  DANATA
  MBAYA
  BAH
  BASSONG | KONGÓ
  BOUNKOULOU
  BISSILA
  NGOLO
  LEKOBA
  OBIA |
| COOK-SZIGETEK
  McCLAY | ELEFÁNTCSONTPART
  MOLLE MOLLE
  GOSSET
  MOUSSA | DZSIBUTI
  ABDI SAID
  CHEHEM |
| ERITREA
  AHMED
  TESFAY | ETIÓPIA
  GEBRE-MEDHIN
  DARSEMA
  GEBRE-CHRISTOS | GABON
  OBIANG NDONG
  MOUVAGA TCHIOBA
  OPAPE
  MAKONGO |
| GAMBIA
  NYAN-ALABOSON | GHÁNA
  WUDU | GUINEA
  DIALLO
  TOLNE
  BALDE-KAZALIOU |
| EGYENLÍTŐI-GUINEA
  MBA BELA
  ANDEME
  MOYA
  NKA OBIANG | JAMAICA
  KNIGHT
  COYE | KENYA
  POGHISIO
  KAHENDE
  MWORIA |
| LESOTHO
  MAYLANYANE | MADAGASZKÁR
  BERIZIKI
  INDRIANJAFY | MALI
  IMBARCAOUANE
  NIANGADO
  NGARE
  BA |
| MAURITIUS
  GUNESSEE | MAURITÁNIA
  ELVIL | MOZAMBIK
  LUCAS |
| NIGER
  ABARRY | NIGÉRIA
  SALAKO
  GARBA
  GABASAMA
  LAWAN
  UMELO | UGANDA
  KIRASO
  MUGAMBE
  RWABITA |
| PÁPUA ÚJ-GUINEA
  MAXITONE-GRAHAM | KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG
  ONUSUMBA YEMBA
  KOS'ISAKA NKOMBE
  LUNDULA PEN'OLELA
  MANEGABE MAHEBERA
  LUTUNDULA APALA
  BWISSA NDAKALA | RUANDA
  AYINKAMIYE
  MWIZA
  KAYITANA IMANZI |
| SAINT LUCIA
  BULLEN | SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK
  THOMAS | SZOMÁLIA
  QAMAR
  FARAHAN |
| SZUDÁN
  BEDRI
  ALEU
  AHMED
  IDRISS | SURINAME
  KRUISLAND
  TILAKDHARIE
  SITAL
  HIWAT | SZVÁZIFÖLD
  DLAMINI |
| TANZÁNIA
  NYAGETERA-HYERA | CSÁD
  HAMDANE
  TAHIR HASSAN | TRINIDAD ÉS TOBAGO
  ROUSSEAU |
| ZAMBIA
  KAMANGA | ZIMBABWE
  CHAMISA
  CHIOTA | |

DÉL-AFRIKA

NWENGETHWE

GIBSON

JAMES

MATJILA

PELLE

ANGOLA

BARRADAS

DE ALMEIDA

PONGOLOLA

PAULO

SERAO

DOMINGOS

BARBADOS

GODDARD

BENIN

AKPOVI

AMOUSSOU

HINVI

BOTSWANA

SINOMBE

BURKINA FASO

TAPSOBA

LANKOANDE

KERE

BURUNDI

KANYEMERA

MDUWUMWAMI

KABOGOYE

KAMERUN

DANATA

MBAYA

BAH

BASSONG

KONGÓ

BOUNKOULOU

BISSILA

NGOLO

LEKOBA

OBIA

COOK-SZIGETEK

McCLAY

ELEFÁNTCSONTPART

MOLLE MOLLE

GOSSET

MOUSSA

DZSIBUTI

ABDI SAID

CHEHEM

ERITREA

AHMED

TESFAY

ETIÓPIA

GEBRE-MEDHIN

DARSEMA

GEBRE-CHRISTOS

GABON

OBIANG NDONG

MOUVAGA TCHIOBA

OPAPE

MAKONGO

GAMBIA

NYAN-ALABOSON

GHÁNA

WUDU

GUINEA

DIALLO

TOLNE

BALDE-KAZALIOU

EGYENLÍTŐI-GUINEA

MBA BELA

ANDEME

MOYA

NKA OBIANG

JAMAICA

KNIGHT

COYE

KENYA

POGHISIO

KAHENDE

MWORIA

LESOTHO

MAYLANYANE

MADAGASZKÁR

BERIZIKI

INDRIANJAFY

MALI

IMBARCAOUANE

NIANGADO

NGARE

BA

MAURITIUS

GUNESSEE

MAURITÁNIA

ELVIL

MOZAMBIK

LUCAS

NIGER

ABARRY

NIGÉRIA

SALAKO

GARBA

GABASAMA

LAWAN

UMELO

UGANDA

KIRASO

MUGAMBE

RWABITA

PÁPUA ÚJ-GUINEA

MAXITONE-GRAHAM

KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG

ONUSUMBA YEMBA

KOS'ISAKA NKOMBE

LUNDULA PEN'OLELA

MANEGABE MAHEBERA

LUTUNDULA APALA

BWISSA NDAKALA

RUANDA

AYINKAMIYE

MWIZA

KAYITANA IMANZI

SAINT LUCIA

BULLEN

SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK

THOMAS

SZOMÁLIA

QAMAR

FARAHAN

SZUDÁN

BEDRI

ALEU

AHMED

IDRISS

SURINAME

KRUISLAND

TILAKDHARIE

SITAL

HIWAT

SZVÁZIFÖLD

DLAMINI

TANZÁNIA

NYAGETERA-HYERA

CSÁD

HAMDANE

TAHIR HASSAN

TRINIDAD ÉS TOBAGO

ROUSSEAU

ZAMBIA

KAMANGA

ZIMBABWE

CHAMISA

CHIOTA

AKCS-EU MINISZTEREK TANÁCSA

| VAN ARDENNE-VAN DER HOEVEN | Fejlesztési együttműködési miniszter (Hollandia),
  Az Európai Unió Tanácsának soros elnöke |
| --- | --- |
| KNIGHT | Külügyi és külkereskedelmi miniszter (Jamaica),
  Az AKCS Tanácsának soros elnöke |

VAN ARDENNE-VAN DER HOEVEN

Fejlesztési együttműködési miniszter (Hollandia),

Az Európai Unió Tanácsának soros elnöke

KNIGHT

Külügyi és külkereskedelmi miniszter (Jamaica),

Az AKCS Tanácsának soros elnöke

NAGYKÖVETEK TANÁCSA

| COYE (Jamaica) | Soros elnök |
| --- | --- |

COYE (Jamaica)

Soros elnök

EURÓPAI BIZOTTSÁG

| MICHEL | Fejlesztési és humanitárius segélyek biztosa |
| --- | --- |

MICHEL

Fejlesztési és humanitárius segélyek biztosa

TANÁCS

| AJELLO | Az afrikai Nagy tavak régióért felelős EU különleges biztos |
| --- | --- |

AJELLO

Az afrikai Nagy tavak régióért felelős EU különleges biztos

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGA (GSZB)

| VEVER | Az AKCS-EU támogatásfelügyeleti bizottság elnöke |
| --- | --- |

VEVER

Az AKCS-EU támogatásfelügyeleti bizottság elnöke

VÁLLALKOZÁSFEJLESZTÉSI KÖZPONT (CDE)

| PATAKIAS |
| --- |

PATAKIAS

MEZŐGAZDASÁGI FEJLESZTÉSI KÖZPONT (CTA)

| GREENIDGE | Igazgató |
| --- | --- |

GREENIDGE

Igazgató

ECOWAS PARLAMENT

| DIALLO | Szóvivő |
| --- | --- |
| MBAYE | Tag |

DIALLO

Szóvivő

MBAYE

Tag

UNICEF

| BELLAMY | Főigazgató |
| --- | --- |
| DELAHAYE | Igazgató |

BELLAMY

Főigazgató

DELAHAYE

Igazgató

NEMZETKÖZI BÜNTETŐBÍRÓSÁG

| KIRSCH | Elnök |
| --- | --- |

KIRSCH

Elnök

AKCS TITKÁRSÁG

| GOULONGANA | Társfőtitkár |
| --- | --- |

GOULONGANA

Társfőtitkár

EU TITKÁRSÁG

| NICKEL | Társfőtitkár |
| --- | --- |

NICKEL

Társfőtitkár

---

(1)  nem parlamenti küldött által képviselt ország

(2)  2004.11.22-én volt jelen

(3)  2004.11.23-án volt jelen

(4)  2004.11.24-én volt jelen

(5)  2004.11.25-én volt jelen

---

III. MELLÉKLET

ELFOGADOTT ÁLLÁSFOGLALÁSOK

| | Oldal |
| --- | --- |
| – | az AKCS-EU közötti politikai párbeszédről (cotonou-i megállapodás 8. cikke) (AKCS-EU 3689/04/déf.) |

Oldal

–

az AKCS-EU közötti politikai párbeszédről (cotonou-i megállapodás 8. cikke) (AKCS-EU 3689/04/déf.)

17

| – | az élelmiszersegélyezésről és az élelmiszerbiztonságról (AKCS-EU 3692/04/déf.) |
| --- | --- |

–

az élelmiszersegélyezésről és az élelmiszerbiztonságról (AKCS-EU 3692/04/déf.)

23

| – | a darfouri helyzetről (AKCS-EU 3732/04/déf.) |
| --- | --- |

–

a darfouri helyzetről (AKCS-EU 3732/04/déf.)

32

| – | a karibi térségben pusztító ciklonok okozta károkról (AKCS-EU 3733/04/déf.) |
| --- | --- |

–

a karibi térségben pusztító ciklonok okozta károkról (AKCS-EU 3733/04/déf.)

36

ÁLLÁSFOGLALÁS (1)

az AKCS-EU közötti politikai párbeszédről (cotonou-i megállapodás 8. cikke)

Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2004. november 22. és 25. között Hágában ülésezve, |
| --- | --- |

—

2004. november 22. és 25. között Hágában ülésezve,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 17. cikke (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 17. cikke (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Cotonou-ban (Benin) 2000. június 23-án aláírt, és 2003. április 1-én hatályba lépett AKCS-EU partnerségi megállapodásra (2), különösen annak II. Címe (A politikai dimenzió) 8. cikkére (Politikai párbeszéd), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonou-ban (Benin) 2000. június 23-án aláírt, és 2003. április 1-én hatályba lépett AKCS-EU partnerségi megállapodásra (2), különösen annak II. Címe (A politikai dimenzió) 8. cikkére (Politikai párbeszéd),

| — | tekintettel a Brüsszelben, 2003. májusában az AKCS-EU Miniszterek Tanácsa 28. ülésszaka során elfogadott AKCS-EU politikai párbeszédre vonatkozó iránymutatásokra (8. cikk), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Brüsszelben, 2003. májusában az AKCS-EU Miniszterek Tanácsa 28. ülésszaka során elfogadott AKCS-EU politikai párbeszédre vonatkozó iránymutatásokra (8. cikk),

| — | tekintettel a Brüsszelben, 2002. decemberében az AKCS Miniszterek Tanácsa 76. ülésszaka során elfogadott „AKCS-n belül folytatott politikai párbeszéd keretére és általános elveire”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Brüsszelben, 2002. decemberében az AKCS Miniszterek Tanácsa 76. ülésszaka során elfogadott „AKCS-n belül folytatott politikai párbeszéd keretére és általános elveire”,

| — | tekintettel a cotonou-i megállapodás 6. cikkében említett nem állami szereplők meghatározására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a cotonou-i megállapodás 6. cikkében említett nem állami szereplők meghatározására,

| — | tekintettel a nem állami szereplők kiválasztásának a „Handbook on the Involvement of Non-state Actors” (Kézikönyv a nem állami szereplők részvételéről) VI. mellékletében említett kritériumaira, melyek explicit módon magukban foglalják a cotonou-i megállapodás 6. cikkében szereplő kritériumokat, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem állami szereplők kiválasztásának a „Handbook on the Involvement of Non-state Actors” (Kézikönyv a nem állami szereplők részvételéről) VI. mellékletében említett kritériumaira, melyek explicit módon magukban foglalják a cotonou-i megállapodás 6. cikkében szereplő kritériumokat,

| — | tekintettel a cotonou-i megállapodás felülvizsgálatára, valamint mindkét félnek a politikai párbeszéd módozatainak és mechanizmusainak javítására és világosabbá tételére irányuló erőfeszítéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a cotonou-i megállapodás felülvizsgálatára, valamint mindkét félnek a politikai párbeszéd módozatainak és mechanizmusainak javítására és világosabbá tételére irányuló erőfeszítéseire,

| — | tekintettel az Afrikai Unió 2000. július 11-én elfogadott Alapszabályában foglalt célkitűzésekre és elvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió 2000. július 11-én elfogadott Alapszabályában foglalt célkitűzésekre és elvekre,

| — | tekintettel a Közös Parlamenti Közgyűlésnek az Európai Fejlesztési Alap felhasználásáról szóló, Rómában, 2003. október 15-én elfogadott állásfoglalására (APP/3602/final) (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közös Parlamenti Közgyűlésnek az Európai Fejlesztési Alap felhasználásáról szóló, Rómában, 2003. október 15-én elfogadott állásfoglalására (APP/3602/final) (3),

| — | tekintettel a Politikai ügyek bizottságának jelentésére (AKCS-EU/3689), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Politikai ügyek bizottságának jelentésére (AKCS-EU/3689),

| A. | felismerve a cotonou-i megállapodás rendelkezéseinek végrehajtásában, különös tekintettel a politikai párbeszédre vonatkozó rendelkezések terén elért haladást, |
| --- | --- |

A.

felismerve a cotonou-i megállapodás rendelkezéseinek végrehajtásában, különös tekintettel a politikai párbeszédre vonatkozó rendelkezések terén elért haladást,

| B. | kihangsúlyozva, hogy a cotonou-i megállapodás felülvizsgálata keretében főként a politikai párbeszéd mechanizmusainak és módozatainak javítására helyezik a hangsúlyt, |
| --- | --- |

B.

kihangsúlyozva, hogy a cotonou-i megállapodás felülvizsgálata keretében főként a politikai párbeszéd mechanizmusainak és módozatainak javítására helyezik a hangsúlyt,

| C. | meggyőződve arról, hogy egy lényegi, átlátható és rendszeres párbeszéd hozzájárulna az AKCS-EU partnerség további megerősítéséhez, |
| --- | --- |

C.

meggyőződve arról, hogy egy lényegi, átlátható és rendszeres párbeszéd hozzájárulna az AKCS-EU partnerség további megerősítéséhez,

| D. | kihangsúlyozva annak szükségességét, hogy a felek közötti nemzeti, regionális, AKCS és világszintű politikai párbeszéd lehetőségeit és hatókörét kiszélesítsék és fejlesszék, |
| --- | --- |

D.

kihangsúlyozva annak szükségességét, hogy a felek közötti nemzeti, regionális, AKCS és világszintű politikai párbeszéd lehetőségeit és hatókörét kiszélesítsék és fejlesszék,

| E. | kihangsúlyozva annak szükségességét, hogy a politikai párbeszéd keretében, a közös menetrendek prioritásainak megállapítása során vegyék figyelembe az egyes AKCS-országok történelmét, valamint sajátos és különleges körülményeit, |
| --- | --- |

E.

kihangsúlyozva annak szükségességét, hogy a politikai párbeszéd keretében, a közös menetrendek prioritásainak megállapítása során vegyék figyelembe az egyes AKCS-országok történelmét, valamint sajátos és különleges körülményeit,

| F. | kihangsúlyozva annak szükségességét, hogy teljes körűen kiaknázzák és alkalmazzák az az AKCS-EU Miniszterek Tanácsa által elfogadott AKCS-EU politikai párbeszédre vonatkozó iránymutatásokat (8. cikk), |
| --- | --- |

F.

kihangsúlyozva annak szükségességét, hogy teljes körűen kiaknázzák és alkalmazzák az az AKCS-EU Miniszterek Tanácsa által elfogadott AKCS-EU politikai párbeszédre vonatkozó iránymutatásokat (8. cikk),

| G. | kihangsúlyozva annak szükségességét, hogy az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés a politikai párbeszéd szereplőjeként annak valamennyi szintjébe fokozottabb mértékben be legyen vonva, |
| --- | --- |

G.

kihangsúlyozva annak szükségességét, hogy az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés a politikai párbeszéd szereplőjeként annak valamennyi szintjébe fokozottabb mértékben be legyen vonva,

| H. | mivel a politikai párbeszédnek nagy szerepet kell játszania az AKCS-országok felelősségteljes kormányzásának előmozdításában; kihangsúlyozva, hogy e tekintetben nem létezik általános érvényű megoldás, és hogy a felelősségteljes kormányzás bevált gyakorlatát minden egyes országban specifikus elemzésnek kell alávetni, |
| --- | --- |

H.

mivel a politikai párbeszédnek nagy szerepet kell játszania az AKCS-országok felelősségteljes kormányzásának előmozdításában; kihangsúlyozva, hogy e tekintetben nem létezik általános érvényű megoldás, és hogy a felelősségteljes kormányzás bevált gyakorlatát minden egyes országban specifikus elemzésnek kell alávetni,

A politikai párbeszédre vonatkozó iránymutatások

| I. | elismerve, hogy a cotonou-i megállapodás szavatolja egy átfogó, kiegyensúlyozott és elmélyült politikai párbeszéd általános alapirányvonalait, amely a felek közötti kölcsönös kötelezettségvállalásokhoz vezet, |
| --- | --- |

I.

elismerve, hogy a cotonou-i megállapodás szavatolja egy átfogó, kiegyensúlyozott és elmélyült politikai párbeszéd általános alapirányvonalait, amely a felek közötti kölcsönös kötelezettségvállalásokhoz vezet,

| J. | mivel az AKCS-EU közötti politikai párbeszédre vonatkozó iránymutatások elfogadása és végrehajtása (8. cikk) az AKCS-EU között folyó politikai párbeszédet erősítő előre mutató, kézzelfogható és pozitív eszközként fogható fel, amelynek minden szintű mélyítésére és intézményesítésére kell törekedni oly módon, hogy ezen alapvető eszközt teljes körűen ki lehessen aknázni a partnerkapcsolatok bonyolítása során, |
| --- | --- |

J.

mivel az AKCS-EU közötti politikai párbeszédre vonatkozó iránymutatások elfogadása és végrehajtása (8. cikk) az AKCS-EU között folyó politikai párbeszédet erősítő előre mutató, kézzelfogható és pozitív eszközként fogható fel, amelynek minden szintű mélyítésére és intézményesítésére kell törekedni oly módon, hogy ezen alapvető eszközt teljes körűen ki lehessen aknázni a partnerkapcsolatok bonyolítása során,

| K. | mivel kérdések széles skálájára irányuló párbeszédet lehet megszervezni, amely formális vagy informális keretek között, különböző szinten szerveződhet (nemzeti, regionális, AKCS és világszinten), |
| --- | --- |

K.

mivel kérdések széles skálájára irányuló párbeszédet lehet megszervezni, amely formális vagy informális keretek között, különböző szinten szerveződhet (nemzeti, regionális, AKCS és világszinten),

| L. | kihangsúlyozva annak szükségességét, hogy a nemzeti, nemzetek fölötti és regionális parlamentek képviselőit csakúgy, mint a Közös Parlamenti Közgyűlés tagjait vonják be a politikai párbeszéd keretében folytatott formális és informális eszmecserékbe, amennyiben, mint a nép választott képviselőiként fontos szerepet vállalnak a párbeszéd eredményeinek végrehajtásában, |
| --- | --- |

L.

kihangsúlyozva annak szükségességét, hogy a nemzeti, nemzetek fölötti és regionális parlamentek képviselőit csakúgy, mint a Közös Parlamenti Közgyűlés tagjait vonják be a politikai párbeszéd keretében folytatott formális és informális eszmecserékbe, amennyiben, mint a nép választott képviselőiként fontos szerepet vállalnak a párbeszéd eredményeinek végrehajtásában,

| M. | megerősítve, hogy a teljes körű és általános képviselet biztosítása érdekében az AKCS-EU közötti politikai párbeszédbe a nem állami szereplők bevonása szükséges, |
| --- | --- |

M.

megerősítve, hogy a teljes körű és általános képviselet biztosítása érdekében az AKCS-EU közötti politikai párbeszédbe a nem állami szereplők bevonása szükséges,

Mechanizmusok és módozatok

| N. | megállapítva, hogy olyan mechanizmusok kidolgozására van szükség, amelyek képesek az európai és AKCS-országok részvételével folyó politikai párbeszédben érdekelt valamennyi fél közötti rendszeres és átfogó információáramlást szavatolni, amelynek során az Európai Bizottság küldöttségeinek irodái mindkét irányba ható információs központok szerepét tölthetik be, |
| --- | --- |

N.

megállapítva, hogy olyan mechanizmusok kidolgozására van szükség, amelyek képesek az európai és AKCS-országok részvételével folyó politikai párbeszédben érdekelt valamennyi fél közötti rendszeres és átfogó információáramlást szavatolni, amelynek során az Európai Bizottság küldöttségeinek irodái mindkét irányba ható információs központok szerepét tölthetik be,

| O. | kihangsúlyozva annak szükségességét, hogy a cotonou-i megállapodás lényegi elemeinek és alapelveinek vonatkozásában a párbeszédnek a 8. cikk által kínált valamennyi lehetőségét ki kell aknázni, |
| --- | --- |

O.

kihangsúlyozva annak szükségességét, hogy a cotonou-i megállapodás lényegi elemeinek és alapelveinek vonatkozásában a párbeszédnek a 8. cikk által kínált valamennyi lehetőségét ki kell aknázni,

| P. | mivel fontos, hogy a politikai párbeszéd a cotonou-i megállapodásban lefektetett lényegi elemeken és alapelveken túl a tematikák széles skáláját folyamatosan fedje le, |
| --- | --- |

P.

mivel fontos, hogy a politikai párbeszéd a cotonou-i megállapodásban lefektetett lényegi elemeken és alapelveken túl a tematikák széles skáláját folyamatosan fedje le,

| Q. | kiemelve a tényt, hogy mindazonáltal, hogy a cotonou-i megállapodás 8. cikkében említett politikai párbeszéd, valamint a 96. és 97. cikkekben említett konzultációs eljárások különböző témákra vonatkoznak, a politikai párbeszéd olyan területekre is kiterjedhet, amelyek kapcsán a konzultáció szükségesnek bizonyul, |
| --- | --- |

Q.

kiemelve a tényt, hogy mindazonáltal, hogy a cotonou-i megállapodás 8. cikkében említett politikai párbeszéd, valamint a 96. és 97. cikkekben említett konzultációs eljárások különböző témákra vonatkoznak, a politikai párbeszéd olyan területekre is kiterjedhet, amelyek kapcsán a konzultáció szükségesnek bizonyul,

| R. | mivel a Brüsszelben, 2003. májusában az AKCS-EU Miniszterek Tanácsa 28. ülésszaka során elfogadott AKCS-EU közötti politikai párbeszédre vonatkozó iránymutatásokban (8. cikk) világosan meghatározott regionális, alkörzeti és nem állami szereplők nagy fontossággal bírnak, |
| --- | --- |

R.

mivel a Brüsszelben, 2003. májusában az AKCS-EU Miniszterek Tanácsa 28. ülésszaka során elfogadott AKCS-EU közötti politikai párbeszédre vonatkozó iránymutatásokban (8. cikk) világosan meghatározott regionális, alkörzeti és nem állami szereplők nagy fontossággal bírnak,

| S. | mivel különösen fontos az AKCS-országok fővárosai és a brüsszeli székhelyű szereplők közötti megfelelő kommunikáció kiépítése, nevezetesen a 8. cikk szerinti lényegi elemeket és alapelveket érintő párbeszéd során (4), |
| --- | --- |

S.

mivel különösen fontos az AKCS-országok fővárosai és a brüsszeli székhelyű szereplők közötti megfelelő kommunikáció kiépítése, nevezetesen a 8. cikk szerinti lényegi elemeket és alapelveket érintő párbeszéd során (4),

| T. | kihangsúlyozva az AKCS-EU partnerség szellemében és nagy múltra visszatekintő kapcsolatok fényében fogant közös határozatok és végkövetkeztetések meghozatalának fontosságát, |
| --- | --- |

T.

kihangsúlyozva az AKCS-EU partnerség szellemében és nagy múltra visszatekintő kapcsolatok fényében fogant közös határozatok és végkövetkeztetések meghozatalának fontosságát,

Kapacitások és források

| U. | mivel a párbeszédnek egymásnak kölcsönösen bizalmat szavazó, egyenlő partnerek közötti kétoldalú folyamaton kellene alapulnia, |
| --- | --- |

U.

mivel a párbeszédnek egymásnak kölcsönösen bizalmat szavazó, egyenlő partnerek közötti kétoldalú folyamaton kellene alapulnia,

| V. | kihangsúlyozva a különböző szintű finanszírozási lehetőségek felkutatásának szükségességét, amelyek átfogó folyamat-megközelítésből kiindulva, a 8. cikk szerinti párbeszéd bonyolítását szolgáló kapacitások kialakítását és megerősítését szolgálnák – nemzeti, regionális, AKCS és világszinten (beleértve a nemzetközi fórumokat is, amennyiben azok az AKCS-EU együttműködésre közvetlen kihatással lévő kérdéseket vizsgálnak), |
| --- | --- |

V.

kihangsúlyozva a különböző szintű finanszírozási lehetőségek felkutatásának szükségességét, amelyek átfogó folyamat-megközelítésből kiindulva, a 8. cikk szerinti párbeszéd bonyolítását szolgáló kapacitások kialakítását és megerősítését szolgálnák – nemzeti, regionális, AKCS és világszinten (beleértve a nemzetközi fórumokat is, amennyiben azok az AKCS-EU együttműködésre közvetlen kihatással lévő kérdéseket vizsgálnak),

| W. | mivel a párbeszéd eredményeinek végrehajtása szempontjából elengedhetetlen folyamatos információáramlás csak az érintett parlamentek párbeszédbe történő bevonása mellett valósulhat meg, ennél fogva a Közös Parlamenti Közgyűlés illetékes tagjai kötelesek gondoskodni az őket mandátummal ellátó parlamentek teljes körű tájékoztatásáról, |
| --- | --- |

W.

mivel a párbeszéd eredményeinek végrehajtása szempontjából elengedhetetlen folyamatos információáramlás csak az érintett parlamentek párbeszédbe történő bevonása mellett valósulhat meg, ennél fogva a Közös Parlamenti Közgyűlés illetékes tagjai kötelesek gondoskodni az őket mandátummal ellátó parlamentek teljes körű tájékoztatásáról,

| X. | kihangsúlyozva annak szükségességét, hogy az AKCS-EU közgyűlést szorosan bevonják a politikai párbeszéd értékelésébe, |
| --- | --- |

X.

kihangsúlyozva annak szükségességét, hogy az AKCS-EU közgyűlést szorosan bevonják a politikai párbeszéd értékelésébe,

| Y. | mivel a 2003. májusában az AKCS-EU Miniszterek Tanácsa által elfogadott keret-megállapodásban felsorolt különböző szereplők és intézmények részvétele fontos a differenciált megközelítés és a párbeszéd sikere szempontjából, |
| --- | --- |

Y.

mivel a 2003. májusában az AKCS-EU Miniszterek Tanácsa által elfogadott keret-megállapodásban felsorolt különböző szereplők és intézmények részvétele fontos a differenciált megközelítés és a párbeszéd sikere szempontjából,

| Z. | kihangsúlyozva a partnerek között minden szinten megvalósuló együttműködés és koordináció szükségességét, beleértve a brüsszeli székhelyű szereplőknek a különböző országokban zajló tevékenységekről történő tájékoztatását, |
| --- | --- |

Z.

kihangsúlyozva a partnerek között minden szinten megvalósuló együttműködés és koordináció szükségességét, beleértve a brüsszeli székhelyű szereplőknek a különböző országokban zajló tevékenységekről történő tájékoztatását,

Kölcsönös érdekeken alapuló különleges politikai kérdések

| AA. | mivel a politikai párbeszédnek az AKCS-EU partnerségi megállapodás 8. cikke (4) bekezdése alapján többek között olyan témákra kell összpontosulnia, mint a fegyverkereskedelem – beleértve a könnyűfegyverek és a kézi lőfegyverek elterjedését –, a túlzott mértékű hadi kiadások, a kábítószerek és a szervezett bűnözés, valamint az etnikai, vallási vagy faji megkülönböztetés kérdése, illetve az emberi jogok, a demokratikus elvek, a jogállamiság helyzetének és a felelősségteljes kormányzás gyakorlatának tiszteletben tartását vizsgáló rendszeres értékelésről is gondoskodnia kell, |
| --- | --- |

AA.

mivel a politikai párbeszédnek az AKCS-EU partnerségi megállapodás 8. cikke (4) bekezdése alapján többek között olyan témákra kell összpontosulnia, mint a fegyverkereskedelem – beleértve a könnyűfegyverek és a kézi lőfegyverek elterjedését –, a túlzott mértékű hadi kiadások, a kábítószerek és a szervezett bűnözés, valamint az etnikai, vallási vagy faji megkülönböztetés kérdése, illetve az emberi jogok, a demokratikus elvek, a jogállamiság helyzetének és a felelősségteljes kormányzás gyakorlatának tiszteletben tartását vizsgáló rendszeres értékelésről is gondoskodnia kell,

| AB. | mivel a korrupció és a jogtalan pénzügyi gyakorlatok a fejlődés útjába áthidalhatatlan akadályt gördítve, és a szegénység ördögi köréből való kilábalást meggátolva óriási kihatással vannak a fejlődő országok gazdaságaira és társadalmaira; mivel becslések szerint évente közel 50 milliárd dollárra tehető azon segélyek összege, amelyeket a gazdagabb nemzetek folyósítanak a fejlődő és átalakulóban lévő gazdaságok számára, |
| --- | --- |

AB.

mivel a korrupció és a jogtalan pénzügyi gyakorlatok a fejlődés útjába áthidalhatatlan akadályt gördítve, és a szegénység ördögi köréből való kilábalást meggátolva óriási kihatással vannak a fejlődő országok gazdaságaira és társadalmaira; mivel becslések szerint évente közel 50 milliárd dollárra tehető azon segélyek összege, amelyeket a gazdagabb nemzetek folyósítanak a fejlődő és átalakulóban lévő gazdaságok számára,

| AC. | mivel becslések szerint nagyjából 500 milliárd dollárnyi piszkos pénzt utalnak törvénytelen módon a fejlődő és feltörekvő országok más országok felé, amely ily módon nem áll a szegény országok rendelkezésére a legégetőbb humanitárius szükségletek kielégítésére: például valamennyi gyermek védőoltással való ellátása, jobb minőségű oktatás, ivóvízhez való hozzáférés, és egészségügyi alapellátás biztosítása a népesség milliói számára, |
| --- | --- |

AC.

mivel becslések szerint nagyjából 500 milliárd dollárnyi piszkos pénzt utalnak törvénytelen módon a fejlődő és feltörekvő országok más országok felé, amely ily módon nem áll a szegény országok rendelkezésére a legégetőbb humanitárius szükségletek kielégítésére: például valamennyi gyermek védőoltással való ellátása, jobb minőségű oktatás, ivóvízhez való hozzáférés, és egészségügyi alapellátás biztosítása a népesség milliói számára,

A politikai párbeszédre vonatkozó iránymutatások

| 1. | újólag megerősíti az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek a 8. cikk értelmében a politikai párbeszéd szereplőjeként való kötelezettségvállalását és valódi részvételét; |
| --- | --- |

1.

újólag megerősíti az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek a 8. cikk értelmében a politikai párbeszéd szereplőjeként való kötelezettségvállalását és valódi részvételét;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a 8. cikk értelmében a politikai párbeszéd kölcsönös elkötelezettségen alapul, amelynek lehetővé kell tennie a loméi, majd cotonou-i megállapodások által megindított partnerkapcsolatok elmélyítését; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a 8. cikk értelmében a politikai párbeszéd kölcsönös elkötelezettségen alapul, amelynek lehetővé kell tennie a loméi, majd cotonou-i megállapodások által megindított partnerkapcsolatok elmélyítését;

| 3. | egy differenciált, számos szereplő – a 2003. májusában az AKCS-EU Miniszterek Tanácsa által elfogadott AKCS-EU politikai párbeszédre vonatkozó iránymutatások (8. cikk) ajánlásainak megfelelően, egyeztetett ismérvek alapján meghatározott nem állami szereplőket is ideértve – bevonásával zajló politikai párbeszédre irányuló megközelítést ajánl; |
| --- | --- |

3.

egy differenciált, számos szereplő – a 2003. májusában az AKCS-EU Miniszterek Tanácsa által elfogadott AKCS-EU politikai párbeszédre vonatkozó iránymutatások (8. cikk) ajánlásainak megfelelően, egyeztetett ismérvek alapján meghatározott nem állami szereplőket is ideértve – bevonásával zajló politikai párbeszédre irányuló megközelítést ajánl;

| 4. | felhívja valamennyi jelenlévő felet, hogy tartózkodjanak minden olyan egyoldalú fellépéstől, amely a partnerségre nézve sérelmesnek bizonyulhat; |
| --- | --- |

4.

felhívja valamennyi jelenlévő felet, hogy tartózkodjanak minden olyan egyoldalú fellépéstől, amely a partnerségre nézve sérelmesnek bizonyulhat;

| 5. | fontosnak véli, hogy a politikai párbeszéd ne csupán a cotonou-i megállapodás 96. és 97. cikkeiben említett konzultációs eljárások első szintjét képezze, hanem elsődlegesen az érdekelt valamennyi fél közötti hosszú távú, fenntartható és elmélyült kapcsolatok kiépítésére szolgáljon; |
| --- | --- |

5.

fontosnak véli, hogy a politikai párbeszéd ne csupán a cotonou-i megállapodás 96. és 97. cikkeiben említett konzultációs eljárások első szintjét képezze, hanem elsődlegesen az érdekelt valamennyi fél közötti hosszú távú, fenntartható és elmélyült kapcsolatok kiépítésére szolgáljon;

| 6. | úgy érvel, hogy az emberi jogok tiszteletben tartásának, a szegénység elleni küzdelemnek, a fenntartható fejlődés melletti elkötelezettségnek és a nemek közötti egyenlőségnek a politikai párbeszéd során központi helyet kell elfoglalnia; |
| --- | --- |

6.

úgy érvel, hogy az emberi jogok tiszteletben tartásának, a szegénység elleni küzdelemnek, a fenntartható fejlődés melletti elkötelezettségnek és a nemek közötti egyenlőségnek a politikai párbeszéd során központi helyet kell elfoglalnia;

| 7. | felhívja a jelenlévő valamennyi felet, hogy a 8. cikkben foglalt kérdéseken túlmutató további tematikák széles skáláját vizsgálják meg: kézi lőfegyverek elterjedése, korrupció, államadósság, globális, nemzeti, regionális és ágazati fejlesztési politika, gyermekeket és katonagyermekeket megillető jogok, egészségügyi ellátás, különösen a HIV/AIDS elleni küzdelem; |
| --- | --- |

7.

felhívja a jelenlévő valamennyi felet, hogy a 8. cikkben foglalt kérdéseken túlmutató további tematikák széles skáláját vizsgálják meg: kézi lőfegyverek elterjedése, korrupció, államadósság, globális, nemzeti, regionális és ágazati fejlesztési politika, gyermekeket és katonagyermekeket megillető jogok, egészségügyi ellátás, különösen a HIV/AIDS elleni küzdelem;

| 8. | hangsúlyt helyez a cotonou-i megállapodás 8. cikkében említett politikai párbeszéd megelőző jellegére, melynek célja, hogy még a válsághelyzet kirobbanása előtt kölcsönös bizalmon alapuló helyzetet teremtsen, és ne legyen szükség a cotonou-i megállapodás 96. és 97. cikkeiben említett konzultációs eljárások foganatosítására; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyt helyez a cotonou-i megállapodás 8. cikkében említett politikai párbeszéd megelőző jellegére, melynek célja, hogy még a válsághelyzet kirobbanása előtt kölcsönös bizalmon alapuló helyzetet teremtsen, és ne legyen szükség a cotonou-i megállapodás 96. és 97. cikkeiben említett konzultációs eljárások foganatosítására;

| 9. | hangsúlyozza a regionális szervezeteknek, különösen az Afrikai Uniónak (AU) az afrikai földrészen kialakult válsághelyzetek során a felek közötti párbeszéden alapuló konfliktuskezelésében betöltött fontos szerepét, és ugyanilyen módon az afrikai államok kormányaitól is elvárja, hogy kötelezzék el magukat a konfliktushelyzetek rendezésében való részvételre; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza a regionális szervezeteknek, különösen az Afrikai Uniónak (AU) az afrikai földrészen kialakult válsághelyzetek során a felek közötti párbeszéden alapuló konfliktuskezelésében betöltött fontos szerepét, és ugyanilyen módon az afrikai államok kormányaitól is elvárja, hogy kötelezzék el magukat a konfliktushelyzetek rendezésében való részvételre;

| 10. | hangsúlyozza a felek közötti politikai párbeszéd során a nemzeti parlamentek által betöltött fontos szerepet, és kifejezetten gratulál a nemzeti parlamentek tagjai részére a cotonou-i megállapodás alkalmazásának témájában szervezett szemináriumok sikeréhez; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza a felek közötti politikai párbeszéd során a nemzeti parlamentek által betöltött fontos szerepet, és kifejezetten gratulál a nemzeti parlamentek tagjai részére a cotonou-i megállapodás alkalmazásának témájában szervezett szemináriumok sikeréhez;

| 11. | buzdítja valamennyi érdekelt felet, hogy a politikai párbeszédet tartós folyamat részeként kezeljék, és megindításához ne várják meg, hogy a kapcsolatok már kritikus szakaszba jussanak; |
| --- | --- |

11.

buzdítja valamennyi érdekelt felet, hogy a politikai párbeszédet tartós folyamat részeként kezeljék, és megindításához ne várják meg, hogy a kapcsolatok már kritikus szakaszba jussanak;

| 12. | úgy véli, hogy a politikai párbeszéd elmélyítésében az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek lényeges szerepet kell vállalnia, és kitart a közgyűlés keretében folytatott informális párbeszéd fontossága mellett, amelynek valódi „parlamenti diplomáciává” kell fejlődnie; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a politikai párbeszéd elmélyítésében az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek lényeges szerepet kell vállalnia, és kitart a közgyűlés keretében folytatott informális párbeszéd fontossága mellett, amelynek valódi „parlamenti diplomáciává” kell fejlődnie;

Mechanizmusok és módozatok

| 13. | támogatja az AKCS-államoknak a cotonou-i megállapodás felülvizsgálata keretrendszerében tett azon javaslatát, amely a megállapodáshoz egy, a politikai párbeszéd mechanizmusait és módozatait előíró melléklet készítésére vonatkozik; felkéri a Bizottságot ilyen irányú javaslatok megtételére; |
| --- | --- |

13.

támogatja az AKCS-államoknak a cotonou-i megállapodás felülvizsgálata keretrendszerében tett azon javaslatát, amely a megállapodáshoz egy, a politikai párbeszéd mechanizmusait és módozatait előíró melléklet készítésére vonatkozik; felkéri a Bizottságot ilyen irányú javaslatok megtételére;

| 14. | felhívja az érdekelt feleket, hogy a lehető legrövidebb időn belül vezessenek be egy olyan AKCS korai előrejelzési mechanizmust, mint amelynek leírása az AKCS Miniszterek Tanácsa által elfogadott AKCS-országok között folytatott politikai párbeszéd keretében és általános elveiben szerepel, ily módon támogatva az AKCS-országokat a konfliktus-megelőzés terén foganatosított intézkedéseikben, hogy elkerülhető legyen a cotonou-i megállapodás 96. és 97. cikkeiben említett konzultációs eljárásokhoz való folyamodás; |
| --- | --- |

14.

felhívja az érdekelt feleket, hogy a lehető legrövidebb időn belül vezessenek be egy olyan AKCS korai előrejelzési mechanizmust, mint amelynek leírása az AKCS Miniszterek Tanácsa által elfogadott AKCS-országok között folytatott politikai párbeszéd keretében és általános elveiben szerepel, ily módon támogatva az AKCS-országokat a konfliktus-megelőzés terén foganatosított intézkedéseikben, hogy elkerülhető legyen a cotonou-i megállapodás 96. és 97. cikkeiben említett konzultációs eljárásokhoz való folyamodás;

| 15. | felhívja az AKCS-államokat, hogy tájékoztassák a Közös Parlamenti Közgyűlést az afrikai korai előrejelzési mechanizmus főbb eredményeiről, ily módon lehetővé téve a kialakuló válsággócok és a kiújuló konfliktushelyzetek lehető legkorábbi beazonosítását, és a politikai párbeszéden keresztül a megoldások kereséséhez való hozzájárulást; |
| --- | --- |

15.

felhívja az AKCS-államokat, hogy tájékoztassák a Közös Parlamenti Közgyűlést az afrikai korai előrejelzési mechanizmus főbb eredményeiről, ily módon lehetővé téve a kialakuló válsággócok és a kiújuló konfliktushelyzetek lehető legkorábbi beazonosítását, és a politikai párbeszéden keresztül a megoldások kereséséhez való hozzájárulást;

| 16. | felhívja az érdekelt feleket, hogy a 2002. decemberi AKCS Miniszterek Tanácsa által megfogalmazott ajánlásoknak megfelelően, és az Afrikai Unió által bevezetett, azonos típusú eszközök szellemében állítsanak fel egy brüsszeli székhelyű Közös csoportot (Groupe de pairs), és azt támogatva ügyeljenek hasonló csoportoknak a problémás régiókban történő életre hívására; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy e csoport a Közös Parlamenti Közgyűlés tagjainak, a nem állami szereplők valamint a nem érdekelt AKCS régiók képviselőinek bevonásával kerüljön felállításra, amelyen keresztül lehetőség nyílik a politikai párbeszéd különböző szakaszainak hatékony támogatására; |
| --- | --- |

16.

felhívja az érdekelt feleket, hogy a 2002. decemberi AKCS Miniszterek Tanácsa által megfogalmazott ajánlásoknak megfelelően, és az Afrikai Unió által bevezetett, azonos típusú eszközök szellemében állítsanak fel egy brüsszeli székhelyű Közös csoportot (Groupe de pairs), és azt támogatva ügyeljenek hasonló csoportoknak a problémás régiókban történő életre hívására; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy e csoport a Közös Parlamenti Közgyűlés tagjainak, a nem állami szereplők valamint a nem érdekelt AKCS régiók képviselőinek bevonásával kerüljön felállításra, amelyen keresztül lehetőség nyílik a politikai párbeszéd különböző szakaszainak hatékony támogatására;

| 17. | felhívja az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés tagjait a politikai párbeszéd minden szinten történő folytatására, egyéni elbeszélgetések szervezésére, és az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés Politikai ügyekért felelős bizottságához jelentés benyújtására; |
| --- | --- |

17.

felhívja az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés tagjait a politikai párbeszéd minden szinten történő folytatására, egyéni elbeszélgetések szervezésére, és az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés Politikai ügyekért felelős bizottságához jelentés benyújtására;

| 18. | felhívja az AKCS-EU Miniszterek Tanácsát, hogy a miniszteri találkozókat követően nyújtson be jelentést az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés részére, és felkéri e két intézményt, hogy mind formális, mind informális módon járuljanak hozzá a politikai párbeszéd előmozdításához; |
| --- | --- |

18.

felhívja az AKCS-EU Miniszterek Tanácsát, hogy a miniszteri találkozókat követően nyújtson be jelentést az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés részére, és felkéri e két intézményt, hogy mind formális, mind informális módon járuljanak hozzá a politikai párbeszéd előmozdításához;

| 19. | felhívja az AKCS-EU társtitkárságot, hogy állítson össze egy, a Közös Parlamenti Közgyűlés valamennyi résztvevőjének nevét, betöltött tisztségét, lakcímét és fényképét tartalmazó jegyzéket, oly módon, hogy ezen adatlap segítségével lehetővé váljon a politikai párbeszéd potenciális partnereinek felkutatása és a velük való kapcsolatfelvétel; |
| --- | --- |

19.

felhívja az AKCS-EU társtitkárságot, hogy állítson össze egy, a Közös Parlamenti Közgyűlés valamennyi résztvevőjének nevét, betöltött tisztségét, lakcímét és fényképét tartalmazó jegyzéket, oly módon, hogy ezen adatlap segítségével lehetővé váljon a politikai párbeszéd potenciális partnereinek felkutatása és a velük való kapcsolatfelvétel;

| 20. | nyomatékosan felhívja az Európai Bizottságot olyan rendelkezések bevezetetésére és intézményesítéséhez szükséges hitelek előirányozására, melyek adott esetben lehetővé teszik valamennyi AKCS-ország számára, hogy a szomszédos országok képviselőit („az ország barátait”, ideértve az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés képviselőit is) meghívják a politikai párbeszéd bizonyos aspektusainak megvitatására; |
| --- | --- |

20.

nyomatékosan felhívja az Európai Bizottságot olyan rendelkezések bevezetetésére és intézményesítéséhez szükséges hitelek előirányozására, melyek adott esetben lehetővé teszik valamennyi AKCS-ország számára, hogy a szomszédos országok képviselőit („az ország barátait”, ideértve az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés képviselőit is) meghívják a politikai párbeszéd bizonyos aspektusainak megvitatására;

| 21. | megbízza az Európai Bizottságot, mint az Európai Unió előzetes költségvetési tervezetének szereplőjét, valamint az Európai Parlamentet és az Európai Unió Miniszteri Tanácsát, mint az Európai Unió költségvetési szerveit, hogy vizsgálják meg annak lehetőségét, hogy az Európai Fejlesztési Alapnak (EFA) a közösségi költségvetésbe való beillesztése esetén az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlést szorosan bevonják az EU költségvetési eljárásaiba, amely ezáltal a költségvetési hatóság számára érdemi hozzájárulást nyújthat az AKCS-országokat érintő költségvetési kérdésekben, amely megerősíti a fejlesztéstámogatási segély valamennyi aspektusára vonatkozó politikai párbeszédet; |
| --- | --- |

21.

megbízza az Európai Bizottságot, mint az Európai Unió előzetes költségvetési tervezetének szereplőjét, valamint az Európai Parlamentet és az Európai Unió Miniszteri Tanácsát, mint az Európai Unió költségvetési szerveit, hogy vizsgálják meg annak lehetőségét, hogy az Európai Fejlesztési Alapnak (EFA) a közösségi költségvetésbe való beillesztése esetén az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlést szorosan bevonják az EU költségvetési eljárásaiba, amely ezáltal a költségvetési hatóság számára érdemi hozzájárulást nyújthat az AKCS-országokat érintő költségvetési kérdésekben, amely megerősíti a fejlesztéstámogatási segély valamennyi aspektusára vonatkozó politikai párbeszédet;

| 22. | felhívja valamennyi érdekelt felet a politikai párbeszédben résztvevő minden egyes fél fellépése előtti, alatti és azt követő teljes körű védelmének szavatolására; |
| --- | --- |

22.

felhívja valamennyi érdekelt felet a politikai párbeszédben résztvevő minden egyes fél fellépése előtti, alatti és azt követő teljes körű védelmének szavatolására;

| 23. | kéri, hogy a nők részvételének valamennyi formája mind az AKCS, mind pedig az EU részéről biztosítva legyen a politikai párbeszéd és a konzultációs eljárás minden egyes szakaszában; |
| --- | --- |

23.

kéri, hogy a nők részvételének valamennyi formája mind az AKCS, mind pedig az EU részéről biztosítva legyen a politikai párbeszéd és a konzultációs eljárás minden egyes szakaszában;

| 24. | ösztönzi a nemzeti parlamentekben a megkezdett politikai párbeszédről a nemzeti engedélyezésre jogosult tisztviselők és az EU küldöttségeinek részvételével, a civil társadalom bevonásával folyó rendszeres szóbeli meghallgatások megrendezését; |
| --- | --- |

24.

ösztönzi a nemzeti parlamentekben a megkezdett politikai párbeszédről a nemzeti engedélyezésre jogosult tisztviselők és az EU küldöttségeinek részvételével, a civil társadalom bevonásával folyó rendszeres szóbeli meghallgatások megrendezését;

| 25. | szükségesnek véli a politikai párbeszéd nyomán kifejezésre juttatott határozatoknak és közös végkövetkeztetéseknek olyan nemzetközi fórumok előtti erőteljes megvédését, mint az ENSZ vagy a WTO; |
| --- | --- |

25.

szükségesnek véli a politikai párbeszéd nyomán kifejezésre juttatott határozatoknak és közös végkövetkeztetéseknek olyan nemzetközi fórumok előtti erőteljes megvédését, mint az ENSZ vagy a WTO;

| 26. | hangsúlyozza, hogy az egymásnak kölcsönösen bizalmat szavazó, egyenlő partnerek között zajló politikai párbeszéd folyamata az AKCS-országok számára lehetővé teszi, hogy kérjék az Európai Unió által foganatosított politikák összhangjának, és azok AKCS-országokra gyakorolt hatásának vizsgálatát; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy az egymásnak kölcsönösen bizalmat szavazó, egyenlő partnerek között zajló politikai párbeszéd folyamata az AKCS-országok számára lehetővé teszi, hogy kérjék az Európai Unió által foganatosított politikák összhangjának, és azok AKCS-országokra gyakorolt hatásának vizsgálatát;

| 27. | kéri, hogy egy, a 8. cikk értelmében a politikai párbeszédre vonatkozó naprakész tájékoztatás (tartalom, eljárások, szervezés, eredmények) rendszeresen kerüljön az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés napirendjében felvételre; |
| --- | --- |

27.

kéri, hogy egy, a 8. cikk értelmében a politikai párbeszédre vonatkozó naprakész tájékoztatás (tartalom, eljárások, szervezés, eredmények) rendszeresen kerüljön az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés napirendjében felvételre;

| 28. | hangsúlyozza, hogy a régiókba sorolás jelenlegi trendje lehetővé teszi a regionális léptékű politikai párbeszéd megerősítését, és ajánlja, hogy az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlésen kerüljön sor regionális találkozók megszervezésére; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy a régiókba sorolás jelenlegi trendje lehetővé teszi a regionális léptékű politikai párbeszéd megerősítését, és ajánlja, hogy az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlésen kerüljön sor regionális találkozók megszervezésére;

Kapacitások és források

| 29. | ajánlja, hogy a különböző szintű párbeszéd (nemzeti, regionális, AKCS és világszintű) megszervezésére és az érdekelt szereplők bevonására előremutató és átlátható módon, a helyi adottságok figyelembe vételével felelős személyek kerüljenek kinevezésre; |
| --- | --- |

29.

ajánlja, hogy a különböző szintű párbeszéd (nemzeti, regionális, AKCS és világszintű) megszervezésére és az érdekelt szereplők bevonására előremutató és átlátható módon, a helyi adottságok figyelembe vételével felelős személyek kerüljenek kinevezésre;

| 30. | úgy véli, szükséges világosan meghatározni, mely szervezetek és személyek tartoznak a nem állami szereplők kategóriájába; hangsúlyozza e tekintetben a pontos ismérveken nyugvó világos meghatározás szükségességét; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, szükséges világosan meghatározni, mely szervezetek és személyek tartoznak a nem állami szereplők kategóriájába; hangsúlyozza e tekintetben a pontos ismérveken nyugvó világos meghatározás szükségességét;

| 31. | kéri a jelenlévő feleket, hogy adott esetben, különösen pedig kényes kérdések rendezése során fontolják meg független/semleges közvetítőkhöz való folyamodás lehetőségét, amely szükség esetén akár maga a Közös Parlamenti Közgyűlés is lehet; |
| --- | --- |

31.

kéri a jelenlévő feleket, hogy adott esetben, különösen pedig kényes kérdések rendezése során fontolják meg független/semleges közvetítőkhöz való folyamodás lehetőségét, amely szükség esetén akár maga a Közös Parlamenti Közgyűlés is lehet;

| 32. | kéri az Európai Bizottságot olyan – a finanszírozási lehetőséget is magában foglaló – mechanizmusok bevezetésére, amelyek a helyben folytatott rendszeres párbeszéd megszervezését, majd pedig az információknak Brüsszelbe, az érintett intézményekbe történő eljuttatását teszik lehetővé; |
| --- | --- |

32.

kéri az Európai Bizottságot olyan – a finanszírozási lehetőséget is magában foglaló – mechanizmusok bevezetésére, amelyek a helyben folytatott rendszeres párbeszéd megszervezését, majd pedig az információknak Brüsszelbe, az érintett intézményekbe történő eljuttatását teszik lehetővé;

| 33. | kéri az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés tagjait, hogy aktív módon vegyenek részt a minden szintű politikai párbeszéd megfelelő szakaszaiban; |
| --- | --- |

33.

kéri az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés tagjait, hogy aktív módon vegyenek részt a minden szintű politikai párbeszéd megfelelő szakaszaiban;

| 34. | nyomatékosan kéri az AKCS-EU Miniszterek Tanácsának tagjait, hogy a közös miniszteri ülésszakokon jelenjenek meg és tevőlegesen vegyenek részt; |
| --- | --- |

34.

nyomatékosan kéri az AKCS-EU Miniszterek Tanácsának tagjait, hogy a közös miniszteri ülésszakokon jelenjenek meg és tevőlegesen vegyenek részt;

| 35. | hangsúlyozza a 8. cikk szerinti politikai párbeszéd előmozdításának szükségességét mind a nemzeti parlamentek, mind pedig az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés szintjén; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza a 8. cikk szerinti politikai párbeszéd előmozdításának szükségességét mind a nemzeti parlamentek, mind pedig az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés szintjén;

Kölcsönös érdekeken alapuló különleges politikai kérdések

| 36. | meg van győződve a humanitárius segélynyújtás és a civil társadalommal való párbeszéd folytatásának szükségességéről az általános emberi jogok tartós megsértése esetén, még akkor is, ha azt az állam követi el, hogy ily módon ne a lakosságnak kelljen megfizetnie a kormánya által elkövetett jogsértésekért; |
| --- | --- |

36.

meg van győződve a humanitárius segélynyújtás és a civil társadalommal való párbeszéd folytatásának szükségességéről az általános emberi jogok tartós megsértése esetén, még akkor is, ha azt az állam követi el, hogy ily módon ne a lakosságnak kelljen megfizetnie a kormánya által elkövetett jogsértésekért;

| 37. | kéri, hogy az AKCS-EU között folyó politikai párbeszéd keretében a korrupció és a fejlődő országokban gyakran az EU „partnereinek” és más adományozó országoknak a közreműködésével folytatott jogtalan pénzügyi gyakorlatok kérdése sürgősen napirendre kerüljön, hogy ily módon képet kaphassunk a fejlődő és átmeneti gazdaságokból kiáramló piszkos pénzek mennyiségéről, valamint a jelenségnek ezen országokra, és a fejlesztéstámogatási segélyprogramokra gyakorolt hatásáról; |
| --- | --- |

37.

kéri, hogy az AKCS-EU között folyó politikai párbeszéd keretében a korrupció és a fejlődő országokban gyakran az EU „partnereinek” és más adományozó országoknak a közreműködésével folytatott jogtalan pénzügyi gyakorlatok kérdése sürgősen napirendre kerüljön, hogy ily módon képet kaphassunk a fejlődő és átmeneti gazdaságokból kiáramló piszkos pénzek mennyiségéről, valamint a jelenségnek ezen országokra, és a fejlesztéstámogatási segélyprogramokra gyakorolt hatásáról;

| 38. | felhívja az AKCS-EU Miniszterek Tanácsát és az Európai Bizottságot, hogy a szegény országokat sújtó egyik legsérelmesebb jelenség leleplezésén keresztül nyilvánítsák ki hatóságukat, és a Világbankkal, az IMF-fel és egyéb intézményekkel és multilaterális adományozókkal szoros együttműködésben szálljanak szembe a piszkos pénzek problémájával; |
| --- | --- |

38.

felhívja az AKCS-EU Miniszterek Tanácsát és az Európai Bizottságot, hogy a szegény országokat sújtó egyik legsérelmesebb jelenség leleplezésén keresztül nyilvánítsák ki hatóságukat, és a Világbankkal, az IMF-fel és egyéb intézményekkel és multilaterális adományozókkal szoros együttműködésben szálljanak szembe a piszkos pénzek problémájával;

| 39. | szilárdan hiszi, hogy a fejlődő országokban folyó korrupcióval és jogtalan pénzügyi gyakorlattal szembeszállva az AKCS- és EU-országok nagymértékben hozzájárulnak majd a szegénység, a bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelemhez, valamint a politikai stabilitás és a társadalmi-gazdasági fejlődés előmozdításához; |
| --- | --- |

39.

szilárdan hiszi, hogy a fejlődő országokban folyó korrupcióval és jogtalan pénzügyi gyakorlattal szembeszállva az AKCS- és EU-országok nagymértékben hozzájárulnak majd a szegénység, a bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelemhez, valamint a politikai stabilitás és a társadalmi-gazdasági fejlődés előmozdításához;

| 40. | utasítja társelnökeit, hogy a jelen állásfoglalást továbbítsák az AKCS-EU Miniszterek Tanácsához, az Európai Bizottsághoz és az AKCS regionális integrációs szervezeteihez. |
| --- | --- |

40.

utasítja társelnökeit, hogy a jelen állásfoglalást továbbítsák az AKCS-EU Miniszterek Tanácsához, az Európai Bizottsághoz és az AKCS regionális integrációs szervezeteihez.

---

(1)  Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2004. november 25-én, Hágában (Hollandia) fogadta el.

(2)  HL L 317, 2000.12.15., 3.o.

(3)  HL C 26, 2004. 01.29., 32. o.

(4)  Az AKCS-EU közötti politikai párbeszédhez javasolt iránymutatások szerint (8. cikk).

ÁLLÁSFOGLALÁS (1)

az élelmiszersegélyezésről és az élelmiszerbiztonságról

Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2004. november 22. és 25. között Hágában (Hollandia) ülésezve, |
| --- | --- |

—

2004. november 22. és 25. között Hágában (Hollandia) ülésezve,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 17. cikke (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 17. cikke (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács 1996. június 27-i, az élelmiszersegélyezési politikáról, az élelmiszersegélyek kezeléséről és az élelmiszerbiztonság elősegítésére szolgáló különleges műveletekről szóló 1292/96/EK rendeletére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 1996. június 27-i, az élelmiszersegélyezési politikáról, az élelmiszersegélyek kezeléséről és az élelmiszerbiztonság elősegítésére szolgáló különleges műveletekről szóló 1292/96/EK rendeletére (2),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Közgyűlése által a 3348. (XXIX) sz. állásfoglalásában elfogadott, az éhínség és az alultápláltság végleges megszüntetéséről szóló 1974. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Közgyűlése által a 3348. (XXIX) sz. állásfoglalásában elfogadott, az éhínség és az alultápláltság végleges megszüntetéséről szóló 1974. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek vidékfejlesztési és élelmiszerbiztonsági rendszerének hálózatára, valamint a Közgyűlése A/57/226 és A/56/155 sz. állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek vidékfejlesztési és élelmiszerbiztonsági rendszerének hálózatára, valamint a Közgyűlése A/57/226 és A/56/155 sz. állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az AKCS-országok és az Európai Unió tagállamai által a 2000. június 23-án aláírt cotonou-i megállapodás keretében tett kötelezettségvállalásokra, és különösen azon rendelkezésekre, melyek az élelmiszersegélyezéssel és az élelmiszerbiztonsággal összefüggő problémák csökkentésére kötelezi és készteti őket (23. cikk d. pontja, valamint a 72. és 73. cikkek), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS-országok és az Európai Unió tagállamai által a 2000. június 23-án aláírt cotonou-i megállapodás keretében tett kötelezettségvállalásokra, és különösen azon rendelkezésekre, melyek az élelmiszersegélyezéssel és az élelmiszerbiztonsággal összefüggő problémák csökkentésére kötelezi és készteti őket (23. cikk d. pontja, valamint a 72. és 73. cikkek),

| — | tekintettel a 2000. szeptember 6-8. között az Egyesült Nemzetek égisze alatt megrendezett Milleniumi csúcsértekezleten elfogadott Milleniumi Fejlesztési Célokra (MFC), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2000. szeptember 6-8. között az Egyesült Nemzetek égisze alatt megrendezett Milleniumi csúcsértekezleten elfogadott Milleniumi Fejlesztési Célokra (MFC),

| — | tekintettel a 2002. március 22-én megtartott Egyesült Nemzetek Fejlesztési finanszírozási konferenciája alkalmával elfogadott monterrey-i megegyezésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2002. március 22-én megtartott Egyesült Nemzetek Fejlesztési finanszírozási konferenciája alkalmával elfogadott monterrey-i megegyezésre,

| — | tekintettel a Rómában (Olaszország) 2002. június 10-13. között „Öt év távlatában – Nemzetközi éhínségellenes szövetség” címmel megrendezett Élelmezési világ-csúcsértekezlet során elfogadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Rómában (Olaszország) 2002. június 10-13. között „Öt év távlatában – Nemzetközi éhínségellenes szövetség” címmel megrendezett Élelmezési világ-csúcsértekezlet során elfogadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel a 2002. szeptember 4-én az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődésnek szentelt világ-csúcstalálkozója alkalmával elfogadott johannesburgi nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2002. szeptember 4-én az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődésnek szentelt világ-csúcstalálkozója alkalmával elfogadott johannesburgi nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek égisze alatt megtartott kicsiny fejlődő sziget-országok fenntartható fejlődésének szentelt világ-csúcstalálkozóra, valamint az 1994. április 25. és május 6. között Barbadoson fogant barbadosi cselekvési tervre, nevezetesen a kicsiny fejlődő szigetországok élelmiszerbiztonságának sebezhetőségére, sajátosságaira és különleges tulajdonságaira vonatkozó rendelkezéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek égisze alatt megtartott kicsiny fejlődő sziget-országok fenntartható fejlődésének szentelt világ-csúcstalálkozóra, valamint az 1994. április 25. és május 6. között Barbadoson fogant barbadosi cselekvési tervre, nevezetesen a kicsiny fejlődő szigetországok élelmiszerbiztonságának sebezhetőségére, sajátosságaira és különleges tulajdonságaira vonatkozó rendelkezéseire,

| — | tekintettel a Szociális ügyek és környezetvédelmi bizottság jelentésére (AKCS-EU 3692/04), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szociális ügyek és környezetvédelmi bizottság jelentésére (AKCS-EU 3692/04),

| A. | mivel a szegénység szélsőséges formáinak és az éhínségnek a felszámolása az Egyesült Nemzetek „Milleniumi Fejlesztési Céljai” között első helyen szerepel, |
| --- | --- |

A.

mivel a szegénység szélsőséges formáinak és az éhínségnek a felszámolása az Egyesült Nemzetek „Milleniumi Fejlesztési Céljai” között első helyen szerepel,

| B. | mivel a megfelelő táplálkozáshoz és az éhínség árnyékától mentes emberi élethez való jog alapján minden egyes embert megilleti az egészséges, biztonságos és tápláló élelemhez való hozzáférés joga, |
| --- | --- |

B.

mivel a megfelelő táplálkozáshoz és az éhínség árnyékától mentes emberi élethez való jog alapján minden egyes embert megilleti az egészséges, biztonságos és tápláló élelemhez való hozzáférés joga,

| C. | mivel a világban, és különösen a fejlődő országokban több, mint 800 millióra tehető azon személyek száma, akiknek nem áll rendelkezésére az alapvető táplálékszükségletek kielégítéséhez elegendő élelem, |
| --- | --- |

C.

mivel a világban, és különösen a fejlődő országokban több, mint 800 millióra tehető azon személyek száma, akiknek nem áll rendelkezésére az alapvető táplálékszükségletek kielégítéséhez elegendő élelem,

| D. | mivel a világ élelmiszer-készletei ugyan jelentősen megnövekedtek, ám az élelemhez való hozzáférést nehezítő megannyi tényező, az élelmiszer-termékek vásárlására szánt családi és nemzeti jövedelmek krónikus elégtelensége, a kereslet és kínálat instabil volta, valamint a természeti vagy emberi eredetű katasztrófák meggátolják a lakosság élelmiszer-szükségleteinek kielégítését, |
| --- | --- |

D.

mivel a világ élelmiszer-készletei ugyan jelentősen megnövekedtek, ám az élelemhez való hozzáférést nehezítő megannyi tényező, az élelmiszer-termékek vásárlására szánt családi és nemzeti jövedelmek krónikus elégtelensége, a kereslet és kínálat instabil volta, valamint a természeti vagy emberi eredetű katasztrófák meggátolják a lakosság élelmiszer-szükségleteinek kielégítését,

| E. | mivel az élelmiszerbiztonságon túl az élelmiszerek biztonsága ugyancsak fontos szerepet játszik az AKCS-országok lakosságának egészségügyi szempontból megfelelőbb, biztonságos élelmiszer-ellátásának szavatolásában, |
| --- | --- |

E.

mivel az élelmiszerbiztonságon túl az élelmiszerek biztonsága ugyancsak fontos szerepet játszik az AKCS-országok lakosságának egészségügyi szempontból megfelelőbb, biztonságos élelmiszer-ellátásának szavatolásában,

Élelmezésügyi politika

| F. | mivel az „Öt év távlatában” címmel megrendezett Élelmezési világ-csúcsértekezleten tett nyilatkozat újólag kifejezésre juttatja a mindenki számára elérhető élelmiszerbiztonság melletti politikai akaratot és kötelezettségvállalást, a valamennyi országban az éhínség felszámolására érdekében teendő erőfeszítéseket, valamint azonnali célként 2015-re az alultáplált egyének számának felére csökkentését, |
| --- | --- |

F.

mivel az „Öt év távlatában” címmel megrendezett Élelmezési világ-csúcsértekezleten tett nyilatkozat újólag kifejezésre juttatja a mindenki számára elérhető élelmiszerbiztonság melletti politikai akaratot és kötelezettségvállalást, a valamennyi országban az éhínség felszámolására érdekében teendő erőfeszítéseket, valamint azonnali célként 2015-re az alultáplált egyének számának felére csökkentését,

| G. | mivel a nyilatkozatban az is kihangsúlyozást nyert, hogy a megfelelő táplálkozáshoz való jog az alapvető emberi jogok egyike, és ennélfogva a táplálék nem használható a politikai és gazdasági nyomásgyakorlás eszközeként, és hangsúlyt kell helyezni az éhínség felszámolására irányuló erőfeszítések során megnyilvánuló nemzetközi együttműködés és szolidaritás fontosságára, |
| --- | --- |

G.

mivel a nyilatkozatban az is kihangsúlyozást nyert, hogy a megfelelő táplálkozáshoz való jog az alapvető emberi jogok egyike, és ennélfogva a táplálék nem használható a politikai és gazdasági nyomásgyakorlás eszközeként, és hangsúlyt kell helyezni az éhínség felszámolására irányuló erőfeszítések során megnyilvánuló nemzetközi együttműködés és szolidaritás fontosságára,

| H. | mivel alapvető fontosságú, hogy az AKCS-országokban az élelmiszer-ellátás javítását, a rendelkezésére álló élelmiszerek szegények általi felvásárlását segítő biztonsági hálók erősítését, és a szegénység elleni küzdelmet célzó programokat szolgáló nemzeti cselekvési keretrendszerek bevezetése vagy egységesítése az egyes országok gazdasági és társadalmi dinamikáinak figyelembe vétele mellett megtörténjen, |
| --- | --- |

H.

mivel alapvető fontosságú, hogy az AKCS-országokban az élelmiszer-ellátás javítását, a rendelkezésére álló élelmiszerek szegények általi felvásárlását segítő biztonsági hálók erősítését, és a szegénység elleni küzdelmet célzó programokat szolgáló nemzeti cselekvési keretrendszerek bevezetése vagy egységesítése az egyes országok gazdasági és társadalmi dinamikáinak figyelembe vétele mellett megtörténjen,

| I. | mivel számos fejlődő AKCS-országban a szegény és rászorult csoportok többsége vidéki térségekben él, ennélfogva a szegénység és az éhínség elleni hatékony küzdelemben a vidékfejlesztési politikák elengedhetetlen fontossággal bírnak, |
| --- | --- |

I.

mivel számos fejlődő AKCS-országban a szegény és rászorult csoportok többsége vidéki térségekben él, ennélfogva a szegénység és az éhínség elleni hatékony küzdelemben a vidékfejlesztési politikák elengedhetetlen fontossággal bírnak,

| J. | mivel a különböző AKCS-országokban meg kell teremteni az élelmiszerek biztonságára vonatkozó szabályok betartásához szükséges keretfeltételeket, hogy ily módon ezen államok lakossága számára biztosítva legyenek a biztonságos élelmezéshez való hozzáférés feltételei, valamint megnyíljanak számukra az egészségre ártalmatlan élelmiszer-termékeik exportján keresztül az Európai Unió piacai, amely ráadásul a szegénység elleni küzdelemhez is nagyban hozzájárulna, |
| --- | --- |

J.

mivel a különböző AKCS-országokban meg kell teremteni az élelmiszerek biztonságára vonatkozó szabályok betartásához szükséges keretfeltételeket, hogy ily módon ezen államok lakossága számára biztosítva legyenek a biztonságos élelmezéshez való hozzáférés feltételei, valamint megnyíljanak számukra az egészségre ártalmatlan élelmiszer-termékeik exportján keresztül az Európai Unió piacai, amely ráadásul a szegénység elleni küzdelemhez is nagyban hozzájárulna,

Élelmiszerbiztonság

| K. | mivel az élelmiszerbiztonság akkor valósul meg, amikor minden ember mindenkor fizikálisan és gazdaságilag is hozzáférhet a számára egészséges és aktív életvitelt biztosító elégséges, egészséges és tápláló étrendhez, |
| --- | --- |

K.

mivel az élelmiszerbiztonság akkor valósul meg, amikor minden ember mindenkor fizikálisan és gazdaságilag is hozzáférhet a számára egészséges és aktív életvitelt biztosító elégséges, egészséges és tápláló étrendhez,

| L. | mivel a Rómában 1996-ban megrendezett Élelmezési világ-csúcsértekezlet az alábbi három, az élelmiszerbiztonság elengedhetetlen elemét állapította meg: (i) rendelkezésre álló és stabil élelmiszer-ellátás, (ii) megfizethető áron hozzáférhető élelmiszerek, és (iii) minőségi és biztonságos élelmiszerek, |
| --- | --- |

L.

mivel a Rómában 1996-ban megrendezett Élelmezési világ-csúcsértekezlet az alábbi három, az élelmiszerbiztonság elengedhetetlen elemét állapította meg: (i) rendelkezésre álló és stabil élelmiszer-ellátás, (ii) megfizethető áron hozzáférhető élelmiszerek, és (iii) minőségi és biztonságos élelmiszerek,

| M. | mivel az „Öt év távlatában” címmel megrendezett Élelmezési világ-csúcsértekezleten megállapítást nyert, hogy az élelmiszerbiztonság hiánya megakadályozza a szegényeket abban, hogy élvezzék a fejlődés nyújtotta lehetőségeket, és kiemelte annak szükségességét, hogy az élelmiszerbiztonság szerves részét képező táplálkozási kérdések a figyelem középpontjába kerüljenek, |
| --- | --- |

M.

mivel az „Öt év távlatában” címmel megrendezett Élelmezési világ-csúcsértekezleten megállapítást nyert, hogy az élelmiszerbiztonság hiánya megakadályozza a szegényeket abban, hogy élvezzék a fejlődés nyújtotta lehetőségeket, és kiemelte annak szükségességét, hogy az élelmiszerbiztonság szerves részét képező táplálkozási kérdések a figyelem középpontjába kerüljenek,

| N. | mivel sokan vannak olyanok, akik a szó szoros értelmében az éhínségtől szenvednek, még számosabban vannak azok, akik mikrotápanyag hiánybetegségekben szenvednek, |
| --- | --- |

N.

mivel sokan vannak olyanok, akik a szó szoros értelmében az éhínségtől szenvednek, még számosabban vannak azok, akik mikrotápanyag hiánybetegségekben szenvednek,

| O. | mivel az élelmiszerbiztonság a legtöbb országban, a fejlődő országokban pedig különösen a mezőgazdasági termelés növekedésén, a vidéki jövedelmek emelkedésén, illetve a méltányos kereskedelemhez való hozzáférésen keresztül valósul meg, és gyakran olyan szegény kistermelőkön nyugszik, akik nem részesednek sem kormánytámogatásból vagy hitelekből, sem pedig az agrárnagygazdák és a határokon átnyúló élelmiszeripari vállalatok számára nyitott kereskedelmi hálózatokból, |
| --- | --- |

O.

mivel az élelmiszerbiztonság a legtöbb országban, a fejlődő országokban pedig különösen a mezőgazdasági termelés növekedésén, a vidéki jövedelmek emelkedésén, illetve a méltányos kereskedelemhez való hozzáférésen keresztül valósul meg, és gyakran olyan szegény kistermelőkön nyugszik, akik nem részesednek sem kormánytámogatásból vagy hitelekből, sem pedig az agrárnagygazdák és a határokon átnyúló élelmiszeripari vállalatok számára nyitott kereskedelmi hálózatokból,

| P. | mivel a nemzeti és világszinten folytatott élelmiszerbiztonsági politikáknak részt kell vállalniuk az élelmiszerbiztonság előmozdításában, amelyekre gyakran kihatással vannak az egyéb – forgalomba hozatalra, kereskedelmi rendszerekre és szállítmányozásra vonatkozó – ágazati stratégiák, |
| --- | --- |

P.

mivel a nemzeti és világszinten folytatott élelmiszerbiztonsági politikáknak részt kell vállalniuk az élelmiszerbiztonság előmozdításában, amelyekre gyakran kihatással vannak az egyéb – forgalomba hozatalra, kereskedelmi rendszerekre és szállítmányozásra vonatkozó – ágazati stratégiák,

| Q. | mivel az élelmiszerbiztonságra kevés valós figyelmet fordító élelmezésügyi politikák csupán szegényes válaszokat adtak a sürgős és létfontosságú élelmiszer-igényekre, |
| --- | --- |

Q.

mivel az élelmiszerbiztonságra kevés valós figyelmet fordító élelmezésügyi politikák csupán szegényes válaszokat adtak a sürgős és létfontosságú élelmiszer-igényekre,

| R. | mivel a közös agrárpolitika reformjának és a WTO dohai fordulójának nemhogy hátrányosan kellene befolyásolnia, mintsem elő kellene mozdítania a mezőgazdasági kultúrák, ezzel együtt a belső fogyasztásra, valamint exportra szánt élelmiszer növénykultúrák termesztését, mivel kizárólag ezek képesek megteremteni a nettó élelmiszer importőr fejlődő AKCS-országok számára az élelmiszerbiztonságuk szavatolásához szükséges termékek felvásárlására fordítandó exportbevételeket, beleértve a cotonou-i megállapodás 54. cikkében foglalt rendelkezések foganatosítását is, |
| --- | --- |

R.

mivel a közös agrárpolitika reformjának és a WTO dohai fordulójának nemhogy hátrányosan kellene befolyásolnia, mintsem elő kellene mozdítania a mezőgazdasági kultúrák, ezzel együtt a belső fogyasztásra, valamint exportra szánt élelmiszer növénykultúrák termesztését, mivel kizárólag ezek képesek megteremteni a nettó élelmiszer importőr fejlődő AKCS-országok számára az élelmiszerbiztonságuk szavatolásához szükséges termékek felvásárlására fordítandó exportbevételeket, beleértve a cotonou-i megállapodás 54. cikkében foglalt rendelkezések foganatosítását is,

| S. | mivel az élelmiszerekkel való önellátás élelmiszerbiztonsággá való átalakulása alapvetően a megfelelő agrárinfrastruktúrák meglétén, hitelkonstrukciókon és fejlesztési programokon, a vidéki és városi területeket lefedő hatékony biztonsági háló rendszerén, valamint korai előrejelző és vészhelyzeti reagálásra képes szerveken keresztül valósul meg, |
| --- | --- |

S.

mivel az élelmiszerekkel való önellátás élelmiszerbiztonsággá való átalakulása alapvetően a megfelelő agrárinfrastruktúrák meglétén, hitelkonstrukciókon és fejlesztési programokon, a vidéki és városi területeket lefedő hatékony biztonsági háló rendszerén, valamint korai előrejelző és vészhelyzeti reagálásra képes szerveken keresztül valósul meg,

| T. | mivel az élelmiszerbiztonsági válsághelyzeteket leggyakrabban kiváltó okok között a felgyorsult demográfiai növekedéssel párosuló olyan katasztrófa-sorozat áll, mint a konfliktusok, a szárazság és az áradások, amelyek folyamatosan aláássák a már eleve szegény háztartások vagyoni helyzetét, maguk után vonva egész közösségek ellehetetlenedését, amely a politikai és társadalmi stabilitás hiányának súlyosbodását idézi elő, |
| --- | --- |

T.

mivel az élelmiszerbiztonsági válsághelyzeteket leggyakrabban kiváltó okok között a felgyorsult demográfiai növekedéssel párosuló olyan katasztrófa-sorozat áll, mint a konfliktusok, a szárazság és az áradások, amelyek folyamatosan aláássák a már eleve szegény háztartások vagyoni helyzetét, maguk után vonva egész közösségek ellehetetlenedését, amely a politikai és társadalmi stabilitás hiányának súlyosbodását idézi elő,

| U. | mivel a béke és biztonság fenntartása, valamint az élelmezésügyi és mezőgazdasági nemzetközi összefogás elmélyítése fontos szerepet játszanak a gazdasági helyzet és az élelmiszerbiztonság javításában, |
| --- | --- |

U.

mivel a béke és biztonság fenntartása, valamint az élelmezésügyi és mezőgazdasági nemzetközi összefogás elmélyítése fontos szerepet játszanak a gazdasági helyzet és az élelmiszerbiztonság javításában,

| V. | mivel elismert tény, hogy a HIV/AIDS terjedése hozzájárul az érintett AKCS-országok élelmiszerbiztonságának gyengüléséhez, |
| --- | --- |

V.

mivel elismert tény, hogy a HIV/AIDS terjedése hozzájárul az érintett AKCS-országok élelmiszerbiztonságának gyengüléséhez,

Hatékony és eredményes gazdálkodás és felelősség az élelmezésügyben

| W. | mivel a hatékony és eredményes élelmezésügyi gazdálkodás mind a hatóságok, mind pedig a civil társadalom számos szereplőjének bevonásával valósul meg, |
| --- | --- |

W.

mivel a hatékony és eredményes élelmezésügyi gazdálkodás mind a hatóságok, mind pedig a civil társadalom számos szereplőjének bevonásával valósul meg,

| X. | mivel helyi, nemzeti és nemzetközi szinten is elismerést nyert, hogy az élelmiszerbiztonság terén foganatosított kezdeményezések sikeréhez elengedhetetlen a helyes gazdálkodási gyakorlat, |
| --- | --- |

X.

mivel helyi, nemzeti és nemzetközi szinten is elismerést nyert, hogy az élelmiszerbiztonság terén foganatosított kezdeményezések sikeréhez elengedhetetlen a helyes gazdálkodási gyakorlat,

| Y. | mivel az élelmiszerbiztonság szavatolása nagymértékben függ a kormány és a civil társadalom feltétlen kötelezettségvállalásától, illetve valamennyi érintett szereplő, különösen pedig a szegények és az éhezők hatáskörének növelésétől, |
| --- | --- |

Y.

mivel az élelmiszerbiztonság szavatolása nagymértékben függ a kormány és a civil társadalom feltétlen kötelezettségvállalásától, illetve valamennyi érintett szereplő, különösen pedig a szegények és az éhezők hatáskörének növelésétől,

| Z. | mivel létfontosságú az AKCS-országoknak az élelmiszer- és agrárágazataik közép- és hosszú távú fejlesztésére tett erőfeszítéseire irányuló nemzetközi segítségnyújtás folytatása, |
| --- | --- |

Z.

mivel létfontosságú az AKCS-országoknak az élelmiszer- és agrárágazataik közép- és hosszú távú fejlesztésére tett erőfeszítéseire irányuló nemzetközi segítségnyújtás folytatása,

| AA. | mivel alapvetően fontos, hogy a nemzetközi közösség a szegénység, az éhínség, az alultápláltság és a gyermekhalandóság felszámolását célul kitűző fejlődés irányába fokozott erőfeszítéseket tegyen, |
| --- | --- |

AA.

mivel alapvetően fontos, hogy a nemzetközi közösség a szegénység, az éhínség, az alultápláltság és a gyermekhalandóság felszámolását célul kitűző fejlődés irányába fokozott erőfeszítéseket tegyen,

| AB. | mivel az élelmiszersegélyezési kampányok keretében folytatott intézkedéseket alaposan meg kell tervezni oly módon, hogy a sürgősségi helyzetekre választ adhassanak, és azok semmi esetre sem veszélyeztethetik az érintett országok élelmiszerbiztonságának elfogadható szintre állításának hosszú távú célkitűzését, |
| --- | --- |

AB.

mivel az élelmiszersegélyezési kampányok keretében folytatott intézkedéseket alaposan meg kell tervezni oly módon, hogy a sürgősségi helyzetekre választ adhassanak, és azok semmi esetre sem veszélyeztethetik az érintett országok élelmiszerbiztonságának elfogadható szintre állításának hosszú távú célkitűzését,

Élelmiszersegélyezés

| AC. | mivel az élelmiszersegélyezés elsődleges célja az emberi fogyasztásra alkalmas élelmiszer-termékek biztosítása, legyen szó akár olyan célzott segélyről, amely válsághelyzetekben a lakosság különleges csoportjai számára megfelelő élelmiszerekhez való közvetlen hozzáférést biztosít, akár pedig olyan nem kormányoknak célzott segélyről, amely többek között az élelmiszer-termékek beszerzésére folyósított támogatásokon keresztül hozzájárul az élelmiszer-készletek fenntartásához, |
| --- | --- |

AC.

mivel az élelmiszersegélyezés elsődleges célja az emberi fogyasztásra alkalmas élelmiszer-termékek biztosítása, legyen szó akár olyan célzott segélyről, amely válsághelyzetekben a lakosság különleges csoportjai számára megfelelő élelmiszerekhez való közvetlen hozzáférést biztosít, akár pedig olyan nem kormányoknak célzott segélyről, amely többek között az élelmiszer-termékek beszerzésére folyósított támogatásokon keresztül hozzájárul az élelmiszer-készletek fenntartásához,

| AD. | mivel tartós erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy a nemzetközi közösség erőteljesebb kapacitásokkal, és a világpiaci árak és kínálat ingadozásától függetlenül, az élelmiszersegély mindenkori biztosítása mellett képes legyen megválaszolni a sürgős élelmezési válsághelyzetekre és a világ élelmiszerbiztonsága javítására, |
| --- | --- |

AD.

mivel tartós erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy a nemzetközi közösség erőteljesebb kapacitásokkal, és a világpiaci árak és kínálat ingadozásától függetlenül, az élelmiszersegély mindenkori biztosítása mellett képes legyen megválaszolni a sürgős élelmezési válsághelyzetekre és a világ élelmiszerbiztonsága javítására,

| AE. | mivel szükséges ügyelni arra, hogy az élelmiszersegély mindenek előtt a leginkább rászoruló csoportokon belüli éhínség és alultápláltság enyhítését szolgálja, és hogy összeegyeztethető legyen az érintett AKCS-országok fejlődési stratégiáival, |
| --- | --- |

AE.

mivel szükséges ügyelni arra, hogy az élelmiszersegély mindenek előtt a leginkább rászoruló csoportokon belüli éhínség és alultápláltság enyhítését szolgálja, és hogy összeegyeztethető legyen az érintett AKCS-országok fejlődési stratégiáival,

| AF. | mivel az élelmiszer-szükségleteket kielégítő olyan megfelelő finanszírozást kellene előirányozni, amely érintetlenül hagyja a fejlődéshez hosszú távon nélkülözhetetlen alapvető erőforrásokat, és az élelmiszerbiztonság hiányának okait célozza meg, |
| --- | --- |

AF.

mivel az élelmiszer-szükségleteket kielégítő olyan megfelelő finanszírozást kellene előirányozni, amely érintetlenül hagyja a fejlődéshez hosszú távon nélkülözhetetlen alapvető erőforrásokat, és az élelmiszerbiztonság hiányának okait célozza meg,

| AG. | mivel az élelmiszersegélyezés a természeti katasztrófák vagy vészhelyzetek által veszélyeztetett élelmiszerbiztonság normalizálását szolgáló relé eszköznek tekinthető, amely hatásainak, hatékonyságának és minőségének maximalizálására éppúgy, mint az olyan potenciálisan káros hatásainak csökkentésére, mint a függőség kialakulása és a helyi piacok torzulása ügyelni szükséges, |
| --- | --- |

AG.

mivel az élelmiszersegélyezés a természeti katasztrófák vagy vészhelyzetek által veszélyeztetett élelmiszerbiztonság normalizálását szolgáló relé eszköznek tekinthető, amely hatásainak, hatékonyságának és minőségének maximalizálására éppúgy, mint az olyan potenciálisan káros hatásainak csökkentésére, mint a függőség kialakulása és a helyi piacok torzulása ügyelni szükséges,

| AH. | mivel az élelmiszerek nyomelemekkel való dúsítása és az élelmiszerekhez való hozzáadása ugyan alapvető fontosságú a hiányok pótlására, ám azokat az élelmiszersegélytől függetlenül kell kezelni, mivel míg ez utóbbit gabonafélék formájában biztosítják, addig az étrend-kiegészítők ipari kezelést igényelnek, |
| --- | --- |

AH.

mivel az élelmiszerek nyomelemekkel való dúsítása és az élelmiszerekhez való hozzáadása ugyan alapvető fontosságú a hiányok pótlására, ám azokat az élelmiszersegélytől függetlenül kell kezelni, mivel míg ez utóbbit gabonafélék formájában biztosítják, addig az étrend-kiegészítők ipari kezelést igényelnek,

| AI. | mivel az élelmiszersegély – amikor tartósan nyújtják, rosszul, vagy anélkül kezelik, hogy meggyőződnének arról, hogy az adott helyen fennálló élelmiszerhiány súlyossága valóban sürgős problémát okoz-e – kedvezőtlenül befolyásolhatja a helyi piacokat, veszélybe sodorhatja a helyi termelést és befektetéseket ösztönző intézkedéseket, és sajnos a fogyasztókat arra késztetheti, hogy a helyi alaptermékek helyett inkább az Egyesült Államokból vagy Európából importált élelmiszereket válasszák, |
| --- | --- |

AI.

mivel az élelmiszersegély – amikor tartósan nyújtják, rosszul, vagy anélkül kezelik, hogy meggyőződnének arról, hogy az adott helyen fennálló élelmiszerhiány súlyossága valóban sürgős problémát okoz-e – kedvezőtlenül befolyásolhatja a helyi piacokat, veszélybe sodorhatja a helyi termelést és befektetéseket ösztönző intézkedéseket, és sajnos a fogyasztókat arra késztetheti, hogy a helyi alaptermékek helyett inkább az Egyesült Államokból vagy Európából importált élelmiszereket válasszák,

| AJ. | mivel fontos különbséget tenni azon kormány- és NGO-beavatkozások között, amelyek (a) az élelmet a szegény lakosság részére közvetlenül juttatják el, amely feladatot a multilaterális ügynökségek is elvégzik, (b) az élelmiszerek beszerzésének támogatására irányulnak, illetve (c) az élelmiszersegély-transzferrel nem járó projektek végrehajtása céljából monetizálják az élelmiszersegélyt, |
| --- | --- |

AJ.

mivel fontos különbséget tenni azon kormány- és NGO-beavatkozások között, amelyek (a) az élelmet a szegény lakosság részére közvetlenül juttatják el, amely feladatot a multilaterális ügynökségek is elvégzik, (b) az élelmiszerek beszerzésének támogatására irányulnak, illetve (c) az élelmiszersegély-transzferrel nem járó projektek végrehajtása céljából monetizálják az élelmiszersegélyt,

Sürgős segélynyújtás

| AK. | mivel a sürgős élelmiszersegélyezés enyhítette az emberi katasztrófák kihatását a segélyezett, vagy természeti katasztrófák által sújtott AKCS-országokban, |
| --- | --- |

AK.

mivel a sürgős élelmiszersegélyezés enyhítette az emberi katasztrófák kihatását a segélyezett, vagy természeti katasztrófák által sújtott AKCS-országokban,

| AL. | mivel Lesotho jelenleg a 2001. óta három egymást követő évben az elégséges mennyiségű csapadék hiánya okozta súlyos éhínségtől szenved, amely helyzetet a lakosság 31 %-át súlytó HIV/AIDS növekvő világjárvány csak tovább nehezíti, |
| --- | --- |

AL.

mivel Lesotho jelenleg a 2001. óta három egymást követő évben az elégséges mennyiségű csapadék hiánya okozta súlyos éhínségtől szenved, amely helyzetet a lakosság 31 %-át súlytó HIV/AIDS növekvő világjárvány csak tovább nehezíti,

| AM. | mivel létfontosságú a nemzetközi sürgős segélynyújtás koordinációjának és hatékonyságának fokozása a gyors, összehangolt és megfelelő válaszadás szavatolása érdekében, különösen a nemzetközi közösségen belül folytatott kommunikáció javításával, |
| --- | --- |

AM.

mivel létfontosságú a nemzetközi sürgős segélynyújtás koordinációjának és hatékonyságának fokozása a gyors, összehangolt és megfelelő válaszadás szavatolása érdekében, különösen a nemzetközi közösségen belül folytatott kommunikáció javításával,

| AN. | mivel elengedhetetlen a nemzetközi, regionális, nemzeti és helyi szintű hatékony és hatásos sürgős beavatkozási mechanizmusok javítása és/vagy kifejlesztése, |
| --- | --- |

AN.

mivel elengedhetetlen a nemzetközi, regionális, nemzeti és helyi szintű hatékony és hatásos sürgős beavatkozási mechanizmusok javítása és/vagy kifejlesztése,

Élelmezésügyi politika

| 1. | hangsúlyt helyez az AKCS-országok összes lakója számára az egészséges és aktív életmód folytatását lehetővé tevő elegendő, egészséges és tápláló élelemhez való fizikai és gazdasági hozzáférés szavatolásának szükségességére; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyt helyez az AKCS-országok összes lakója számára az egészséges és aktív életmód folytatását lehetővé tevő elegendő, egészséges és tápláló élelemhez való fizikai és gazdasági hozzáférés szavatolásának szükségességére;

| 2. | felhívja a nemzetközi közösséget, hogy újólag vállaljon kötelezettséget a 2002-ben megrendezett Élelmezési világ-csúcsértekezleten fogant célok tiszteletben tartására, és fokozza az éhínség és az alultápláltság – különösen a fejlődő országokban történő – felszámolására tett kötelezettségvállalása irányába ható egyeztetett erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

2.

felhívja a nemzetközi közösséget, hogy újólag vállaljon kötelezettséget a 2002-ben megrendezett Élelmezési világ-csúcsértekezleten fogant célok tiszteletben tartására, és fokozza az éhínség és az alultápláltság – különösen a fejlődő országokban történő – felszámolására tett kötelezettségvállalása irányába ható egyeztetett erőfeszítéseit;

| 3. | hangsúlyozza a nemzetközi együttműködés és szolidaritás fontosságát annak követésére, hogy a táplálékot ne használhassák a politikai és gazdasági nyomásgyakorlás eszközeként; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza a nemzetközi együttműködés és szolidaritás fontosságát annak követésére, hogy a táplálékot ne használhassák a politikai és gazdasági nyomásgyakorlás eszközeként;

| 4. | hangsúlyt helyez az élelmiszer növénykultúrák és mezőgazdasági termesztésnek kedvező cselekvési keretrendszerek bevezetését célzó nemzeti és helyi intézkedések meghozatalának fontosságát; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyt helyez az élelmiszer növénykultúrák és mezőgazdasági termesztésnek kedvező cselekvési keretrendszerek bevezetését célzó nemzeti és helyi intézkedések meghozatalának fontosságát;

| 5. | felhívja a fejlődő országokat és az európai intézményeket, hogy ösztönözzék az élelmiszerbiztonsági szabályoknak az AKCS-országokban való betartásához szükséges (törvényhozási és technikai) keretfeltételek bevezetését, hogy ily módon egyrészt ezen államok lakossága számára biztosítva legyenek a biztonságos élelmezéshez való hozzáférés feltételei, másrészt megnyíljanak számukra az egészségre ártalmatlan élelmiszer-termékeik exportján keresztül az Európai Unió piacai, amely ráadásul a szegénység elleni küzdelemhez is nagyban hozzájárulna; |
| --- | --- |

5.

felhívja a fejlődő országokat és az európai intézményeket, hogy ösztönözzék az élelmiszerbiztonsági szabályoknak az AKCS-országokban való betartásához szükséges (törvényhozási és technikai) keretfeltételek bevezetését, hogy ily módon egyrészt ezen államok lakossága számára biztosítva legyenek a biztonságos élelmezéshez való hozzáférés feltételei, másrészt megnyíljanak számukra az egészségre ártalmatlan élelmiszer-termékeik exportján keresztül az Európai Unió piacai, amely ráadásul a szegénység elleni küzdelemhez is nagyban hozzájárulna;

| 6. | kéri, hogy a politikák végrehajtása során megkülönböztetett figyelmet fordítsanak a nőknek az élelmezési rendszerekben betöltött szerepére, és kihangsúlyozza a nőknek a nemzeti élelmezési stratégiák, tervek és projektek kidolgozásában, végrehajtásában és nyomon követésében való részvételének szükségességét; |
| --- | --- |

6.

kéri, hogy a politikák végrehajtása során megkülönböztetett figyelmet fordítsanak a nőknek az élelmezési rendszerekben betöltött szerepére, és kihangsúlyozza a nőknek a nemzeti élelmezési stratégiák, tervek és projektek kidolgozásában, végrehajtásában és nyomon követésében való részvételének szükségességét;

| 7. | ragaszkodik ahhoz, hogy a szegénység és az egyenlőtlenség felszámolását, az elégséges, a táplálkozási és egészségügyi szempontból megfelelő élelemhez való mindenki számára mindenkori hozzáférést, és annak hatékony felhasználását célzó politikák bevezetésre kerüljenek; |
| --- | --- |

7.

ragaszkodik ahhoz, hogy a szegénység és az egyenlőtlenség felszámolását, az elégséges, a táplálkozási és egészségügyi szempontból megfelelő élelemhez való mindenki számára mindenkori hozzáférést, és annak hatékony felhasználását célzó politikák bevezetésre kerüljenek;

| 8. | felhívja a fejlődő országokat az emberi erőforrások, az élelmezési, mezőgazdasági, halászati és erdészeti fenntartható rendszerek és a vidékfejlesztés előmozdítását célzó állami és magánbefektetések optimális előirányozásának és felhasználásának ösztönzésére; |
| --- | --- |

8.

felhívja a fejlődő országokat az emberi erőforrások, az élelmezési, mezőgazdasági, halászati és erdészeti fenntartható rendszerek és a vidékfejlesztés előmozdítását célzó állami és magánbefektetések optimális előirányozásának és felhasználásának ösztönzésére;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a fejlődő országoknak inkább a számukra alapvető fontosságú cél, az élelmiszerbiztonság és az önellátás elérésén kellene munkálkodniuk, mintsem az élelmiszersegélyektől függniük, és hogy ennélfogva szükséges az élelmiszerbiztonság hiányához vezető okok elemzése és orvoslása; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a fejlődő országoknak inkább a számukra alapvető fontosságú cél, az élelmiszerbiztonság és az önellátás elérésén kellene munkálkodniuk, mintsem az élelmiszersegélyektől függniük, és hogy ennélfogva szükséges az élelmiszerbiztonság hiányához vezető okok elemzése és orvoslása;

| 10. | buzdítja a Bizottságot és az AKCS-országokat a biológiai biztonságról szóló cartagenai jegyzőkönyvben foglaltak betartására, és újólag megerősíti az élelmiszer szuverenitás elvének betartási szükségességét, amely szerint minden egyes országot megillet az általa kívánatosnak tartott élelmiszer-termék ellátás módjának szabadon való megválasztásának joga, a nemzeti és regionális közösségi érdekekkel összhangban, más országok piacainak befolyásolása nélkül; |
| --- | --- |

10.

buzdítja a Bizottságot és az AKCS-országokat a biológiai biztonságról szóló cartagenai jegyzőkönyvben foglaltak betartására, és újólag megerősíti az élelmiszer szuverenitás elvének betartási szükségességét, amely szerint minden egyes országot megillet az általa kívánatosnak tartott élelmiszer-termék ellátás módjának szabadon való megválasztásának joga, a nemzeti és regionális közösségi érdekekkel összhangban, más országok piacainak befolyásolása nélkül;

| 11. | újólag megerősíti azon álláspontját, amely szerint a takarmány- és agrárcélú vetőmag és genetikai forrás szabadalmak veszélyeztetik a fenntartható mezőgazdasági gyakorlatokat, és megerősítik a vállalatok technológiákra, vetőmagvakra, génekre és gyógyszerekre vonatkozó monopolhelyzetét; támogatja a fejlődő országoknak Afrikával az élükön az ADPIC megállapodás módosítására tett javaslatát; |
| --- | --- |

11.

újólag megerősíti azon álláspontját, amely szerint a takarmány- és agrárcélú vetőmag és genetikai forrás szabadalmak veszélyeztetik a fenntartható mezőgazdasági gyakorlatokat, és megerősítik a vállalatok technológiákra, vetőmagvakra, génekre és gyógyszerekre vonatkozó monopolhelyzetét; támogatja a fejlődő országoknak Afrikával az élükön az ADPIC megállapodás módosítására tett javaslatát;

| 12. | felhívja a nemzetközi adományozókat és a nemzeti kormányokat, hogy erőfeszítéseiket a vidéki és szegény területek fejlesztésére összpontosítsák, egyrészt annak figyelembe vételével, hogy e területek jelenleg milyen formában vannak képviselve a nemzeti politikák, stratégiák és programok, valamint a szegénység elleni küzdelem és a természeti erőforrások fenntartható fejlődésére vonatkozó rendelkezéseiben, másrészt a vidéken tevékenykedő állami, magán, és a civil társadalmi szervezetek széles skálájának bevonásával; |
| --- | --- |

12.

felhívja a nemzetközi adományozókat és a nemzeti kormányokat, hogy erőfeszítéseiket a vidéki és szegény területek fejlesztésére összpontosítsák, egyrészt annak figyelembe vételével, hogy e területek jelenleg milyen formában vannak képviselve a nemzeti politikák, stratégiák és programok, valamint a szegénység elleni küzdelem és a természeti erőforrások fenntartható fejlődésére vonatkozó rendelkezéseiben, másrészt a vidéken tevékenykedő állami, magán, és a civil társadalmi szervezetek széles skálájának bevonásával;

| 13. | felhívja a nemzetközi adományozókat, és különösen az Európai Uniót valamint az AKCS-államok nemzeti kormányait, hogy az AKCS-országok vidékfejlesztési stratégiáiba illesszék be az alábbi elemeket: a termelési eszközökhöz történő hozzáférés (termőföld, berendezés és mezőgazdasági inputanyagok), a finanszírozáshoz és az információhoz való hozzájutás, a szakismeretek javítása, valamint a helyi közösségek döntéshozatalban való részvétele; |
| --- | --- |

13.

felhívja a nemzetközi adományozókat, és különösen az Európai Uniót valamint az AKCS-államok nemzeti kormányait, hogy az AKCS-országok vidékfejlesztési stratégiáiba illesszék be az alábbi elemeket: a termelési eszközökhöz történő hozzáférés (termőföld, berendezés és mezőgazdasági inputanyagok), a finanszírozáshoz és az információhoz való hozzájutás, a szakismeretek javítása, valamint a helyi közösségek döntéshozatalban való részvétele;

Élelmiszerbiztonság

| 14. | felhívja a fejlődő országokat, hogy biztosítsák a nők és férfiak egyenlő arányú részvételén alapuló, a szegénység felszámolásához és a tartós béke fenntartásához szükséges jobb feltételek biztosításához politikai, szociális és gazdasági környezetét, amely a leghathatósabb módon járul hozzá a mindenki számára elérhető tartós élelmiszerbiztonság megteremtéséhez; |
| --- | --- |

14.

felhívja a fejlődő országokat, hogy biztosítsák a nők és férfiak egyenlő arányú részvételén alapuló, a szegénység felszámolásához és a tartós béke fenntartásához szükséges jobb feltételek biztosításához politikai, szociális és gazdasági környezetét, amely a leghathatósabb módon járul hozzá a mindenki számára elérhető tartós élelmiszerbiztonság megteremtéséhez;

| 15. | ragaszkodik annak fontosságához, hogy az agrár- és általános kereskedelem keretében folytatott élelmiszerügyi politikák egy igazságos és piacorientált világkereskedelmi rendszernek köszönhetően hozzájáruljanak a mindenki számára elérhető élelmiszerbiztonsághoz; |
| --- | --- |

15.

ragaszkodik annak fontosságához, hogy az agrár- és általános kereskedelem keretében folytatott élelmiszerügyi politikák egy igazságos és piacorientált világkereskedelmi rendszernek köszönhetően hozzájáruljanak a mindenki számára elérhető élelmiszerbiztonsághoz;

| 16. | elismeri, hogy az élelmiszerbiztonság terén a fejlődő kis szigetországok nagyon sebezhetőek, és felhívja a nemzetközi közösséget, főként pedig a Bretton Woods-i intézményeket, hogy hajtsák végre a barbados-i cselekvési tervben foglalt különböző kötelezettségvállalásokat, különösen az élelmiszerbiztonságra vonatkozó fejezeteket; |
| --- | --- |

16.

elismeri, hogy az élelmiszerbiztonság terén a fejlődő kis szigetországok nagyon sebezhetőek, és felhívja a nemzetközi közösséget, főként pedig a Bretton Woods-i intézményeket, hogy hajtsák végre a barbados-i cselekvési tervben foglalt különböző kötelezettségvállalásokat, különösen az élelmiszerbiztonságra vonatkozó fejezeteket;

| 17. | felhívja a Bizottságot, hogy olyan közös agrárpolitikai reformlépéseket hajtsanak végre, amelyek szavatolják, hogy az agrárprotekcionizmus nem gördít akadályt a fejlődő országok importtermékei elé, továbbá támogassák ezen országokat a közösségi élelmiszer-szabványok elvárásainak való megfelelésben oly módon, hogy azok felvehessék a versenyt a konkurenciával; |
| --- | --- |

17.

felhívja a Bizottságot, hogy olyan közös agrárpolitikai reformlépéseket hajtsanak végre, amelyek szavatolják, hogy az agrárprotekcionizmus nem gördít akadályt a fejlődő országok importtermékei elé, továbbá támogassák ezen országokat a közösségi élelmiszer-szabványok elvárásainak való megfelelésben oly módon, hogy azok felvehessék a versenyt a konkurenciával;

| 18. | felhívja az EU-t és az Európai Bizottságot az arra való ügyelésre, hogy a cukorra vonatkozó közösségi rendszer reformjavaslatai továbbra is szavatolják az érintett AKCS-országok számára az EU-ba irányuló cukorexportból származó elégséges jövedelemszintet, amely utóbbi elengedhetetlen – többek között – az élelmiszerbiztonság terén létfontosságú alapvető élelmiszer-szükségletek kielégítésének finanszírozásához; |
| --- | --- |

18.

felhívja az EU-t és az Európai Bizottságot az arra való ügyelésre, hogy a cukorra vonatkozó közösségi rendszer reformjavaslatai továbbra is szavatolják az érintett AKCS-országok számára az EU-ba irányuló cukorexportból származó elégséges jövedelemszintet, amely utóbbi elengedhetetlen – többek között – az élelmiszerbiztonság terén létfontosságú alapvető élelmiszer-szükségletek kielégítésének finanszírozásához;

| 19. | hangsúlyozza, hogy az infrastruktúra hiánya továbbra is nagyban akadályozza az élelmiszerbiztonság megvalósulását, amelyhez az alábbi elemek szükségeltetnek: minimális úthálózat, szállítójárművek, elégséges kapacitással rendelkező biztonságos raktárak, és forgalmazás-felügyelet; felhívja la Bizottságot és egyéb nemzetközi adományozókat az infrastuktúra-támogatásnak az élelmiszerbiztonságot célzó stratégiáikba való felvételére; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy az infrastruktúra hiánya továbbra is nagyban akadályozza az élelmiszerbiztonság megvalósulását, amelyhez az alábbi elemek szükségeltetnek: minimális úthálózat, szállítójárművek, elégséges kapacitással rendelkező biztonságos raktárak, és forgalmazás-felügyelet; felhívja la Bizottságot és egyéb nemzetközi adományozókat az infrastuktúra-támogatásnak az élelmiszerbiztonságot célzó stratégiáikba való felvételére;

| 20. | megállapítja a FAO által megfogalmazott Élelmiszerbiztonsági Különprogram keretében megvalósult erőfeszítéseket, amelynek célja a fejlődő, különösen az alacsony jövedelemmel és élelmiszerhiánnyal küzdő országok élelmiszerbiztonságának növelése a növénykultúra-termesztés gyors ütemű növekedésének köszönhetően; |
| --- | --- |

20.

megállapítja a FAO által megfogalmazott Élelmiszerbiztonsági Különprogram keretében megvalósult erőfeszítéseket, amelynek célja a fejlődő, különösen az alacsony jövedelemmel és élelmiszerhiánnyal küzdő országok élelmiszerbiztonságának növelése a növénykultúra-termesztés gyors ütemű növekedésének köszönhetően;

| 21. | elismeri, hogy az élelmiszerbiztonság szükségszerűen a mezőgazdasági termelékenység fokozására irányuló hosszú távú beruházásokban és a vidékfejlesztési kezdeményezésekben rejlik, amelyet ötvözni kell az élelmiszerbiztonsághoz való hozzáféréstől megfosztott vidéki családokat megcélzó akciókkal, és ezzel magyarázható az országok számára annak fontossága, hogy rendelkezzenek egészséges mezőgazdasági infrastruktúrával, fejlesztési célú hitelkonstrukciókkal, hatékony biztonsági háló rendszerekkel, amelyeknek különleges költségvetési támogatásokat folyósítanak, és amelyek a vidéki területeket éppúgy lefedik, mint a városiakat, korai riasztásra és sürgősségi beavatkozásra alkalmas szervekkel is; |
| --- | --- |

21.

elismeri, hogy az élelmiszerbiztonság szükségszerűen a mezőgazdasági termelékenység fokozására irányuló hosszú távú beruházásokban és a vidékfejlesztési kezdeményezésekben rejlik, amelyet ötvözni kell az élelmiszerbiztonsághoz való hozzáféréstől megfosztott vidéki családokat megcélzó akciókkal, és ezzel magyarázható az országok számára annak fontossága, hogy rendelkezzenek egészséges mezőgazdasági infrastruktúrával, fejlesztési célú hitelkonstrukciókkal, hatékony biztonsági háló rendszerekkel, amelyeknek különleges költségvetési támogatásokat folyósítanak, és amelyek a vidéki területeket éppúgy lefedik, mint a városiakat, korai riasztásra és sürgősségi beavatkozásra alkalmas szervekkel is;

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy a cotonou-i megállapodás szellemében támogassa az AKCS-országokban olyan intézkedések foganatosítását, amelyek célja a természeti erőforrások kezelése terén a fenntartható agrártermelési gyakorlatok bevezetése az erőforrások hanyatlásának elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot, hogy a cotonou-i megállapodás szellemében támogassa az AKCS-országokban olyan intézkedések foganatosítását, amelyek célja a természeti erőforrások kezelése terén a fenntartható agrártermelési gyakorlatok bevezetése az erőforrások hanyatlásának elkerülése érdekében;

| 23. | aggodalommal veszi tudomásul, hogy a negatív trendek ellenére az agrárfejlesztés csupán négy AKCS-ország 9. EFA nemzeti stratégiai dokumentumaiban szerepel prioritásként; |
| --- | --- |

23.

aggodalommal veszi tudomásul, hogy a negatív trendek ellenére az agrárfejlesztés csupán négy AKCS-ország 9. EFA nemzeti stratégiai dokumentumaiban szerepel prioritásként;

| 24. | felhívja a Bizottságot és az AKCS-államok kormányait egyrészt a nemzeti stratégiai dokumentumaik szükség esetén való felülvizsgálatára az agrártermelési stratégiák, a nemzeti és regionális élelmiszerbiztonsági politikák, valamint a cotonou-i megállapodás 23. cikke alkalmazásában a vízkészlet-gazdálkodás és a fenntartható halászatfejlesztés támogatásának fokozása céljából, másrészt a 10. EFA-ban rejlő lehetőségeknek és a dohai forduló eredményeinek maximális kihasználására; |
| --- | --- |

24.

felhívja a Bizottságot és az AKCS-államok kormányait egyrészt a nemzeti stratégiai dokumentumaik szükség esetén való felülvizsgálatára az agrártermelési stratégiák, a nemzeti és regionális élelmiszerbiztonsági politikák, valamint a cotonou-i megállapodás 23. cikke alkalmazásában a vízkészlet-gazdálkodás és a fenntartható halászatfejlesztés támogatásának fokozása céljából, másrészt a 10. EFA-ban rejlő lehetőségeknek és a dohai forduló eredményeinek maximális kihasználására;

| 25. | felhívja a fejlődő országokat, hogy nemzetközi segítségnyújtás mellett erősítsék meg az élelmiszer- és agrárkutatás terén folytatott nemzeti tevékenységüket, nevezetesen a biotechnológiák területén, a nemesített fajták termelése, valamint termelékenységük és élelmezésügyi helyzetük javítása érdekében; |
| --- | --- |

25.

felhívja a fejlődő országokat, hogy nemzetközi segítségnyújtás mellett erősítsék meg az élelmiszer- és agrárkutatás terén folytatott nemzeti tevékenységüket, nevezetesen a biotechnológiák területén, a nemesített fajták termelése, valamint termelékenységük és élelmezésügyi helyzetük javítása érdekében;

| 26. | elismeri, hogy annak ellenére, hogy sokan vannak olyanok, akik a szó szoros értelmében az éhínségtől szenvednek, még számosabban vannak azok, akik mikrotápanyag hiánybetegségekben szenvednek, és hangsúlyozza, hogy az élelmiszerek nyomelemekkel való dúsítása és az élelmiszerekhez való hozzáadása ugyan alapvető fontosságú a hiányok pótlására, ám azokat az élelmiszersegélytől függetlenül kell kezelni, mivel míg ez utóbbit gabonafélék formájában biztosítják, addig az étrend-kiegészítők ipari kezelést igényelnek; |
| --- | --- |

26.

elismeri, hogy annak ellenére, hogy sokan vannak olyanok, akik a szó szoros értelmében az éhínségtől szenvednek, még számosabban vannak azok, akik mikrotápanyag hiánybetegségekben szenvednek, és hangsúlyozza, hogy az élelmiszerek nyomelemekkel való dúsítása és az élelmiszerekhez való hozzáadása ugyan alapvető fontosságú a hiányok pótlására, ám azokat az élelmiszersegélytől függetlenül kell kezelni, mivel míg ez utóbbit gabonafélék formájában biztosítják, addig az étrend-kiegészítők ipari kezelést igényelnek;

| 27. | elismeri annak szükségességét, hogy mivel az élelmiszerbiztonság nem ismer nemzeti határokat, szükséges a regionális együttműködés erősítése az éhínségek megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

27.

elismeri annak szükségességét, hogy mivel az élelmiszerbiztonság nem ismer nemzeti határokat, szükséges a regionális együttműködés erősítése az éhínségek megelőzése érdekében;

| 28. | felhívja a Bizottságot és más adományozókat egyrészt a trópusi és szubtrópusi alapélelmiszer-termékek kisgazdák szükségleteihez igazodó állami biotechnológiai kutatások jelentős fejlesztésének, másrészt pedig a biotechnológiák alkalmazására való képzés finanszírozására; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Bizottságot és más adományozókat egyrészt a trópusi és szubtrópusi alapélelmiszer-termékek kisgazdák szükségleteihez igazodó állami biotechnológiai kutatások jelentős fejlesztésének, másrészt pedig a biotechnológiák alkalmazására való képzés finanszírozására;

| 29. | felhívja a fejlődő országokat, hogy a rendelkezésre álló erőforrások mértékében vezessenek be a lakossági jóllétet és az élelmiszerbiztonságot szolgáló biztonsági hálót, amely kielégíti az élelmezésügyi szempontból rászoruló lakosságot, különösen a nélkülözőket, a gyermekeket, a terhes nőket, a szoptató anyákat, valamint a fogyatékkal élőket vagy a megromlott egészségügyi állapotú egyéneket; |
| --- | --- |

29.

felhívja a fejlődő országokat, hogy a rendelkezésre álló erőforrások mértékében vezessenek be a lakossági jóllétet és az élelmiszerbiztonságot szolgáló biztonsági hálót, amely kielégíti az élelmezésügyi szempontból rászoruló lakosságot, különösen a nélkülözőket, a gyermekeket, a terhes nőket, a szoptató anyákat, valamint a fogyatékkal élőket vagy a megromlott egészségügyi állapotú egyéneket;

| 30. | elismeri, hogy a halászati ágazat hozzájárulhat az AKCS-országok élelmiszerbiztonságához, és felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Unió és a fejlődő országok kölcsönös érdekében vizsgálja felül a hatályos halászati egyezményeket az állománymegőrzés, a fenntartható gazdálkodás, és az össztermelés helyi fogyasztásra fenntartott részének növelése céljából; |
| --- | --- |

30.

elismeri, hogy a halászati ágazat hozzájárulhat az AKCS-országok élelmiszerbiztonságához, és felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Unió és a fejlődő országok kölcsönös érdekében vizsgálja felül a hatályos halászati egyezményeket az állománymegőrzés, a fenntartható gazdálkodás, és az össztermelés helyi fogyasztásra fenntartott részének növelése céljából;

| 31. | felhívja a halászati iparral rendelkező fejlődő országokat, hogy nemzetközi segítségnyújtás mellett erősítsék meg az élelmiszer- és halászati kutatást és alkalmazást, valamint a hal- vagy egyéb tengeri fajtenyésztés területén kivívott technológiai előrelépések felhasználását a termelékenység és élelmiszerként való felhasználás fokozása céljából; |
| --- | --- |

31.

felhívja a halászati iparral rendelkező fejlődő országokat, hogy nemzetközi segítségnyújtás mellett erősítsék meg az élelmiszer- és halászati kutatást és alkalmazást, valamint a hal- vagy egyéb tengeri fajtenyésztés területén kivívott technológiai előrelépések felhasználását a termelékenység és élelmiszerként való felhasználás fokozása céljából;

| 32. | elismeri, hogy a víztisztaság és a vízellátás javítása elengedhetetlen az élelmiszerbiztonság megteremtéséhez, mivel a tiszta és nagy mennyiségben rendelkezésre álló víz alapvető fontosságú az emberi egészség és a növénykultúrák öntözésének szavatolására; |
| --- | --- |

32.

elismeri, hogy a víztisztaság és a vízellátás javítása elengedhetetlen az élelmiszerbiztonság megteremtéséhez, mivel a tiszta és nagy mennyiségben rendelkezésre álló víz alapvető fontosságú az emberi egészség és a növénykultúrák öntözésének szavatolására;

Hatékony és eredményes gazdálkodás az élelmezésügyben

| 33. | hangsúlyozza, hogy a kormányok feladata olyan környezet megteremtése, amely lehetővé teszi a magán és csoportos kezdeményezések számára, hogy kapacitásaikat, erőfeszítéseiket és erőforrásaikat, különösen pedig beruházásaikat egy közös cél: az élelmet mindenki számára célkitűzés megvalósítására fordítsák; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy a kormányok feladata olyan környezet megteremtése, amely lehetővé teszi a magán és csoportos kezdeményezések számára, hogy kapacitásaikat, erőfeszítéseiket és erőforrásaikat, különösen pedig beruházásaikat egy közös cél: az élelmet mindenki számára célkitűzés megvalósítására fordítsák;

| 34. | tudomásul veszi, hogy a fejlődő országokban fennálló szegénység, éhínség és alultápláltság a legfőbb okai a vidéki népesség városba vándorlásának felgyorsulásának, és kihangsúlyozza annak szükségességét, hogy nyerjenek beazonosítást a népesség leginkább éhező és alultáplált csoportjai, hogy e helyzet okait állapítsák meg, és hogy tegyék meg a helyzet javítását célzó intézkedéseket; |
| --- | --- |

34.

tudomásul veszi, hogy a fejlődő országokban fennálló szegénység, éhínség és alultápláltság a legfőbb okai a vidéki népesség városba vándorlásának felgyorsulásának, és kihangsúlyozza annak szükségességét, hogy nyerjenek beazonosítást a népesség leginkább éhező és alultáplált csoportjai, hogy e helyzet okait állapítsák meg, és hogy tegyék meg a helyzet javítását célzó intézkedéseket;

| 35. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az agrárreformot előmozdító, a tulajdonhoz, vízhez és használathoz való jogot védő szükséges jogi és egyéb mechanizmusok bevezetésre kerüljenek a szegények és nők erőforrásokhoz való hozzáférésének javítása céljából; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az agrárreformot előmozdító, a tulajdonhoz, vízhez és használathoz való jogot védő szükséges jogi és egyéb mechanizmusok bevezetésre kerüljenek a szegények és nők erőforrásokhoz való hozzáférésének javítása céljából;

| 36. | felhívja a fejlődő országok kormányait, hogy a civil társadalom valamennyi szereplőjével karöltve ellenőrizzék az élelmiszer-ellátmányok és élelmiszerkészletek rendelkezésre állását és tápértékének minőségét, különös figyelmet fordítva az élelmiszerbiztonság hiányából fakadóan fokozottan kockázatos övezetekre, az élelmezésügyi szempontból kiszolgáltatott csoportokra, valamint az olyan régiókra, ahol az évszakváltozások jelentős táplálkozási kihatással járnak; |
| --- | --- |

36.

felhívja a fejlődő országok kormányait, hogy a civil társadalom valamennyi szereplőjével karöltve ellenőrizzék az élelmiszer-ellátmányok és élelmiszerkészletek rendelkezésre állását és tápértékének minőségét, különös figyelmet fordítva az élelmiszerbiztonság hiányából fakadóan fokozottan kockázatos övezetekre, az élelmezésügyi szempontból kiszolgáltatott csoportokra, valamint az olyan régiókra, ahol az évszakváltozások jelentős táplálkozási kihatással járnak;

| 37. | felhívja a fejlődő országok kormányait, hogy teremtsék meg a válság- és konfliktusövezetekben élő lakosság humanitárius segélyhez való hozzáférésének feltételeit, oly módon, hogy alapvető élelmiszer- és egyéb szükségletei kielégítést nyerjenek; |
| --- | --- |

37.

felhívja a fejlődő országok kormányait, hogy teremtsék meg a válság- és konfliktusövezetekben élő lakosság humanitárius segélyhez való hozzáférésének feltételeit, oly módon, hogy alapvető élelmiszer- és egyéb szükségletei kielégítést nyerjenek;

Élelmiszersegélyezés

| 38. | hangsúlyozza a világszintű élelmiszerbiztonság javításának szükségességét, nevezetesen annak szavatolásával, hogy az élelmiszersegélyek a kínálat és az élelmiszerárak világpiaci ingadozásaitól függetlenül megfelelő időben eljussanak a rászorulókhoz; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza a világszintű élelmiszerbiztonság javításának szükségességét, nevezetesen annak szavatolásával, hogy az élelmiszersegélyek a kínálat és az élelmiszerárak világpiaci ingadozásaitól függetlenül megfelelő időben eljussanak a rászorulókhoz;

| 39. | felhívja a nemzetközi adományozókat, különösen az Európai Uniót, valamint a kedvezményezetteket, hogy kellő körültekintéssel tervezzék meg az élelmiszersegélyezési műveleteket: szükségletek pontos felmérése, végrehajtási terv és kitörési stratégia annak érdekében, hogy el lehessen kerülni az olyan ártalmas hatásokat, mint az élelmiszersegélytől való függőség vagy a helyi piacok torzulásának kialakulása; |
| --- | --- |

39.

felhívja a nemzetközi adományozókat, különösen az Európai Uniót, valamint a kedvezményezetteket, hogy kellő körültekintéssel tervezzék meg az élelmiszersegélyezési műveleteket: szükségletek pontos felmérése, végrehajtási terv és kitörési stratégia annak érdekében, hogy el lehessen kerülni az olyan ártalmas hatásokat, mint az élelmiszersegélytől való függőség vagy a helyi piacok torzulásának kialakulása;

| 40. | elismeri, hogy az élelmiszersegély az akut válsághelyzetekben kialakuló éhínség megakadályozásának vagy enyhítésének fontos eszköze, ám úgy véli, hogy ezen segély, amikor tartósan nyújtják, rosszul, vagy anélkül kezelik, hogy meggyőződnének arról, hogy az adott helyen fennálló élelmiszerhiány súlyossága valóban sürgős problémát okoz-e – kedvezőtlenül befolyásolhatja a helyi piacokat, veszélybe sodorhatja a helyi termelést és befektetéseket ösztönző intézkedéseket, és sajnos a fogyasztókat arra késztetheti, hogy a helyi alaptermékek helyett inkább az Egyesült Államokból vagy Európából importált élelmiszereket válasszák; |
| --- | --- |

40.

elismeri, hogy az élelmiszersegély az akut válsághelyzetekben kialakuló éhínség megakadályozásának vagy enyhítésének fontos eszköze, ám úgy véli, hogy ezen segély, amikor tartósan nyújtják, rosszul, vagy anélkül kezelik, hogy meggyőződnének arról, hogy az adott helyen fennálló élelmiszerhiány súlyossága valóban sürgős problémát okoz-e – kedvezőtlenül befolyásolhatja a helyi piacokat, veszélybe sodorhatja a helyi termelést és befektetéseket ösztönző intézkedéseket, és sajnos a fogyasztókat arra késztetheti, hogy a helyi alaptermékek helyett inkább az Egyesült Államokból vagy Európából importált élelmiszereket válasszák;

| 41. | tudomásul veszi a sürgősségi élelmiszersegély minden kétséget kizáróan alapvető fontosságú szerepét, amely konfliktusok, vagy természeti katasztrófa kiváltotta akut válsághelyzetekben életek megmentését, és a táplálkozási stresszhelyzetek mérséklését teszi lehetővé, és hangsúlyt helyez az élelmiszersegélyezés értékelésének a konfliktusok vagy természeti katasztrófák áldozatául esett helyi gazdaságok fellendítése keretében történő elvégzésének szükségességére; |
| --- | --- |

41.

tudomásul veszi a sürgősségi élelmiszersegély minden kétséget kizáróan alapvető fontosságú szerepét, amely konfliktusok, vagy természeti katasztrófa kiváltotta akut válsághelyzetekben életek megmentését, és a táplálkozási stresszhelyzetek mérséklését teszi lehetővé, és hangsúlyt helyez az élelmiszersegélyezés értékelésének a konfliktusok vagy természeti katasztrófák áldozatául esett helyi gazdaságok fellendítése keretében történő elvégzésének szükségességére;

| 42. | a fejlődéshez nyújtott humanitárius segélyt a szegénység elleni küzdelem, az egyetemes alapfokú oktatás előmozdítása, valamint a fejlődő országok rászorulóinak élelmezését és egészségét javító eszközének véli, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy e segélyt egy világos középtávú, a segélyezés más formáira áthidaló stratégiának is ki kell egészítenie, melynek célja az élelmiszerbiztonság erősítése és az élelmiszersegélytől való függőség kialakulásának csökkentése; |
| --- | --- |

42.

a fejlődéshez nyújtott humanitárius segélyt a szegénység elleni küzdelem, az egyetemes alapfokú oktatás előmozdítása, valamint a fejlődő országok rászorulóinak élelmezését és egészségét javító eszközének véli, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy e segélyt egy világos középtávú, a segélyezés más formáira áthidaló stratégiának is ki kell egészítenie, melynek célja az élelmiszerbiztonság erősítése és az élelmiszersegélytől való függőség kialakulásának csökkentése;

| 43. | elismeri az élelmezésnek a HIV/AIDS elleni küzdelemben betöltött szerepét, különösen az Élelmezési Világprogram, az UNICEF, a FAO és egyéb szervezetek által az érintett AKCS-országoknak az élelmiszersegélyezési programjaikon keresztül az élelmiszerbiztonság és a HIV/AIDS elleni küzdelem terén nyújtott hozzájárulását; |
| --- | --- |

43.

elismeri az élelmezésnek a HIV/AIDS elleni küzdelemben betöltött szerepét, különösen az Élelmezési Világprogram, az UNICEF, a FAO és egyéb szervezetek által az érintett AKCS-országoknak az élelmiszersegélyezési programjaikon keresztül az élelmiszerbiztonság és a HIV/AIDS elleni küzdelem terén nyújtott hozzájárulását;

| 44. | felhívja a nemzeti kormányokat és a nemzetközi adományozókat, különösen az Európai Uniót, hogy vegyék figyelembe, milyen szerepet tölthet be az élelmiszerellátás az oktatási és egészségügyi programok hatékonyságának növelésében, és ennél fogva vizsgálják meg annak lehetőségét, hogy az ilyen ellátás képezze oktatási és egészségügyi programjaik részét, ily módon meggátolva, hogy e programok többé ne legyenek kitéve a külföldi élelmiszersegélyek ingadozásaiból fakadó visszahatásoknak; |
| --- | --- |

44.

felhívja a nemzeti kormányokat és a nemzetközi adományozókat, különösen az Európai Uniót, hogy vegyék figyelembe, milyen szerepet tölthet be az élelmiszerellátás az oktatási és egészségügyi programok hatékonyságának növelésében, és ennél fogva vizsgálják meg annak lehetőségét, hogy az ilyen ellátás képezze oktatási és egészségügyi programjaik részét, ily módon meggátolva, hogy e programok többé ne legyenek kitéve a külföldi élelmiszersegélyek ingadozásaiból fakadó visszahatásoknak;

| 45. | elismeri, hogy a pénzügyi segélyezés általában a fizetési mérleg javításának, illetve a fejlesztés vagy élelmiszerbiztonság költségvetési támogatásának leghatékonyabb eszközének bizonyul; |
| --- | --- |

45.

elismeri, hogy a pénzügyi segélyezés általában a fizetési mérleg javításának, illetve a fejlesztés vagy élelmiszerbiztonság költségvetési támogatásának leghatékonyabb eszközének bizonyul;

| 46. | elismeri, hogy a helyi és regionális piacokon bonyolított beszerzések általában hatékonyabbak; hangsúlyozza, hogy az élelmiszersegélyezési műveletek végrehajtása során szükséges elkerülni a helyi piacok minden nemű torzulását; |
| --- | --- |

46.

elismeri, hogy a helyi és regionális piacokon bonyolított beszerzések általában hatékonyabbak; hangsúlyozza, hogy az élelmiszersegélyezési műveletek végrehajtása során szükséges elkerülni a helyi piacok minden nemű torzulását;

| 47. | felhívja a nemzetközi adományozókat, különösen az Európai Uniót a kedvezményezetteknek nagyobb hasznára váló, a beszerzések és szállítások maximális hatékonyságát egyedül szavatolandó nem kötött élelmiszersegély nyújtására; |
| --- | --- |

47.

felhívja a nemzetközi adományozókat, különösen az Európai Uniót a kedvezményezetteknek nagyobb hasznára váló, a beszerzések és szállítások maximális hatékonyságát egyedül szavatolandó nem kötött élelmiszersegély nyújtására;

| 48. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az élelmiszersegélyezés programozása és irányítása a lehető legszélesebb nemzetközi segítségnyújtás keretei között történjen, hogy a nemzetközi támogatás mellett nemzeti szinten kidolgozott és végrehajtott élelmezésügyi segítségnyújtási intézkedések egész során keresztül sikerüljön enyhíteni az éhínség hatásait; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az élelmiszersegélyezés programozása és irányítása a lehető legszélesebb nemzetközi segítségnyújtás keretei között történjen, hogy a nemzetközi támogatás mellett nemzeti szinten kidolgozott és végrehajtott élelmezésügyi segítségnyújtási intézkedések egész során keresztül sikerüljön enyhíteni az éhínség hatásait;

| 49. | hangsúlyozza, hogy az élelmiszersegélyezést körültekintően kell végrehajtani, amely egyrészről a sürgős segítségnyújtásra való válaszadás, másrészről pedig a függőség, a piaci egyensúly felborulása valamint a helyi, nemzeti termelőket, a helyi kereskedőket és a helyi gazdaságokat károsan befolyásoló hatások kockázatának elkerülése közötti arany középút megtartásával történik; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy az élelmiszersegélyezést körültekintően kell végrehajtani, amely egyrészről a sürgős segítségnyújtásra való válaszadás, másrészről pedig a függőség, a piaci egyensúly felborulása valamint a helyi, nemzeti termelőket, a helyi kereskedőket és a helyi gazdaságokat károsan befolyásoló hatások kockázatának elkerülése közötti arany középút megtartásával történik;

| 50. | kéri, hogy az élelmiszersegélyek elosztására a cserekapcsolatok bármilyen elmozdítását megelőzve és az adományozó országok agrárfölöslegének forgalomba hozatalát kerülve hatékony operatív szabályok szerint kerüljön sor, a WTO Főtanácsa által a dohai munkaprogramra vonatkozó határozatának „júliusi csomagjában” kitűzött céloknak megfelelően; |
| --- | --- |

50.

kéri, hogy az élelmiszersegélyek elosztására a cserekapcsolatok bármilyen elmozdítását megelőzve és az adományozó országok agrárfölöslegének forgalomba hozatalát kerülve hatékony operatív szabályok szerint kerüljön sor, a WTO Főtanácsa által a dohai munkaprogramra vonatkozó határozatának „júliusi csomagjában” kitűzött céloknak megfelelően;

| 51. | felkéri a Bizottságot és a többi adományozót, hogy a fejlődő országokban a fejlődő országok gazdaságainak támogatása, a szállítási költségek és a környezeti ártalmak csökkentése, valamint a helyi árfolyamok ellenőrzése céljából lehetőség szerint a célrégióhoz legközelebb eső területeken szerezzék be az élelmiszersegélyt; |
| --- | --- |

51.

felkéri a Bizottságot és a többi adományozót, hogy a fejlődő országokban a fejlődő országok gazdaságainak támogatása, a szállítási költségek és a környezeti ártalmak csökkentése, valamint a helyi árfolyamok ellenőrzése céljából lehetőség szerint a célrégióhoz legközelebb eső területeken szerezzék be az élelmiszersegélyt;

| 52. | felhívja a kedvezményezett országokat, hogy számolják fel azon politikai és anyagi tényezőket, amelyek gátolják az élelmiszersegélyek valamennyi rászoruló régióba történő eljutását, illetve előzzék meg az ilyen jellegű akadályok megjelenését; |
| --- | --- |

52.

felhívja a kedvezményezett országokat, hogy számolják fel azon politikai és anyagi tényezőket, amelyek gátolják az élelmiszersegélyek valamennyi rászoruló régióba történő eljutását, illetve előzzék meg az ilyen jellegű akadályok megjelenését;

Sürgős segélynyújtás

| 53. | felhívja a Bizottságot, hogy segítse és támogassa az AKCS-országokat a természeti katasztrófák és emberi eredetű válsághelyzetek megelőzésére és az azokkal szembeni felkészülésre tett erőfeszítéseikben; |
| --- | --- |

53.

felhívja a Bizottságot, hogy segítse és támogassa az AKCS-országokat a természeti katasztrófák és emberi eredetű válsághelyzetek megelőzésére és az azokkal szembeni felkészülésre tett erőfeszítéseikben;

| 54. | felhívja az Európai Bizottságot és más nemzetközi adományozókat, hogy Lesotho és Afrika déli területein fekvő egyéb szárazság és AIDS sújtotta országok számára folyósítsanak a Szváziföldhöz hasonlóan kiegészítő sürgős segélyt, enyhítve ezzel az érintett országok rászoruló lakosságának egyre aggasztóbb helyzetét; |
| --- | --- |

54.

felhívja az Európai Bizottságot és más nemzetközi adományozókat, hogy Lesotho és Afrika déli területein fekvő egyéb szárazság és AIDS sújtotta országok számára folyósítsanak a Szváziföldhöz hasonlóan kiegészítő sürgős segélyt, enyhítve ezzel az érintett országok rászoruló lakosságának egyre aggasztóbb helyzetét;

| 55. | felkéri az AKCS-országokat és a Bizottságot, hogy vizsgálják meg, milyen érdekük fűződne a stratégiai pontokon állandó válságkezelő stábok felállításához; |
| --- | --- |

55.

felkéri az AKCS-országokat és a Bizottságot, hogy vizsgálják meg, milyen érdekük fűződne a stratégiai pontokon állandó válságkezelő stábok felállításához;

| 56. | felhívja a kormányokat, hogy a civil társadalom szereplőivel karöltve tegyenek megfelelő erőfeszítéseket arra vonatkozóan, hogy szavatolják a sürgősségi műveletek kellő ellenőrzését, valamint azok végrehajtása során a helyi önkormányzatok, hatóságok és intézmények, illetve a spontán segítségnyújtásra szakosodott szervezetek és struktúrák együttműködését; |
| --- | --- |

56.

felhívja a kormányokat, hogy a civil társadalom szereplőivel karöltve tegyenek megfelelő erőfeszítéseket arra vonatkozóan, hogy szavatolják a sürgősségi műveletek kellő ellenőrzését, valamint azok végrehajtása során a helyi önkormányzatok, hatóságok és intézmények, illetve a spontán segítségnyújtásra szakosodott szervezetek és struktúrák együttműködését;

| 57. | hangsúlyozza a polgári lakosság, ideértve a humanitárius segítségnyújtók konfliktus időszakok alatti életvédelmének szükségességét, a sürgősségi helyzetekben a lakosságnak, különösen pedig a női családfőknek az élelmiszer-termékekhez való hozzáférésének szavatolását; kéri, hogy fordítsanak kitüntetett figyelmet a menekültek és az országuk fenségterületén belül hontalanná váló személyek a konfliktus időszakok alatt, és azok után közvetlenül kialakuló nehéz élelmezésügyi helyzetére; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza a polgári lakosság, ideértve a humanitárius segítségnyújtók konfliktus időszakok alatti életvédelmének szükségességét, a sürgősségi helyzetekben a lakosságnak, különösen pedig a női családfőknek az élelmiszer-termékekhez való hozzáférésének szavatolását; kéri, hogy fordítsanak kitüntetett figyelmet a menekültek és az országuk fenségterületén belül hontalanná váló személyek a konfliktus időszakok alatt, és azok után közvetlenül kialakuló nehéz élelmezésügyi helyzetére;

| 58. | utasítja társelnökeit, hogy a jelen állásfoglalást továbbítsák az AKCS-EU Miniszterek Tanácsához, az Európai Bizottsághoz, valamint az ENSZ és az Afrikai Unió főtitkáraihoz. |
| --- | --- |

58.

utasítja társelnökeit, hogy a jelen állásfoglalást továbbítsák az AKCS-EU Miniszterek Tanácsához, az Európai Bizottsághoz, valamint az ENSZ és az Afrikai Unió főtitkáraihoz.

---

(1)  Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2004. november 25-én, Hágában (Hollandia) fogadta el.

(2)  HL L 166, 1996.7.5., 11.o.

ÁLLÁSFOGLALÁS (1)

a darfouri helyzetről

Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2004. november 22. és 25. között Hágában (Hollandia) ülésezve, |
| --- | --- |

—

2004. november 22. és 25. között Hágában (Hollandia) ülésezve,

| — | tekintettel a szudáni kormány és az Egyesült Nemzetek 2004. július 3-i közös közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szudáni kormány és az Egyesült Nemzetek 2004. július 3-i közös közleményére,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek és Szudán kormánya között 2004. augusztus 5-én megkötött darfouri cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek és Szudán kormánya között 2004. augusztus 5-én megkötött darfouri cselekvési tervre,

| — | tekintettel az Afrikai Unió Béke és Biztonsági Tanácsának 2004. október 21-én az AU szudáni bővített missziójáról hozott határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió Béke és Biztonsági Tanácsának 2004. október 21-én az AU szudáni bővített missziójáról hozott határozatára,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek főtitkárának 2004. novemberében kelt jelentésére, valamint az Egyesült Nemzetek által 2004. szeptember 18-án és november 19-én elfogadott 1564. és 1574. számú állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek főtitkárának 2004. novemberében kelt jelentésére, valamint az Egyesült Nemzetek által 2004. szeptember 18-án és november 19-én elfogadott 1564. és 1574. számú állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az IGAD égisze alatt megindított békefolyamat tárgyalásainak 2004. október 7-én történt újrafelvételére, valamint a szudáni kormány és az M/APLS között a kenyai Nairobiban, 2004. november 19-én aláírt Szándéknyilatkozatra, amely a szerződő feleket még a 2004. év vége előtt végleges békeszerződés megkötésére kötelezi, |
| --- | --- |

—

tekintettel az IGAD égisze alatt megindított békefolyamat tárgyalásainak 2004. október 7-én történt újrafelvételére, valamint a szudáni kormány és az M/APLS között a kenyai Nairobiban, 2004. november 19-én aláírt Szándéknyilatkozatra, amely a szerződő feleket még a 2004. év vége előtt végleges békeszerződés megkötésére kötelezi,

| — | tekintettel a szudáni kormány és Nemzetközi Migrációs Szervezet között Khartoumban 2004. augusztus 21-én aláírt, a hontalanoknak saját országukba történő önkéntes visszatéréséről szóló megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szudáni kormány és Nemzetközi Migrációs Szervezet között Khartoumban 2004. augusztus 21-én aláírt, a hontalanoknak saját országukba történő önkéntes visszatéréséről szóló megállapodásra,

| A. | mivel a darfouri régió, valamint Szudán több más régiója is az alulfejlettség, valamint a gazdasági és politikai perifériára szorulás áldozatai, |
| --- | --- |

A.

mivel a darfouri régió, valamint Szudán több más régiója is az alulfejlettség, valamint a gazdasági és politikai perifériára szorulás áldozatai,

| B. | mivel 2003. februárjában a Szudáni Felszabadító Mozgalom (MLS) és az Igazság és Egyenlőség Mozgalma (MJE) vezetésével Darfourban lázadás tört ki, |
| --- | --- |

B.

mivel 2003. februárjában a Szudáni Felszabadító Mozgalom (MLS) és az Igazság és Egyenlőség Mozgalma (MJE) vezetésével Darfourban lázadás tört ki,

| C. | kinyilvánítva a közbiztonság hiánya és az erőszak fokozódása, a katasztrofális humanitárius helyzet, az emberi jogok tartós megsértése és a darfouri tűzszünet ismételt megsértése felett érzett mélységes aggodalmát, valamint e tekintetben újólag megerősítve, hogy minden fél köteles betartani a Biztonsági Tanács fentebb említett állásfoglalásaiban foglalt kötelezettségvállalásait; |
| --- | --- |

C.

kinyilvánítva a közbiztonság hiánya és az erőszak fokozódása, a katasztrofális humanitárius helyzet, az emberi jogok tartós megsértése és a darfouri tűzszünet ismételt megsértése felett érzett mélységes aggodalmát, valamint e tekintetben újólag megerősítve, hogy minden fél köteles betartani a Biztonsági Tanács fentebb említett állásfoglalásaiban foglalt kötelezettségvállalásait;

| D. | mivel a 2004. április 8-án aláírt tűzszüneti megállapodás dacára folyamatosan hírt adnak a civil lakosság soraiban a milíciák és a lázadók által elkövetett gyilkosságokról, valamint a nők és a gyermekek sérelmére elkövetett nemi visszaélésekről és erőszakos cselekményekről, |
| --- | --- |

D.

mivel a 2004. április 8-án aláírt tűzszüneti megállapodás dacára folyamatosan hírt adnak a civil lakosság soraiban a milíciák és a lázadók által elkövetett gyilkosságokról, valamint a nők és a gyermekek sérelmére elkövetett nemi visszaélésekről és erőszakos cselekményekről,

| E. | felhívást intézve valamennyi félhez annak érdekében, hogy a minden erőszakos cselekmény beszüntetésével teljesítsék kötelességüket, elítélve az emberi jogok megsértését és a nemzetközi humanitárius jog ellen elkövetett jogsértéseket, valamint kihangsúlyozva annak elengedhetetlen voltát, hogy az ilyen bűncselekmények elkövetőit bíróság elé állítsák, |
| --- | --- |

E.

felhívást intézve valamennyi félhez annak érdekében, hogy a minden erőszakos cselekmény beszüntetésével teljesítsék kötelességüket, elítélve az emberi jogok megsértését és a nemzetközi humanitárius jog ellen elkövetett jogsértéseket, valamint kihangsúlyozva annak elengedhetetlen voltát, hogy az ilyen bűncselekmények elkövetőit bíróság elé állítsák,

| F. | újólag megerősítve annak szükségességét, hogy valamennyi fél, beleértve a szudáni kormányt is, teljes körűen teljesítse az Egyesült Nemzetek 1556. (2004) és 1564. (2004) számú állásfoglalásaiban foglalt kötelezettségeit, és ragaszkodván a rászoruló lakosság bizalmának előmozdítására és újraélesztésére tett intézkedések, valamint a Darfourban uralkodó biztonsági légkör radikális javításának szükségességéhez, |
| --- | --- |

F.

újólag megerősítve annak szükségességét, hogy valamennyi fél, beleértve a szudáni kormányt is, teljes körűen teljesítse az Egyesült Nemzetek 1556. (2004) és 1564. (2004) számú állásfoglalásaiban foglalt kötelezettségeit, és ragaszkodván a rászoruló lakosság bizalmának előmozdítására és újraélesztésére tett intézkedések, valamint a Darfourban uralkodó biztonsági légkör radikális javításának szükségességéhez,

| G. | ezzel kapcsolatban emlékeztetve arra, hogy ugyan minden egyes fél köteles az emberi és nemzetközi humanitárius jogok betartására, ám elsősorban a szudáni kormány feladata, hogy fenségterületén gondoskodjon a lakosság biztonságáról, és az emberi jogok tiszteletben tartása mellett a közrend fenntartásáról, |
| --- | --- |

G.

ezzel kapcsolatban emlékeztetve arra, hogy ugyan minden egyes fél köteles az emberi és nemzetközi humanitárius jogok betartására, ám elsősorban a szudáni kormány feladata, hogy fenségterületén gondoskodjon a lakosság biztonságáról, és az emberi jogok tiszteletben tartása mellett a közrend fenntartásáról,

| H. | kihangsúlyozva, hogy a darfouri válság végleges rendezése együtt kell, hogy járjon a hontalanok és menekültek eredeti otthonaiba való szabadon választott és biztonságos visszatérésével, és ezzel kapcsolatban megjegyezve a szudáni kormány és Nemzetközi Migrációs Szervezet között 2004-ben aláírt szándéknyilatkozatot, |
| --- | --- |

H.

kihangsúlyozva, hogy a darfouri válság végleges rendezése együtt kell, hogy járjon a hontalanok és menekültek eredeti otthonaiba való szabadon választott és biztonságos visszatérésével, és ezzel kapcsolatban megjegyezve a szudáni kormány és Nemzetközi Migrációs Szervezet között 2004-ben aláírt szándéknyilatkozatot,

| I. | mivel az Afrikai Unió folytatta a darfouri probléma végleges rendezésére irányuló megoldás kereséséhez nyújtott pozitív segítségét, és békemegfigyelőket küldött e régióba, |
| --- | --- |

I.

mivel az Afrikai Unió folytatta a darfouri probléma végleges rendezésére irányuló megoldás kereséséhez nyújtott pozitív segítségét, és békemegfigyelőket küldött e régióba,

| J. | mivel az Élelmezési Világprogram becslése alapján havonta több ezerre tehető az alultápláltság következtében elhalálozó személyek, főleg nők és gyermekek száma, |
| --- | --- |

J.

mivel az Élelmezési Világprogram becslése alapján havonta több ezerre tehető az alultápláltság következtében elhalálozó személyek, főleg nők és gyermekek száma,

| K. | üdvözölve a szudáni kormány által foganatosított, a humanitárius segélyek eljuttatásának útjába tornyosuló adminisztratív akadályok lebontására irányuló intézkedéseket, amelyek ily módon a humanitárius segélynyújtó szervezetek, és nemzetközi emberjogi NGO-k számosabb alkalmazottja részére nyitják meg a Darfourba vezető utat; kihangsúlyozva ugyanakkor, hogy valamennyi félnek erőfeszítéseket kell tennie annak szavatolására, hogy Darfour minden lakója, beleértve a táborokon kívül letelepedett népességet is, akadálytalanul hozzáférhessen a humanitárius segélyhez, |
| --- | --- |

K.

üdvözölve a szudáni kormány által foganatosított, a humanitárius segélyek eljuttatásának útjába tornyosuló adminisztratív akadályok lebontására irányuló intézkedéseket, amelyek ily módon a humanitárius segélynyújtó szervezetek, és nemzetközi emberjogi NGO-k számosabb alkalmazottja részére nyitják meg a Darfourba vezető utat; kihangsúlyozva ugyanakkor, hogy valamennyi félnek erőfeszítéseket kell tennie annak szavatolására, hogy Darfour minden lakója, beleértve a táborokon kívül letelepedett népességet is, akadálytalanul hozzáférhessen a humanitárius segélyhez,

| L. | nyomatékosan arra kérve a szudáni kormányt és a lázadó csoportokat, hogy szavatolják a humanitárius segélyek részét képező áruk és humanitárius dolgozók akadálytalan mozgásának megkönnyítését, adott esetben Szudán Csáddal és Líbiával határos földi és légi útvonalain is, |
| --- | --- |

L.

nyomatékosan arra kérve a szudáni kormányt és a lázadó csoportokat, hogy szavatolják a humanitárius segélyek részét képező áruk és humanitárius dolgozók akadálytalan mozgásának megkönnyítését, adott esetben Szudán Csáddal és Líbiával határos földi és légi útvonalain is,

| M. | mivel Darfourban az emberi jogok megsértése napirenden van, ideértve a polgári lakosság bombázását, és mivel a hontalanok táborainak lerombolása nem szűnt meg, |
| --- | --- |

M.

mivel Darfourban az emberi jogok megsértése napirenden van, ideértve a polgári lakosság bombázását, és mivel a hontalanok táborainak lerombolása nem szűnt meg,

| N. | emlékeztetve arra, hogy az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa a szudáni helyzetnek a nemzetközi békére és a régió stabilitására kiható következményei iránti aggodalmának ad hangot, |
| --- | --- |

N.

emlékeztetve arra, hogy az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa a szudáni helyzetnek a nemzetközi békére és a régió stabilitására kiható következményei iránti aggodalmának ad hangot,

| 1. | üdvözli a szudáni kormány és a Szudáni Felszabadító Mozgalom/Népi Hadsereg között a kenyai Nairobiban, 2004. november 19-én aláírt Szándéknyilatkozatot, amely a szerződő feleket még a 2004. év vége előtt végleges békeszerződés megkötésére kötelezi, és amely a Szudán déli részének megbékítéséhez vezető út egyik jelentős lépésének bizonyul, és a darfouri béke megszilárdításához is hozzájárulhat, |
| --- | --- |

1.

üdvözli a szudáni kormány és a Szudáni Felszabadító Mozgalom/Népi Hadsereg között a kenyai Nairobiban, 2004. november 19-én aláírt Szándéknyilatkozatot, amely a szerződő feleket még a 2004. év vége előtt végleges békeszerződés megkötésére kötelezi, és amely a Szudán déli részének megbékítéséhez vezető út egyik jelentős lépésének bizonyul, és a darfouri béke megszilárdításához is hozzájárulhat,

| 2. | támogatja a Biztonsági Tanács azon kezdeményezését, amely a kormány és a lázadók erőit, valamint minden egyéb fegyveres csoportot arra kötelez, hogy azonnali hatállyal szüntessék be az erőszakot és a támadásokat, ideértve az emberrablást is, tartózkodjanak a polgári lakosság erőszakos visszatelepítésétől, működjenek együtt a nemzetközi humanitárius segélyező és felügyeleti szervezetekkel, ügyeljenek arra, hogy tagjaik tartsák tiszteletben a nemzetközi humanitárius jogot, gondoskodjanak a humanitárius személyzet biztonságáról, és minden szinten tartsák be azon kötelezettségvállalásukat, amely alapján szabad utat engednek a humanitárius szervezeteknek és azok alkalmazottainak, a humanitárius dolgozóknak a nélkülöző lakossághoz való hozzáféréséről szóló, 2003. augusztus 26-án elfogadott 1502. (2003) számú állásfoglalásban, valamint a 2004. november 9-i abujai jegyzőkönyvben foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

2.

támogatja a Biztonsági Tanács azon kezdeményezését, amely a kormány és a lázadók erőit, valamint minden egyéb fegyveres csoportot arra kötelez, hogy azonnali hatállyal szüntessék be az erőszakot és a támadásokat, ideértve az emberrablást is, tartózkodjanak a polgári lakosság erőszakos visszatelepítésétől, működjenek együtt a nemzetközi humanitárius segélyező és felügyeleti szervezetekkel, ügyeljenek arra, hogy tagjaik tartsák tiszteletben a nemzetközi humanitárius jogot, gondoskodjanak a humanitárius személyzet biztonságáról, és minden szinten tartsák be azon kötelezettségvállalásukat, amely alapján szabad utat engednek a humanitárius szervezeteknek és azok alkalmazottainak, a humanitárius dolgozóknak a nélkülöző lakossághoz való hozzáféréséről szóló, 2003. augusztus 26-án elfogadott 1502. (2003) számú állásfoglalásban, valamint a 2004. november 9-i abujai jegyzőkönyvben foglaltaknak megfelelően;

| 3. | felkéri valamennyi szudáni pártot, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az azonnali figyelem középpontjába kerüljenek a Tűzszüneti Bizottság által jelzett jogsértések, és az ilyen cselekmények elkövetőinek felelősségre vonása megtörténjen; |
| --- | --- |

3.

felkéri valamennyi szudáni pártot, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az azonnali figyelem középpontjába kerüljenek a Tűzszüneti Bizottság által jelzett jogsértések, és az ilyen cselekmények elkövetőinek felelősségre vonása megtörténjen;

| 4. | támogatja az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának a szudáni kormányhoz intézett felhívását, amelyben az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jogok ellen elkövetett számos jogsértésért felelős személyek, a népi hadsereg és a zsanzsauita milíciák tagjainak beazonosításával és bíróság elé állításával a Darfourban uralkodó büntetlenség légkörének megszüntetését kéri, és ragaszkodik ahhoz, hogy a szudáni kormány minden szükséges intézkedést tegyen meg annak érdekében, hogy az erőszak és az atrocitások minden megnyilvánulása véget érjen; |
| --- | --- |

4.

támogatja az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának a szudáni kormányhoz intézett felhívását, amelyben az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jogok ellen elkövetett számos jogsértésért felelős személyek, a népi hadsereg és a zsanzsauita milíciák tagjainak beazonosításával és bíróság elé állításával a Darfourban uralkodó büntetlenség légkörének megszüntetését kéri, és ragaszkodik ahhoz, hogy a szudáni kormány minden szükséges intézkedést tegyen meg annak érdekében, hogy az erőszak és az atrocitások minden megnyilvánulása véget érjen;

| 5. | támogatja a Biztonsági Tanácsnak azon kezdeményezését, amely a szudáni kormányt az Afrikai uniós ellenőrző misszió részére bizonyítékok – nevezetesen a lefegyverzett zsanzsauita milicisták, az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jogok megsértésének vádjával letartóztatott személyek neveinek – beszolgáltatására kötelezi, ezzel bizonyítva, hogy aláveti magát az 1556. (2004) számú állásfoglalás előírásainak, valamint a N'Djamena-ban 2004. április 8-án aláírt fegyverszüneti megállapodásban foglalt kötelezettségvállalásoknak; |
| --- | --- |

5.

támogatja a Biztonsági Tanácsnak azon kezdeményezését, amely a szudáni kormányt az Afrikai uniós ellenőrző misszió részére bizonyítékok – nevezetesen a lefegyverzett zsanzsauita milicisták, az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jogok megsértésének vádjával letartóztatott személyek neveinek – beszolgáltatására kötelezi, ezzel bizonyítva, hogy aláveti magát az 1556. (2004) számú állásfoglalás előírásainak, valamint a N'Djamena-ban 2004. április 8-án aláírt fegyverszüneti megállapodásban foglalt kötelezettségvállalásoknak;

| 6. | üdvözli az Egyesült Nemzetek Főtitkára által kezdeményezett nemzetközi vizsgálóbizottság felállítását, amelynek feladata a nemzetközi humanitárius jogok és az emberi jogok nemzetközi eszközeinek Darfourban bármely fél általi megsértéséről szóló beszámolók kivizsgálása, valamint „annak megállapítása, hogy történtek-e népirtásra utaló cselekmények, és az ilyen jogsértések elkövetőinek beazonosítása annak szavatolására, hogy azoknak felelniük kelljen tetteikért”; felkéri valamennyi pártot a bizottsággal való teljes körű együttműködésre, felhívja továbbá az Egyesült Nemzetek Főtitkárát, hogy az Emberjogi Főbiztossággal karöltve foganatosítsák mindazon szükséges intézkedéseket, amelyek a Darfourba kiküldött emberjogi megfigyelők számának növelését célozza; |
| --- | --- |

6.

üdvözli az Egyesült Nemzetek Főtitkára által kezdeményezett nemzetközi vizsgálóbizottság felállítását, amelynek feladata a nemzetközi humanitárius jogok és az emberi jogok nemzetközi eszközeinek Darfourban bármely fél általi megsértéséről szóló beszámolók kivizsgálása, valamint „annak megállapítása, hogy történtek-e népirtásra utaló cselekmények, és az ilyen jogsértések elkövetőinek beazonosítása annak szavatolására, hogy azoknak felelniük kelljen tetteikért”; felkéri valamennyi pártot a bizottsággal való teljes körű együttműködésre, felhívja továbbá az Egyesült Nemzetek Főtitkárát, hogy az Emberjogi Főbiztossággal karöltve foganatosítsák mindazon szükséges intézkedéseket, amelyek a Darfourba kiküldött emberjogi megfigyelők számának növelését célozza;

| 7. | nyomatékosan felhívja a szudáni kormányt, hogy mindent tegyen meg a hontalanok és menekültek eredeti otthonaiba való szabadon választott és biztonságos visszatéréséért a szudáni kormány és a Nemzetközi Migrációs Szervezet között kötött megállapodásoknak megfelelően; |
| --- | --- |

7.

nyomatékosan felhívja a szudáni kormányt, hogy mindent tegyen meg a hontalanok és menekültek eredeti otthonaiba való szabadon választott és biztonságos visszatéréséért a szudáni kormány és a Nemzetközi Migrációs Szervezet között kötött megállapodásoknak megfelelően;

| 8. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a szudáni kormány és az ALS és MJE között Abuja-ban folytatott, a darfouri válság megoldását célzó béketárgyalások előre haladjanak; ragaszkodik hozzá, hogy az abujai béketárgyalásokon jóhiszeműen résztvevő valamennyi fél mihamarabb megegyezésre jusson; üdvözli a Humanitárius Jegyzőkönyv és a Biztonsági Jegyzőkönyv 2004. november 9-i aláírását; buzdítja a feleket, hogy mihamarabb alkalmazzák annak rendelkezéseit és reméli, hogy nemsokára megtörténik a politikai rendezést szolgáló elvi nyilatkozat aláírása; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a szudáni kormány és az ALS és MJE között Abuja-ban folytatott, a darfouri válság megoldását célzó béketárgyalások előre haladjanak; ragaszkodik hozzá, hogy az abujai béketárgyalásokon jóhiszeműen résztvevő valamennyi fél mihamarabb megegyezésre jusson; üdvözli a Humanitárius Jegyzőkönyv és a Biztonsági Jegyzőkönyv 2004. november 9-i aláírását; buzdítja a feleket, hogy mihamarabb alkalmazzák annak rendelkezéseit és reméli, hogy nemsokára megtörténik a politikai rendezést szolgáló elvi nyilatkozat aláírása;

| 9. | kéri a régió valamennyi országát, hogy minden tőlük telhetőt tegyenek meg az átfogó békemegállapodás teljes és késedelem nélküli végrehajtásának támogatásáért; |
| --- | --- |

9.

kéri a régió valamennyi országát, hogy minden tőlük telhetőt tegyenek meg az átfogó békemegállapodás teljes és késedelem nélküli végrehajtásának támogatásáért;

| 10. | hangsúlyozza, hogy egy átfogó békemegállapodás egész Szudánban hozzájárul majd a tartós béke és stabilitás megszilárdításához, valamint a darfouri válság megoldásához, és kihangsúlyozza annak fontosságát, hogy a minden érdekelt fél, így a nők bevonásával elfogadott nemzeti megközelítésen keresztül teremtődjön meg a megbékélés és a béke megszilárdulása; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy egy átfogó békemegállapodás egész Szudánban hozzájárul majd a tartós béke és stabilitás megszilárdításához, valamint a darfouri válság megoldásához, és kihangsúlyozza annak fontosságát, hogy a minden érdekelt fél, így a nők bevonásával elfogadott nemzeti megközelítésen keresztül teremtődjön meg a megbékélés és a béke megszilárdulása;

| 11. | szilárdan támogatja az Afrikai Uniónak azon határozatait, amelyek a darfouri missziója létszámát 3 320 főre emelik, és mandátumát a 2004. október 20-i Afrikai Unió Béke és Biztonsági Tanácsa által kiadott közlemény 6. bekezdésében szereplő feladatokra bővíti; nyomatékosan felhívja az Európai Unió tagállamait és az AKCS-államokat a szükséges berendezések, logisztikai és pénzügyi eszközök, valamint egyéb erőforrások biztosítására, és arra buzdítja a szudáni kormányt és valamennyi lázadó csoportot, hogy teljes körűen működjenek együtt az Afrikai Unióval; |
| --- | --- |

11.

szilárdan támogatja az Afrikai Uniónak azon határozatait, amelyek a darfouri missziója létszámát 3 320 főre emelik, és mandátumát a 2004. október 20-i Afrikai Unió Béke és Biztonsági Tanácsa által kiadott közlemény 6. bekezdésében szereplő feladatokra bővíti; nyomatékosan felhívja az Európai Unió tagállamait és az AKCS-államokat a szükséges berendezések, logisztikai és pénzügyi eszközök, valamint egyéb erőforrások biztosítására, és arra buzdítja a szudáni kormányt és valamennyi lázadó csoportot, hogy teljes körűen működjenek együtt az Afrikai Unióval;

| 12. | kéri az Egyesült Nemzetek Szervezetét, valamint az Afrikai Uniót, hogy összehangoltabb terveket dolgozzanak ki, elkerülve ezzel a tűzszüneti megállapodás megsértéseit, beleértve a haderőmozgásokat; |
| --- | --- |

12.

kéri az Egyesült Nemzetek Szervezetét, valamint az Afrikai Uniót, hogy összehangoltabb terveket dolgozzanak ki, elkerülve ezzel a tűzszüneti megállapodás megsértéseit, beleértve a haderőmozgásokat;

| 13. | kötelezi magát, hogy az átfogó békemegállapodás megkötését követően támogatni fogja a szudáni népet egy békés, egyesült és virágzó nemzet megteremtésére irányuló törekvésében azzal a feltétellel, hogy a felek teljesítik valamennyi, különösen pedig az Abuja-ban, Nigériában, a N'Djamena-ban, és Csádban előírt kötelezettségvállalásukat; |
| --- | --- |

13.

kötelezi magát, hogy az átfogó békemegállapodás megkötését követően támogatni fogja a szudáni népet egy békés, egyesült és virágzó nemzet megteremtésére irányuló törekvésében azzal a feltétellel, hogy a felek teljesítik valamennyi, különösen pedig az Abuja-ban, Nigériában, a N'Djamena-ban, és Csádban előírt kötelezettségvállalásukat;

| 14. | nyomatékosan kéri az Egyesült Nemzetek és a Világbank közös értékelő misszióját, valamint a feleket, hogy más bilaterális és multilaterális adományozókkal karöltve továbbra is tegyenek erőfeszítéseket a Szudán újjáépítését és gazdasági fejlesztését támogató segély gyors kiutalására – beleértve az állami fejlesztési segélyt, esetleg az államadósság könnyítését, valamint a piacokhoz való hozzáférés könnyítését –, amint egy átfogó békemegállapodás aláírásra kerül, majd alkalmazása kezdetét veszi; |
| --- | --- |

14.

nyomatékosan kéri az Egyesült Nemzetek és a Világbank közös értékelő misszióját, valamint a feleket, hogy más bilaterális és multilaterális adományozókkal karöltve továbbra is tegyenek erőfeszítéseket a Szudán újjáépítését és gazdasági fejlesztését támogató segély gyors kiutalására – beleértve az állami fejlesztési segélyt, esetleg az államadósság könnyítését, valamint a piacokhoz való hozzáférés könnyítését –, amint egy átfogó békemegállapodás aláírásra kerül, majd alkalmazása kezdetét veszi;

| 15. | hangsúlyt helyez a humanitárius segélyezési műveletekre és az Afrikai Unió részére szánt Európai uniós alapok gyors mozgósítására; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyt helyez a humanitárius segélyezési műveletekre és az Afrikai Unió részére szánt Európai uniós alapok gyors mozgósítására;

| 16. | felhívja az Európai Unió tagállamait, hogy nagylelkű és folyamatos hozzájárulásokkal vegyenek részt a Szudánban és Csádban jelenleg folyó humanitárius erőfeszítésekben; |
| --- | --- |

16.

felhívja az Európai Unió tagállamait, hogy nagylelkű és folyamatos hozzájárulásokkal vegyenek részt a Szudánban és Csádban jelenleg folyó humanitárius erőfeszítésekben;

| 17. | elfogadja az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának határozatát, amely egyéb, az Egyesült Nemzetek Alapokmányának 41. cikkében foglaltakhoz hasonló intézkedések foganatosításának lehetőségét tervezi, amely alapján „A Biztonsági Tanács dönthet arról, hogy milyen, a fegyveres erő alkalmazásával nem járó intézkedések végrehajtása szükséges határozatainak hatályba léptetéséhez, és felkérheti az Egyesült Nemzetek tagjait ezen intézkedések alkalmazására. Ezek között szerepelhet a gazdasági kapcsolatok és a vasúti, tengeri, légi, postai, távirati, rádiós és más kommunikációs összeköttetés teljes vagy részleges megszakítása, valamint a diplomáciai kapcsolatok megszakítása”, mely intézkedések azonban a lakosság szenvedéseit csak tovább tetéznék; |
| --- | --- |

17.

elfogadja az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának határozatát, amely egyéb, az Egyesült Nemzetek Alapokmányának 41. cikkében foglaltakhoz hasonló intézkedések foganatosításának lehetőségét tervezi, amely alapján „A Biztonsági Tanács dönthet arról, hogy milyen, a fegyveres erő alkalmazásával nem járó intézkedések végrehajtása szükséges határozatainak hatályba léptetéséhez, és felkérheti az Egyesült Nemzetek tagjait ezen intézkedések alkalmazására. Ezek között szerepelhet a gazdasági kapcsolatok és a vasúti, tengeri, légi, postai, távirati, rádiós és más kommunikációs összeköttetés teljes vagy részleges megszakítása, valamint a diplomáciai kapcsolatok megszakítása”, mely intézkedések azonban a lakosság szenvedéseit csak tovább tetéznék;

| 18. | felhívja valamennyi felet és a nemzetközi közösséget olyan szükséges intézkedések azonnali foganatosítására, melyek véget vethetnek a konfliktus marcangolta darfouri övezetben a fegyverek elterjedésének; |
| --- | --- |

18.

felhívja valamennyi felet és a nemzetközi közösséget olyan szükséges intézkedések azonnali foganatosítására, melyek véget vethetnek a konfliktus marcangolta darfouri övezetben a fegyverek elterjedésének;

| 19. | dönt egy helyzetértékelő vizsgáló misszió Szudánba való küldéséről, majd a tapasztalatokról az Elnökségnek jelentés benyújtásáról; |
| --- | --- |

19.

dönt egy helyzetértékelő vizsgáló misszió Szudánba való küldéséről, majd a tapasztalatokról az Elnökségnek jelentés benyújtásáról;

| 20. | utasítja társelnökeit, hogy a jelen állásfoglalást továbbítsák az AKCS-EU Miniszterek Tanácsához, az Európai Bizottsághoz, Szudán kormányához, az Afrikai Unióhoz, az IGAD-hoz, az Amerikai Egyesült Államok, Líbia, Egyiptom és Kína kormányaihoz, valamint az ENSZ főtitkárához. |
| --- | --- |

20.

utasítja társelnökeit, hogy a jelen állásfoglalást továbbítsák az AKCS-EU Miniszterek Tanácsához, az Európai Bizottsághoz, Szudán kormányához, az Afrikai Unióhoz, az IGAD-hoz, az Amerikai Egyesült Államok, Líbia, Egyiptom és Kína kormányaihoz, valamint az ENSZ főtitkárához.

---

(1)  Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2004. november 25-én, Hágában (Hollandia) fogadta el.

ÁLLÁSFOGLALÁS (1)

a karibi térségben pusztító ciklonok okozta károkról

Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2004. november 22. és 25. között Hágában (Hollandia) ülésezve, |
| --- | --- |

—

2004. november 22. és 25. között Hágában (Hollandia) ülésezve,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek égisze alatt megtartott kicsiny fejlődő szigetországok fenntartható fejlődésének szentelt világ-csúcstalálkozóra, valamint az 1994. április 25. és május 6. között Barbadoson fogant barbadosi cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek égisze alatt megtartott kicsiny fejlődő szigetországok fenntartható fejlődésének szentelt világ-csúcstalálkozóra, valamint az 1994. április 25. és május 6. között Barbadoson fogant barbadosi cselekvési tervre,

| — | tekintettel az Addis-Abeba-ban, 2004. február 19-én elfogadott csendes-óceáni, indiai-óceáni és karibi térségben pusztító ciklonok okozta károkról, és a természeti katasztrófákra adott gyors reagálásról szóló állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Addis-Abeba-ban, 2004. február 19-én elfogadott csendes-óceáni, indiai-óceáni és karibi térségben pusztító ciklonok okozta károkról, és a természeti katasztrófákra adott gyors reagálásról szóló állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az éghajlatváltozásról szóló Kyotoi Jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlatváltozásról szóló Kyotoi Jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a Cotonou-ban (Benin) 2000. június 23-án aláírt AKCS-EK partnerségi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonou-ban (Benin) 2000. június 23-án aláírt AKCS-EK partnerségi megállapodásra,

| A. | mélységesen elszomorodva a karibi országokat, nevezetesen a Bahamákat, Barbadost, a Dominikai Köztársaságot, Grenadát, Haitit, Jamaicát, Kubát, Saint Luciát, Saint Vincent és Grenadine-szigeteket, valamint Trinidad és Tobagot kivételes erősséggel sújtó ciklon-sorozat előidézte hatásoktól – óriási emberélet áldozatok, a szociális-gazdasági infrastruktúrák katasztrófa okozta hatásai, |
| --- | --- |

A.

mélységesen elszomorodva a karibi országokat, nevezetesen a Bahamákat, Barbadost, a Dominikai Köztársaságot, Grenadát, Haitit, Jamaicát, Kubát, Saint Luciát, Saint Vincent és Grenadine-szigeteket, valamint Trinidad és Tobagot kivételes erősséggel sújtó ciklon-sorozat előidézte hatásoktól – óriási emberélet áldozatok, a szociális-gazdasági infrastruktúrák katasztrófa okozta hatásai,

| B. | különös aggodalommal tudomásul véve Grenada helyzetét, ahol az infrastruktúrák 90 %-a elpusztult, az agrárágazat pedig teljesen tönkrement, valamint Haiti esetét, ahol a katasztrófa 3 000 főnyi emberáldozatot követelt, |
| --- | --- |

B.

különös aggodalommal tudomásul véve Grenada helyzetét, ahol az infrastruktúrák 90 %-a elpusztult, az agrárágazat pedig teljesen tönkrement, valamint Haiti esetét, ahol a katasztrófa 3 000 főnyi emberáldozatot követelt,

| C. | mivel ezen katasztrófák sajnálatosan bebizonyították az Addis-Abebában tartott AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés által elfogadott állásfoglalás megalapozottságát, amely kiemelte a természeti katasztrófák egyre fokozódó romboló következményeit, |
| --- | --- |

C.

mivel ezen katasztrófák sajnálatosan bebizonyították az Addis-Abebában tartott AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés által elfogadott állásfoglalás megalapozottságát, amely kiemelte a természeti katasztrófák egyre fokozódó romboló következményeit,

| D. | mivel a sebezhető AKCS-szigetek és az azokkal szomszédos országok a Föld felmelegedéséből adódó éghajlatváltozás következményeinek szenvedő alanyai, és mivel a tomboló viharok, a tengerszint magasságának emelkedése nemcsak a lakosság és a javak biztonságát, hanem egyes szigetek létezését is veszélyeztetik, |
| --- | --- |

D.

mivel a sebezhető AKCS-szigetek és az azokkal szomszédos országok a Föld felmelegedéséből adódó éghajlatváltozás következményeinek szenvedő alanyai, és mivel a tomboló viharok, a tengerszint magasságának emelkedése nemcsak a lakosság és a javak biztonságát, hanem egyes szigetek létezését is veszélyeztetik,

| E. | arra emlékeztetve, hogy a kis szigetországoknak szembe kell nézniük az éghajlatváltozás által előidézett olyan negatív következményekkel, mint a tomboló viharok, a tengerszint magasságának emelkedése, amelyek akár egyes szigetek létezését is veszélybe sodorhatják, |
| --- | --- |

E.

arra emlékeztetve, hogy a kis szigetországoknak szembe kell nézniük az éghajlatváltozás által előidézett olyan negatív következményekkel, mint a tomboló viharok, a tengerszint magasságának emelkedése, amelyek akár egyes szigetek létezését is veszélybe sodorhatják,

| F. | mivel a tengerszint magasságának emelkedése kedvezőtlen kihatással van az ivóvíz-készletek hozzáférhetőségére és minőségére, a mezőgazdaságra és a lakosságra, |
| --- | --- |

F.

mivel a tengerszint magasságának emelkedése kedvezőtlen kihatással van az ivóvíz-készletek hozzáférhetőségére és minőségére, a mezőgazdaságra és a lakosságra,

| G. | mivel az Iván elnevezésű ciklon és a Jeanne elnevezésű trópusi vihar okozta károk fényesen bizonyítják, hogy a katasztrófa ugyan természeti eredetű, ám a károk nagyságrendje már nem az, amikor a felépítmények anarchikus jellegűek és a riasztási és evakuálási eljárások nem megbízhatóak, |
| --- | --- |

G.

mivel az Iván elnevezésű ciklon és a Jeanne elnevezésű trópusi vihar okozta károk fényesen bizonyítják, hogy a katasztrófa ugyan természeti eredetű, ám a károk nagyságrendje már nem az, amikor a felépítmények anarchikus jellegűek és a riasztási és evakuálási eljárások nem megbízhatóak,

| H. | meggyőződve arról, hogy a fejlesztési stratégiák kidolgozása és végrehajtása során a természeti katasztrófák megelőzésének szentelt kitüntetettebb figyelem nagyban hozzájárul a fenntartható fejlődés elsődleges célkitűzésének megvalósításához, |
| --- | --- |

H.

meggyőződve arról, hogy a fejlesztési stratégiák kidolgozása és végrehajtása során a természeti katasztrófák megelőzésének szentelt kitüntetettebb figyelem nagyban hozzájárul a fenntartható fejlődés elsődleges célkitűzésének megvalósításához,

| I. | mivel az újjáépítés költségei több milliárd euróra rúgnak, |
| --- | --- |

I.

mivel az újjáépítés költségei több milliárd euróra rúgnak,

| J. | mivel az Egyesült Nemzetek Szervezete 30 millió dolláros sürgős nemzetközi segélyre irányuló felhívást tett közzé, |
| --- | --- |

J.

mivel az Egyesült Nemzetek Szervezete 30 millió dolláros sürgős nemzetközi segélyre irányuló felhívást tett közzé,

| K. | mivel a CARICOM állam- és kormányfői újjáépítésre szólítottak fel, |
| --- | --- |

K.

mivel a CARICOM állam- és kormányfői újjáépítésre szólítottak fel,

| L. | újólag kihangsúlyozva a kis szigetországok gazdaságainak végtelenül kiszolgáltatott voltát, amelyeket az egyre gyakoribb természeti katasztrófák bármelyik pillanatban lerombolhatnak; |
| --- | --- |

L.

újólag kihangsúlyozva a kis szigetországok gazdaságainak végtelenül kiszolgáltatott voltát, amelyeket az egyre gyakoribb természeti katasztrófák bármelyik pillanatban lerombolhatnak;

| 1. | őszinte részvétét és együttérzését fejezi ki az érintett országok kormányai, valamint az áldozatok családtagjai irányában; |
| --- | --- |

1.

őszinte részvétét és együttérzését fejezi ki az érintett országok kormányai, valamint az áldozatok családtagjai irányában;

| 2. | felhívja az Európai Unió és a nemzetközi közösség figyelmét Grenada különleges helyzetére, amelynek gazdasága és nemzeti tevékenységei teljesen megbénultak, és amelynek sürgős pénzügyi, materiális és emberi segítségre van szüksége az ország hosszú távú rehabilitációjához és újjáépítéséhez; |
| --- | --- |

2.

felhívja az Európai Unió és a nemzetközi közösség figyelmét Grenada különleges helyzetére, amelynek gazdasága és nemzeti tevékenységei teljesen megbénultak, és amelynek sürgős pénzügyi, materiális és emberi segítségre van szüksége az ország hosszú távú rehabilitációjához és újjáépítéséhez;

| 3. | adózik a karibi és csendes-óceáni térségek, az Európai Unió és egyéb fejlesztési partnerek és szervezetek előtt az ezen országokban eddig tett erőfeszítésekért; |
| --- | --- |

3.

adózik a karibi és csendes-óceáni térségek, az Európai Unió és egyéb fejlesztési partnerek és szervezetek előtt az ezen országokban eddig tett erőfeszítésekért;

| 4. | felhívja az Európai Uniót, hogy a lerombolt országok, különösen Grenada, Jamaica, Haiti és a Dominikai Köztársaság újjáépítéséhez szükséges pénzügyi erőforrások mozgósítása gyors ütemben megtörténjen; |
| --- | --- |

4.

felhívja az Európai Uniót, hogy a lerombolt országok, különösen Grenada, Jamaica, Haiti és a Dominikai Köztársaság újjáépítéséhez szükséges pénzügyi erőforrások mozgósítása gyors ütemben megtörténjen;

| 5. | felhívja az Európai Uniót és a nemzetközi közösséget, hogy a lehető legrövidebb időn belül vezessenek be gyors és hatékony beavatkozási mechanizmusokat annak érdekében, hogy a sürgősségi humanitárius segítségnyújtáson túlmenően a természeti katasztrófák hatásainak előrejelzése és minimálisra csökkentése, és főleg a társadalmi-gazdasági infrastruktúrák gyors újjáépítése irányába ható megfelelő intézkedéseket lehessen foganatosítani; |
| --- | --- |

5.

felhívja az Európai Uniót és a nemzetközi közösséget, hogy a lehető legrövidebb időn belül vezessenek be gyors és hatékony beavatkozási mechanizmusokat annak érdekében, hogy a sürgősségi humanitárius segítségnyújtáson túlmenően a természeti katasztrófák hatásainak előrejelzése és minimálisra csökkentése, és főleg a társadalmi-gazdasági infrastruktúrák gyors újjáépítése irányába ható megfelelő intézkedéseket lehessen foganatosítani;

| 6. | támogatja egy „Természeti Katasztrófa” program AKCS-EU általi felállítását, és felhívja az Európai Uniót, hogy a cotonou-i megállapodás jelenleg folyó felülvizsgálati folyamata keretében a megállapodás II. Melléklete 2. cikke (7) bekezdésének a) pontját terjessze ki az AKCS beágyazódott államainak és szigetországainak beruházás-könnyítő forrásaira is, hogy ezáltal finanszírozni lehessen a természeti katasztrófák utáni újjáépítésre fordított létfontosságú beruházásokat, az érintett gazdaságok termelő ágazatainak rehabilitációját és fenntartható fejlődését, fejlesztési korlátaik, illetve sajátos fejlesztési és kereskedelmi szükségleteik figyelembe vételével; |
| --- | --- |

6.

támogatja egy „Természeti Katasztrófa” program AKCS-EU általi felállítását, és felhívja az Európai Uniót, hogy a cotonou-i megállapodás jelenleg folyó felülvizsgálati folyamata keretében a megállapodás II. Melléklete 2. cikke (7) bekezdésének a) pontját terjessze ki az AKCS beágyazódott államainak és szigetországainak beruházás-könnyítő forrásaira is, hogy ezáltal finanszírozni lehessen a természeti katasztrófák utáni újjáépítésre fordított létfontosságú beruházásokat, az érintett gazdaságok termelő ágazatainak rehabilitációját és fenntartható fejlődését, fejlesztési korlátaik, illetve sajátos fejlesztési és kereskedelmi szükségleteik figyelembe vételével;

| 7. | felhívja a nemzetközi közösséget, különösen pedig a Bretton Woods-i intézményeket és az Európai Uniót annak elismerésére, hogy a fejlődő kis szigetországok felmérésének kizárólag az egy főre eső GDP-n alapuló hagyományos módszere felülvizsgálatra szorul, oly módon, hogy tekintetbe kell venni a fejlesztési segélyek eljuttatása terén jelentkező nagyfokú kiszolgáltatottságukat, az adósságaik törlését és a kereskedelmi kedvezményeket, különösen megfontolva a Kereskedelmi Világszervezetben különleges és differenciált bánásmódban való részesítésüket; |
| --- | --- |

7.

felhívja a nemzetközi közösséget, különösen pedig a Bretton Woods-i intézményeket és az Európai Uniót annak elismerésére, hogy a fejlődő kis szigetországok felmérésének kizárólag az egy főre eső GDP-n alapuló hagyományos módszere felülvizsgálatra szorul, oly módon, hogy tekintetbe kell venni a fejlesztési segélyek eljuttatása terén jelentkező nagyfokú kiszolgáltatottságukat, az adósságaik törlését és a kereskedelmi kedvezményeket, különösen megfontolva a Kereskedelmi Világszervezetben különleges és differenciált bánásmódban való részesítésüket;

| 8. | felhívja a Bizottságot, az Európai Unió Miniszteri Tanácsát, a tagállamokat és az AKCS-államokat, hogy egyéb fejlesztési partnereikkel karöltve tegyenek meg minden olyan szükséges intézkedést, amelyeken keresztül a fejlesztési projektek és programok megfelelő választ képesek adni a fejlődő szigetországok sebezhetőségére; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot, az Európai Unió Miniszteri Tanácsát, a tagállamokat és az AKCS-államokat, hogy egyéb fejlesztési partnereikkel karöltve tegyenek meg minden olyan szükséges intézkedést, amelyeken keresztül a fejlesztési projektek és programok megfelelő választ képesek adni a fejlődő szigetországok sebezhetőségére;

| 9. | nyomatékosan felhívja a nemzetközi közösséget, nevezetesen az adományozó közösséget (intézményeket és országokat), hogy szerezzenek tudomást a Mauritiuson 2005. január 10. és 12. között az Egyesült Nemzetek égisze alatt megrendezendő soron következő, „Barbados plusz 10”-nek szentel nemzetközi ülésről; |
| --- | --- |

9.

nyomatékosan felhívja a nemzetközi közösséget, nevezetesen az adományozó közösséget (intézményeket és országokat), hogy szerezzenek tudomást a Mauritiuson 2005. január 10. és 12. között az Egyesült Nemzetek égisze alatt megrendezendő soron következő, „Barbados plusz 10”-nek szentel nemzetközi ülésről;

| 10. | felhívja valamennyi államot, hogy az éghajlatváltozásról szóló Kyotoi Jegyzőkönyv ratifikálásával és alkalmazásával tegyenek eleget kötelezettségvállalásaiknak, és nyomatékosan felhívja az Európai Uniót és nemzetközi közösség egészét, hogy támogassák az éghajlatváltozásnak az AKCS-országokra és az egész térségre gyakorolt súlyos kihatásainak enyhítését célzó kapacitásbővítő programokat; |
| --- | --- |

10.

felhívja valamennyi államot, hogy az éghajlatváltozásról szóló Kyotoi Jegyzőkönyv ratifikálásával és alkalmazásával tegyenek eleget kötelezettségvállalásaiknak, és nyomatékosan felhívja az Európai Uniót és nemzetközi közösség egészét, hogy támogassák az éghajlatváltozásnak az AKCS-országokra és az egész térségre gyakorolt súlyos kihatásainak enyhítését célzó kapacitásbővítő programokat;

| 11. | úgy véli, hogy a tengerszint magasságának emelkedése potenciálisan veszélyezteti a kis szigetországok túlélését, mivel az ismétlődő trópusi zivatarokban, a már eleve korlátozott édesvíz-ellátási zavarokban, valamint a tengeri erőforrásokra kiható biológiai sokszínűség csökkenésében nyilvánul meg; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a tengerszint magasságának emelkedése potenciálisan veszélyezteti a kis szigetországok túlélését, mivel az ismétlődő trópusi zivatarokban, a már eleve korlátozott édesvíz-ellátási zavarokban, valamint a tengeri erőforrásokra kiható biológiai sokszínűség csökkenésében nyilvánul meg;

| 12. | utasítja társelnökeit, hogy a jelen állásfoglalást továbbítsák az AKCS-EU Miniszterek Tanácsához, az Európai Bizottsághoz, az ENSZ főtitkárához, a Nemzetközi Valutaalaphoz, a Világbankhoz és a Kereskedelmi Világszervezethez. |
| --- | --- |

12.

utasítja társelnökeit, hogy a jelen állásfoglalást továbbítsák az AKCS-EU Miniszterek Tanácsához, az Európai Bizottsághoz, az ENSZ főtitkárához, a Nemzetközi Valutaalaphoz, a Világbankhoz és a Kereskedelmi Világszervezethez.

---

(1)  Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2004. november 25-én, Hágában (Hollandia) fogadta el.

(2)  HL C 120, 2004.04.30.

---

IV. MELLÉKLET

AZ ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT MÓDOSÍTÁSA

| 11. cikk


  Hivatalos nyelvek | 11. cikk


  Hivatalos nyelvek |
| --- | --- |
| 1. | A közgyűlés hivatalos nyelvei az angol, a dán, a finn, a francia, a görög, a holland, a német, az olasz, a portugál, a spanyol, és a svéd. |

11. cikk

Hivatalos nyelvek

11. cikk

Hivatalos nyelvek

1.

A közgyűlés hivatalos nyelvei az angol, a dán, a finn, a francia, a görög, a holland, a német, az olasz, a portugál, a spanyol, és a svéd.

| 1. | A közgyűlés hivatalos nyelvei az angol,
  a cseh
  , a dán,
  az


  észt
  , a finn, a francia, a görög, a holland,
  a lengyel
  ,
  a lett
  ,
  a


  litván
  ,
  a magyar
  ,
  a máltai
  , a német, az olasz, a portugál, a spanyol, a svéd,
  a szlovák
  és
  a szlovén
  . |
| --- | --- |

1.

A közgyűlés hivatalos nyelvei az angol,
  a cseh
  , a dán,
  az


  észt
  , a finn, a francia, a görög, a holland,
  a lengyel
  ,
  a lett
  ,
  a


  litván
  ,
  a magyar
  ,
  a máltai
  , a német, az olasz, a portugál, a spanyol, a svéd,
  a szlovák
  és
  a szlovén
  .

| 2. | A közgyűlés által kibocsátott aktusok kihirdetésére a hivatalos nyelveken kerül sor. Az előkészítő- és munkadokumentumokat legalább angol és francia nyelven kell közzétenni. |
| --- | --- |

2.

A közgyűlés által kibocsátott aktusok kihirdetésére a hivatalos nyelveken kerül sor. Az előkészítő- és munkadokumentumokat legalább angol és francia nyelven kell közzétenni.

| 2. | A közgyűlés által kibocsátott aktusok kihirdetésére a hivatalos nyelveken kerül sor. Az előkészítő- és munkadokumentumokat legalább angol és francia nyelven kell közzétenni. |
| --- | --- |

2.

A közgyűlés által kibocsátott aktusok kihirdetésére a hivatalos nyelveken kerül sor. Az előkészítő- és munkadokumentumokat legalább angol és francia nyelven kell közzétenni.

| 3. | Az Elnökség dönt arról, hogy az Európai Parlament szokásos munkahelyszínein kívül megtartott közgyűlések ülésszakain milyen nyelvekre biztosítja a tolmácsolást. |
| --- | --- |

3.

Az Elnökség dönt arról, hogy az Európai Parlament szokásos munkahelyszínein kívül megtartott közgyűlések ülésszakain milyen nyelvekre biztosítja a tolmácsolást.

| 3. | Az Elnökség dönt arról, hogy az Európai Parlament szokásos munkahelyszínein kívül megtartott közgyűlések ülésszakain milyen nyelvekre biztosítja a tolmácsolást. |
| --- | --- |

3.

Az Elnökség dönt arról, hogy az Európai Parlament szokásos munkahelyszínein kívül megtartott közgyűlések ülésszakain milyen nyelvekre biztosítja a tolmácsolást.

---