# Euroopan unionin C 67/2005

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 67 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 48. vuosikerta18. maaliskuu 2005 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 67

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

48. vuosikerta18. maaliskuu 2005

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2005/C 067/1 | Erityiskertomus nro 9/2004 metsätaloustoimenpiteistä maaseudun kehittämispolitiikassa sekä komission vastaukset | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Tilintarkastustuomioistuin

2005/C 067/1

Erityiskertomus nro 9/2004 metsätaloustoimenpiteistä maaseudun kehittämispolitiikassa sekä komission vastaukset

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Tilintarkastustuomioistuin

| 18.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/1

---

ERITYISKERTOMUS nro 9/2004

metsätaloustoimenpiteistä maaseudun kehittämispolitiikassa sekä komission vastaukset

(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

(2005/C 67/01)

SISÄLLYS

| I—XIII | TIIVISTELMÄ |
| --- | --- |

I—XIII

| 1—13 | JOHDANTO |
| --- | --- |

1—13

| 1—3 | Yhteisön metsät: keskeiset tiedot |
| --- | --- |

1—3

| 4—6 | Euroopan unionin tuki metsätaloudelle ja Euroopan unionin metsästrategia |
| --- | --- |

4—6

| 7—10 | Euroopan unionin tuki metsäalalla |
| --- | --- |

7—10

| 11—13 | Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus |
| --- | --- |

11—13

| 14—22 | EUROOPAN UNIONIN METSÄSTRATEGIA JA SEN TÄYTÄNTÖÖNPANO |
| --- | --- |

14—22

| 14 | Oikeudellinen kehys |
| --- | --- |

14

| 15—16 | Kestävyys ja sen toteutus |
| --- | --- |

15—16

| 17—18 | Jäsenvaltiot määrittelevät metsän eri tavoin |
| --- | --- |

17—18

| 19—22 | Metsästrategian täytäntöönpanon yhteinen hallinnointi ei ole selkeää |
| --- | --- |

19—22

| 23—36 | KANSALLISET METSÄOHJELMAT JA VASTAAVAT VÄLINEET |
| --- | --- |

23—36

| 34—36 | Komission tiedot jäsenvaltioiden metsätaloustoimista ovat yhä puutteelliset |
| --- | --- |

34—36

| 37—39 | MERKITTÄVÄ OSA VAROISTA KULUU EDELLISEEN OHJELMAKAUTEEN |
| --- | --- |

37—39

| 40—42 | MONIMUTKAINEN JÄRJESTELMÄ |
| --- | --- |

40—42

| 40—42 | Hallintoviranomaisille ja edunsaajille aiheutuvat vaikeudet |
| --- | --- |

40—42

| 43—64 | METSÄTALOUSTOIMENPITEIDEN TÄYTÄNTÖÖNPANO |
| --- | --- |

43—64

| 43—57 | Maatalousmaan metsitys |
| --- | --- |

43—57

| 46 | Ympäristönäkökohdat huomioon ottava metsän kattaman maa-alan lisääminen |
| --- | --- |

46

| 47 | Hallinnollinen täytäntöönpano (epäselvät hankkeiden valintakriteerit) |
| --- | --- |

47

| 48—51 | Aiemmasta maankäytöstä ei aina saatu täyttä varmuutta |
| --- | --- |

48—51

| 52 | Tulonmenetystä koskevan korvauksen laskentatapa |
| --- | --- |

52

| 53—56 | Viljelijän määritelmän täyttytymistä on vaikea varmistaa |
| --- | --- |

53—56

| 57 | Kansallisten viranomaisten paikalla toimittamat tarkastukset olivat puuttellisia |
| --- | --- |

57

| 58—64 | Muut metsätaloustoimenpiteet |
| --- | --- |

58—64

| 59—61 | Julkisessa omistuksessa olevan maa-alueen tukikelpoisuus |
| --- | --- |

59—61

| 62—63 | Runsaasti varoja käytettiin luonnonmullistusten aiheuttamien vahinkojen korjaamiseen |
| --- | --- |

62—63

| 64 | Tarjouspyyntömenettelyjä koskevien sääntöjen noudattaminen |
| --- | --- |

64

| 65—76 | MAATALOUSMAAN METSITYSTOIMIEN VAIKUTUS |
| --- | --- |

65—76

| 65—69 | Maatalousmaan metsitys on erittäin kallista lähinnä tulonmenetyksestä enintään 20 vuoden ajan maksettavan korvauksen vuoksi (taloudellisuus) |
| --- | --- |

65—69

| 70—74 | Metsityksen määrä ei ole kovinkaan merkittävä (vaikuttavuus) |
| --- | --- |

70—74

| 75 | Tulos voisi olla parempi (tehokkuus) |
| --- | --- |

75

| 76 | Hajanainen vaikutus |
| --- | --- |

76

| 77—78 | MUIDEN METSÄTALOUSTOIMENPITEIDEN VAIKUTUS |
| --- | --- |

77—78

| 79—87 | PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET |
| --- | --- |

79—87

LIITE I — Metsätalouteen liittyvät yhteisön toimet vuosina 1964—1999

LIITE II — Metsän määritelmä eri jäsenvaltioissa

Komission vastaukset

SANASTO

EMOTR: Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto.

Kestävä metsätalous: Laajasti käytetyn määritelmän mukaan ”kestävä kehitys tyydyttää nykyhetken tarpeet viemättä tulevilta sukupolvilta mahdollisuutta tyydyttää omat tarpeensa”. Kestävä metsänhoito tarkoittaa siten oikean tasapainon löytämistä taloutta, ympäristöä ja yhteiskuntaa koskevien näkökohtien välille nykyisiä ja tulevia sukupolvia ajatellen.

Latvuspeittävyys: Pystysuoran latvuston peittämä maa-alue.

Maatalousmaan metsitys: Uusien metsien ja muiden metsämaiden luominen maatalousmaasta (tällaista metsityspolitiikkaa käsiteltiin alun perin yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen yhteydessä vuonna 1992 osana viljelyalueiden poistamista elintarviketuotannosta).

Metsiä koskeva toiminta: Metsitys ja muut metsätaloustoimenpiteet.

Metsäalue: Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) vuonna 1995 laatimassa lopullisessa kertomuksessa maailman metsävaroista (Global Forest Resources Assessment) metsä määriteltiin siten, että teollisuusmaissa metsäalueella latvuspeittävyys on 20 prosenttia ja kehitysmaissa 10 prosenttia.

Metsäohjelmat: Euroopan unionin alueella metsätaloustuki perustuu kansallisiin tai alueellisiin metsäohjelmiin (tai vastaaviin välineisiin) (1), jotka tarjoavat puitteet kestävään metsänhoitoon. Ohjelmien avulla voidaan suunnitella, toteuttaa sekä valvoa metsätaloutta ja metsiin liittyvää toimintaa ja luoda toimintaympäristö ohjelmien ja toimien yhteiselle ja koordinoidulle täytäntöönpanolle kaikkien osapuolten kesken yhteisesti sovittujen tavoitteiden ja strategioiden (2) perusteella.

Metsätalouden rakenteelliset toimenpiteet: Metsien ja metsätalouden kehittämiseen, metsien suojeluun ilman saastumiselta ja tulipaloilta sekä metsänhoidon tutkimukseen tarkoitetut toimenpiteet.

Metsätaloustoimenpiteet: Toimenpiteitä, joilla i) kehitetään metsien ja muiden metsämaiden monitahoista roolia ja suojellaan niitä tai tuetaan metsien palauttamista entiselleen luonnonmullistusten jälkeen (esimerkiksi tulipalo, tulva, kova tuuli); ii) ylläpidetään ja kehitetään metsien ekologista tasapainoa alueilla, joilla metsien suojaava ja ekologinen rooli on yleisen edun kannalta tärkeä ja iii) metsitetään muussa kuin maatalouskäytössä olevaa maata.

Muu metsämaa: Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) vuonna 1995 laatimassa lopullisessa kertomuksessa maailman metsävaroista (Global Forest Resources Assessment) muu metsämaa määriteltiin teollisuusmaiden osalta metsämäiseksi alueeksi, jota ei kuitenkaan voida luokitella metsäksi ja jonka alasta yli 20 prosenttia on 0,5—7 metriä korkean kasvuston peitossa.

STAR-komitea: Maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen hallintokomitea komissiossa.

TIIVISTELMÄ

| I | Metsät ja muut metsämaat peittävät 136 miljoonaa hehtaaria (36 prosenttia) 15 jäsenvaltion muodostaman Euroopan unionin maa-alueesta. Metsänhoito ja puunjalostusteollisuus työllistävät 2,6 miljoonaa ihmistä. Metsistä ja muista metsämaista koituu merkittäviä ympäristöhyötyjä: ne ovat tärkeitä eläimistön ja kasviston säilymiselle ja suojaavat aavikoitumiselta. |
| --- | --- |

I

Metsät ja muut metsämaat peittävät 136 miljoonaa hehtaaria (36 prosenttia) 15 jäsenvaltion muodostaman Euroopan unionin maa-alueesta. Metsänhoito ja puunjalostusteollisuus työllistävät 2,6 miljoonaa ihmistä. Metsistä ja muista metsämaista koituu merkittäviä ympäristöhyötyjä: ne ovat tärkeitä eläimistön ja kasviston säilymiselle ja suojaavat aavikoitumiselta.

| II | Perussopimuksissa metsänhoitoa ei käsitellä juuri lainkaan, mutta Euroopan unioni on tukenut metsänhoitoa vuodesta 1964 alkaen. Vuonna 1998 neuvosto hyväksyi Euroopan unionin metsästrategian (3), joka koostui kahdesta keskeisestä periaatteesta: a) kestävästä metsänhoidosta (4) ja b) metsien monitahoisesta (ekologisesta, taloudellisesta ja yhteiskunnallisesta) roolista. |
| --- | --- |

II

Perussopimuksissa metsänhoitoa ei käsitellä juuri lainkaan, mutta Euroopan unioni on tukenut metsänhoitoa vuodesta 1964 alkaen. Vuonna 1998 neuvosto hyväksyi Euroopan unionin metsästrategian (3), joka koostui kahdesta keskeisestä periaatteesta: a) kestävästä metsänhoidosta (4) ja b) metsien monitahoisesta (ekologisesta, taloudellisesta ja yhteiskunnallisesta) roolista.

| III | Kahteen toimiluokkaan, metsitystoimenpiteisiin ja muihin metsätaloustoimenpiteisiin, jaettuja toimenpiteitä on vuodesta 2000 alkaen rahoitettu maaseudun kehittämiseen tarkoitetuista varoista. Kaudella 2000—2006 metsänhoitoon on suunniteltu käytettävän EU-varoja 4,7 miljardin euron arvosta, josta puolet maatalousmaan metsitykseen ja puolet muihin metsätaloustoimenpiteisiin. |
| --- | --- |

III

Kahteen toimiluokkaan, metsitystoimenpiteisiin ja muihin metsätaloustoimenpiteisiin, jaettuja toimenpiteitä on vuodesta 2000 alkaen rahoitettu maaseudun kehittämiseen tarkoitetuista varoista. Kaudella 2000—2006 metsänhoitoon on suunniteltu käytettävän EU-varoja 4,7 miljardin euron arvosta, josta puolet maatalousmaan metsitykseen ja puolet muihin metsätaloustoimenpiteisiin.

| IV | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa määritettiin, perustuivatko metsätaloustoimenpiteet metsäohjelmiin tai vastaaviin välineisiin; miten toimenpiteet oli suunniteltu ja rahoitettu; miten ne oli pantu täytäntöön ja mikä niiden vaikutus oli. Tarkastuskäynnit tehtiin komissioon sekä toimenpiteistä eniten hyötyviin jäsenvaltioihin (Espanjaan, Portugaliin, Italiaan, Irlantiin ja Ranskaan). Taloudellisen merkityksen ja edustavuuden perusteella poimittu hankeotos tarkastettiin paikalla. |
| --- | --- |

IV

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa määritettiin, perustuivatko metsätaloustoimenpiteet metsäohjelmiin tai vastaaviin välineisiin; miten toimenpiteet oli suunniteltu ja rahoitettu; miten ne oli pantu täytäntöön ja mikä niiden vaikutus oli. Tarkastuskäynnit tehtiin komissioon sekä toimenpiteistä eniten hyötyviin jäsenvaltioihin (Espanjaan, Portugaliin, Italiaan, Irlantiin ja Ranskaan). Taloudellisen merkityksen ja edustavuuden perusteella poimittu hankeotos tarkastettiin paikalla.

| V | Yhteisön metsästrategia perustuu oletukseen, jonka mukaan metsäpolitiikkaan liittyvät tavoitteet (etupäässä taloudellisia, ympäristöä koskevia ja yhteiskunnallisia tavoitteita) täydentävät toisiaan; todellisuudessa ne ovat usein ristiriitaisia. Koska olemassa ei ole yhteistä ”metsän” määritelmää, tavoitteiden saavuttamista on vaikea mitata (ks. kohdat 15—18). |
| --- | --- |

V

Yhteisön metsästrategia perustuu oletukseen, jonka mukaan metsäpolitiikkaan liittyvät tavoitteet (etupäässä taloudellisia, ympäristöä koskevia ja yhteiskunnallisia tavoitteita) täydentävät toisiaan; todellisuudessa ne ovat usein ristiriitaisia. Koska olemassa ei ole yhteistä ”metsän” määritelmää, tavoitteiden saavuttamista on vaikea mitata (ks. kohdat 15—18).

| VI | Yhteisön metsästrategiaa hallinnoivat komissio ja jäsenvaltiot yhdessä, mutta ei ole olemassa selkeää arviointivastuuta siitä, missä määrin rahoitetut hankkeet edistävät yhteisön strategian toteutumista (ks. kohdat 19—22). |
| --- | --- |

VI

Yhteisön metsästrategiaa hallinnoivat komissio ja jäsenvaltiot yhdessä, mutta ei ole olemassa selkeää arviointivastuuta siitä, missä määrin rahoitetut hankkeet edistävät yhteisön strategian toteutumista (ks. kohdat 19—22).

| VII | Vuodesta 2000 lähtien jäsenvaltioiden metsätaloustoimenpiteiden on edellytetty perustuvan kansallisiin tai alueellisiin metsäohjelmiin. Ohjelmia ei kuitenkaan aina ole olemassa tai ainakin niiden sisältö vaihtelee huomattavasti. Metsäohjelmien puuttumisen takia komissio katsoi, että maaseudun kehittämissuunnitelmat ja toimenpideohjelmat vastasivat kansallisia ohjelmia. Niiden arviointiin vaikuttivat kuitenkin komission sisäinen organisaatio ja ajan puute. Komission tiedot metsätalouteen liittyvistä toimista jäsenvaltioissa ovat yhä puutteelliset (ks. kohdat 23—36). |
| --- | --- |

VII

Vuodesta 2000 lähtien jäsenvaltioiden metsätaloustoimenpiteiden on edellytetty perustuvan kansallisiin tai alueellisiin metsäohjelmiin. Ohjelmia ei kuitenkaan aina ole olemassa tai ainakin niiden sisältö vaihtelee huomattavasti. Metsäohjelmien puuttumisen takia komissio katsoi, että maaseudun kehittämissuunnitelmat ja toimenpideohjelmat vastasivat kansallisia ohjelmia. Niiden arviointiin vaikuttivat kuitenkin komission sisäinen organisaatio ja ajan puute. Komission tiedot metsätalouteen liittyvistä toimista jäsenvaltioissa ovat yhä puutteelliset (ks. kohdat 23—36).

| VIII | Metsätaloustukea toteutetaan maaseudun kehittämisen ohjelmatyön eri välineiden avulla, mutta toteuttamista haittaa se, että runsaasti varoja käytetään sellaisiin yhteisen maatalouspolitiikan metsätalousalan liitännäistoimenpiteisiin, joihin oli sitouduttu jo aiemmin. Metsätalousalan sopimusten pitkä kesto antaa hyvin vähän liikkumavaraa: käytännössä suuri osa käytettävissä olevista varoista on jo myönnetty yhteisen maatalouspolitiikan liitännäistoimenpiteiden muodossa (ks. kohdat 37—39). |
| --- | --- |

VIII

Metsätaloustukea toteutetaan maaseudun kehittämisen ohjelmatyön eri välineiden avulla, mutta toteuttamista haittaa se, että runsaasti varoja käytetään sellaisiin yhteisen maatalouspolitiikan metsätalousalan liitännäistoimenpiteisiin, joihin oli sitouduttu jo aiemmin. Metsätalousalan sopimusten pitkä kesto antaa hyvin vähän liikkumavaraa: käytännössä suuri osa käytettävissä olevista varoista on jo myönnetty yhteisen maatalouspolitiikan liitännäistoimenpiteiden muodossa (ks. kohdat 37—39).

| IX | Nykyinen metsätaloustoimenpiteiden täytäntöönpanojärjestelmä on monimutkainen. Tämä aiheuttaa ongelmia sekä hallintoviranomaisille että edunsaajille (ks. kohdat 40—42). |
| --- | --- |

IX

Nykyinen metsätaloustoimenpiteiden täytäntöönpanojärjestelmä on monimutkainen. Tämä aiheuttaa ongelmia sekä hallintoviranomaisille että edunsaajille (ks. kohdat 40—42).

| X | Tarkastuksessa havaittiin useita puutteita metsätaloustoimenpiteiden täytäntöönpanossa (ks. kohdat 43—58 ja 62—64). Tällaisia olivat muun muassa seuraavat:






  — | oli vaihtelevia tulkintoja siitä, millaisia maa-alueita olisi ensisijaisesti metsitettävä; |
| --- | --- | --- |

X

Tarkastuksessa havaittiin useita puutteita metsätaloustoimenpiteiden täytäntöönpanossa (ks. kohdat 43—58 ja 62—64). Tällaisia olivat muun muassa seuraavat:

—

oli vaihtelevia tulkintoja siitä, millaisia maa-alueita olisi ensisijaisesti metsitettävä;

| — | ei ollut selkeitä yhteisön ohjeita ekologisuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

—

ei ollut selkeitä yhteisön ohjeita ekologisuuden varmistamiseksi;

| — | epäselvät hankkeiden valintakriteerit; |
| --- | --- |

—

epäselvät hankkeiden valintakriteerit;

| — | tukikelpoisuudesta päättämiseen liittyvät järjestelyt olivat epätyydyttävät (maankäyttö, tulonmenetykset, ovatko edunsaajat viljelijöitä); |
| --- | --- |

—

tukikelpoisuudesta päättämiseen liittyvät järjestelyt olivat epätyydyttävät (maankäyttö, tulonmenetykset, ovatko edunsaajat viljelijöitä);

| — | tukihakemusten oikeellisuuden varmistamiseksi paikalla toimitetut tarkastukset olivat puutteellisia; |
| --- | --- |

—

tukihakemusten oikeellisuuden varmistamiseksi paikalla toimitetut tarkastukset olivat puutteellisia;

| — | julkisten tarjouskilpailumenettelyjen valvontaa on parannettava. |
| --- | --- |

—

julkisten tarjouskilpailumenettelyjen valvontaa on parannettava.

| XI | Kuntien toteuttaman metsityksen yhteydessä taimien ja nuorten viljelmien hoitoon ei myönnetä tukea. Huomattavaa yhteisön tukea saaneet hankkeet ovat niin ollen vaarassa epäonnistua lähivuosina, koska osa kyseisistä paikallisviranomaisista ilmoittaa olevansa vailla riittäviä taloudellisia resursseja (ks. kohdat 59—61). |
| --- | --- |

XI

Kuntien toteuttaman metsityksen yhteydessä taimien ja nuorten viljelmien hoitoon ei myönnetä tukea. Huomattavaa yhteisön tukea saaneet hankkeet ovat niin ollen vaarassa epäonnistua lähivuosina, koska osa kyseisistä paikallisviranomaisista ilmoittaa olevansa vailla riittäviä taloudellisia resursseja (ks. kohdat 59—61).

| XII | Metsän kattaman maa-alan lisääminen tukemalla maatalousmaan metsitystä on erittäin kallista, mikä johtuu etenkin siitä, että maataloustulojen menetyksestä maksetaan korvauksia jopa 20 vuoden ajan. Lisäksi saadut tulokset eivät ole olleet merkittäviä, ja ne olisi voitu saada aikaan edullisemmin (ks. kohdat 65—78). |
| --- | --- |

XII

Metsän kattaman maa-alan lisääminen tukemalla maatalousmaan metsitystä on erittäin kallista, mikä johtuu etenkin siitä, että maataloustulojen menetyksestä maksetaan korvauksia jopa 20 vuoden ajan. Lisäksi saadut tulokset eivät ole olleet merkittäviä, ja ne olisi voitu saada aikaan edullisemmin (ks. kohdat 65—78).

| XIII | Tukijärjestelmän useat osatekijät kaipaavat tarkistamista. Komissiossa pitäisi pohtia uudelleen erityisesti sitä, miten metsitystoimenpiteet voidaan kohdistaa paremmin ja aiheuttaen yhteisön talousarvioon vähemmän menoja; lisäksi on otettava huomioon julkisten tarpeiden muuttuminen ja se, että yhteisön lainsäädännön pääpaino on nykyisin kestävissä ympäristöhyödyissä (ks. kohdat 79—87). |
| --- | --- |

XIII

Tukijärjestelmän useat osatekijät kaipaavat tarkistamista. Komissiossa pitäisi pohtia uudelleen erityisesti sitä, miten metsitystoimenpiteet voidaan kohdistaa paremmin ja aiheuttaen yhteisön talousarvioon vähemmän menoja; lisäksi on otettava huomioon julkisten tarpeiden muuttuminen ja se, että yhteisön lainsäädännön pääpaino on nykyisin kestävissä ympäristöhyödyissä (ks. kohdat 79—87).

JOHDANTO

Yhteisön metsät: keskeiset tiedot

| 1. | Metsät ja muut metsämaat kattavat yhteensä 136 miljoonaa hehtaaria (5), mikä on noin 36 prosenttia yhteisön kokonaispinta-alasta. Metsät edistävät matkailua, ja lukuisten eri nisäkkäiden, lintujen ja matelijoiden asuinsijana ne ovat tärkeä osa eurooppalaista luontoa. Metsät suojaavat aavikoitumiselta, lumivyöryiltä ja tuulelta. |
| --- | --- |

1.

Metsät ja muut metsämaat kattavat yhteensä 136 miljoonaa hehtaaria (5), mikä on noin 36 prosenttia yhteisön kokonaispinta-alasta. Metsät edistävät matkailua, ja lukuisten eri nisäkkäiden, lintujen ja matelijoiden asuinsijana ne ovat tärkeä osa eurooppalaista luontoa. Metsät suojaavat aavikoitumiselta, lumivyöryiltä ja tuulelta.

| 2. | Metsillä on suuri yhteiskunnallinen ja taloudellinen merkitys. Yhteisön alueella noin 65 prosenttia metsistä kuuluu keskimäärin 12 miljoonalle yksityiselle omistajalle. Omistusrakenteet vaihtelevat kuitenkin yhteisön alueella suuresti. Kreikassa ja Irlannissa valtio omistaa kaksi kolmasosaa metsäalueista. Belgiassa, Ranskassa, Saksassa, Italiassa, Luxemburgissa ja Espanjassa paikalliset yhteisöt ovat merkittävimpiä metsänomistajia, ja Pohjoismaissa yksityisomistus on keskeisin omistusmuoto. Taloudelliselta kannalta 15 jäsenvaltion muodostama Euroopan unioni on maailman toiseksi suurin paperin ja sahatavaran tuottaja ja kolmanneksi suurin metsätaloustuotteiden viejä. Puunjalostusteollisuuden tuotannon arvo on lähes 300 miljardia euroa, mikä on 10 prosenttia yhteisön tuotannon kokonaisarvosta (5). |
| --- | --- |

2.

Metsillä on suuri yhteiskunnallinen ja taloudellinen merkitys. Yhteisön alueella noin 65 prosenttia metsistä kuuluu keskimäärin 12 miljoonalle yksityiselle omistajalle. Omistusrakenteet vaihtelevat kuitenkin yhteisön alueella suuresti. Kreikassa ja Irlannissa valtio omistaa kaksi kolmasosaa metsäalueista. Belgiassa, Ranskassa, Saksassa, Italiassa, Luxemburgissa ja Espanjassa paikalliset yhteisöt ovat merkittävimpiä metsänomistajia, ja Pohjoismaissa yksityisomistus on keskeisin omistusmuoto. Taloudelliselta kannalta 15 jäsenvaltion muodostama Euroopan unioni on maailman toiseksi suurin paperin ja sahatavaran tuottaja ja kolmanneksi suurin metsätaloustuotteiden viejä. Puunjalostusteollisuuden tuotannon arvo on lähes 300 miljardia euroa, mikä on 10 prosenttia yhteisön tuotannon kokonaisarvosta (5).

| 3. | Metsäala on merkittävä työnantaja erityisesti yhteisön maaseutualueilla. Komission (6) tietojen mukaan alan arvioidaan työllistävän suoraan 2,6 miljoonaa henkilöä. |
| --- | --- |

3.

Metsäala on merkittävä työnantaja erityisesti yhteisön maaseutualueilla. Komission (6) tietojen mukaan alan arvioidaan työllistävän suoraan 2,6 miljoonaa henkilöä.

Euroopan unionin tuki metsätaloudelle ja Euroopan unionin metsästrategia

| 4. | Euroopan unioni on tukenut metsätaloutta vuodesta 1964 lähtien. Tuki koostui yli 30 vuoden ajan metsätalouden rakenteiden kehittämisestä ja vuodesta 1992 lähtien maatalousmaan metsitystoimista. Uusi sykäys näille toimille annettiin neuvoston päätöslauselmassa (7) Euroopan unionin metsästrategiasta. |
| --- | --- |

4.

Euroopan unioni on tukenut metsätaloutta vuodesta 1964 lähtien. Tuki koostui yli 30 vuoden ajan metsätalouden rakenteiden kehittämisestä ja vuodesta 1992 lähtien maatalousmaan metsitystoimista. Uusi sykäys näille toimille annettiin neuvoston päätöslauselmassa (7) Euroopan unionin metsästrategiasta.

| 5. | Metsästrategia muodostaa puitteet metsätaloutta koskeville toimille: siinä mahdollistetaan metsäalan ottaminen huomioon muiden politiikkojen yhteydessä sekä kannustetaan kaikkia osapuolia (8) osallistuvaan ja avoimeen lähestymistapaan. Strategia perustuu komission ja jäsenvaltioiden aiempiin kansainvälisiin sitoumuksiin, ja sitä sovelletaan kansallisten tai alueellisten metsäohjelmien kautta. |
| --- | --- |

5.

Metsästrategia muodostaa puitteet metsätaloutta koskeville toimille: siinä mahdollistetaan metsäalan ottaminen huomioon muiden politiikkojen yhteydessä sekä kannustetaan kaikkia osapuolia (8) osallistuvaan ja avoimeen lähestymistapaan. Strategia perustuu komission ja jäsenvaltioiden aiempiin kansainvälisiin sitoumuksiin, ja sitä sovelletaan kansallisten tai alueellisten metsäohjelmien kautta.

| 6. | Metsästrategiassa on kaksi keskeistä periaatetta:






  a) | metsänhoidon pitää olla kestävää (9); ja |
| --- | --- | --- |

6.

Metsästrategiassa on kaksi keskeistä periaatetta:

a)

metsänhoidon pitää olla kestävää (9); ja

| b) | metsillä on monitahoinen (ekologinen, taloudellinen ja yhteiskunnallinen) rooli. |
| --- | --- |

b)

metsillä on monitahoinen (ekologinen, taloudellinen ja yhteiskunnallinen) rooli.

Euroopan unionin tuki metsäalalla

| 7. | Vuosina 1992—1999 maatalousmaan metsitykseen käytettiin noin 1 500 miljoonaa euroa. Kaudella 2000—2006 EU-tuen määräksi on suunniteltu 2 387 miljoonaa euroa metsitystoimenpiteitä varten ja 2 420 miljoonaa euroa muita metsätaloustoimenpiteitä (10) varten (ks. taulukko). |
| --- | --- |

7.

Vuosina 1992—1999 maatalousmaan metsitykseen käytettiin noin 1 500 miljoonaa euroa. Kaudella 2000—2006 EU-tuen määräksi on suunniteltu 2 387 miljoonaa euroa metsitystoimenpiteitä varten ja 2 420 miljoonaa euroa muita metsätaloustoimenpiteitä (10) varten (ks. taulukko).

Image

| 8. | Vuodesta 2000 alkaen metsätalouteen liittyvät menot sisällytettiin maaseudun kehittämistukeen asetuksella (EY) N:o 1257/1999 (11). Tuen tarkoituksena on edistää erityisesti yhtä tai useampia seuraavista tavoitteista (29 artikla):






  — | kestävä metsänhoito ja metsätalouden kehitys, |
| --- | --- | --- |

8.

Vuodesta 2000 alkaen metsätalouteen liittyvät menot sisällytettiin maaseudun kehittämistukeen asetuksella (EY) N:o 1257/1999 (11). Tuen tarkoituksena on edistää erityisesti yhtä tai useampia seuraavista tavoitteista (29 artikla):

—

kestävä metsänhoito ja metsätalouden kehitys,

| — | metsävarojen ylläpito ja kehittäminen, |
| --- | --- |

—

metsävarojen ylläpito ja kehittäminen,

| — | metsäalueiden laajennus. |
| --- | --- |

—

metsäalueiden laajennus.

Tätä varten luotiin kahdenlaisia toimia:

| a) | metsitys (12) (31 artikla). |
| --- | --- |

a)

metsitys (12) (31 artikla).

| b) | muut metsätaloustoimenpiteet (13) (30 ja 32 artikla). |
| --- | --- |

b)

muut metsätaloustoimenpiteet (13) (30 ja 32 artikla).

| 9. | Euroopan unionin tuki maatalousmaan metsitykseen maksetaan EMOTR-tukiosaston varoista. Muunlaisten maa-alueiden metsitys rahoitetaan EMOTR-ohjausosastosta, jos metsitys tapahtuu rakennerahastojen tavoitteeseen 1 (14) kuuluvilla alueilla, ja EMOTR-tukiosastosta, jos metsitys tapahtuu muilla alueilla. |
| --- | --- |

9.

Euroopan unionin tuki maatalousmaan metsitykseen maksetaan EMOTR-tukiosaston varoista. Muunlaisten maa-alueiden metsitys rahoitetaan EMOTR-ohjausosastosta, jos metsitys tapahtuu rakennerahastojen tavoitteeseen 1 (14) kuuluvilla alueilla, ja EMOTR-tukiosastosta, jos metsitys tapahtuu muilla alueilla.

| 10. | Luvut taulukossa kuvastavat jäsenvaltioiden strategiaan soveltamia erilaisia lähestymistapoja. Pohjoisissa EU-maissa (Ruotsissa ja Suomessa) on jo ennestään huomattavan paljon metsää, eikä niillä ole merkittävää metsityspolitiikkaa, vaan ne keskittyvät mieluummin muihin ensisijaisiin maaseudun kehittämisen osa-alueisiin. Alan menot ovat suurimmat Espanjassa, Italiassa ja Portugalissa, missä on tulipaloista ja kuivuudesta johtuva suuri metsien vahingoittumisvaara ja missä metsitystoimenpiteitä edistetään myös taloudellisista, yhteiskunnallisista ja ympäristöön liittyvistä syistä. |
| --- | --- |

10.

Luvut taulukossa kuvastavat jäsenvaltioiden strategiaan soveltamia erilaisia lähestymistapoja. Pohjoisissa EU-maissa (Ruotsissa ja Suomessa) on jo ennestään huomattavan paljon metsää, eikä niillä ole merkittävää metsityspolitiikkaa, vaan ne keskittyvät mieluummin muihin ensisijaisiin maaseudun kehittämisen osa-alueisiin. Alan menot ovat suurimmat Espanjassa, Italiassa ja Portugalissa, missä on tulipaloista ja kuivuudesta johtuva suuri metsien vahingoittumisvaara ja missä metsitystoimenpiteitä edistetään myös taloudellisista, yhteiskunnallisista ja ympäristöön liittyvistä syistä.

Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus

| 11. | Maatalousmaan metsitystä (15) koskevassa tilintarkastustuomioistuimen aiemmassa tarkastuksessa todettiin, että jäsenvaltiot eivät ole tehneet riittävästi vaikutuksia koskevia analyyseja ja arviointeja tai valvoneet täytäntöönpanoa riittävällä tavalla. |
| --- | --- |

11.

Maatalousmaan metsitystä (15) koskevassa tilintarkastustuomioistuimen aiemmassa tarkastuksessa todettiin, että jäsenvaltiot eivät ole tehneet riittävästi vaikutuksia koskevia analyyseja ja arviointeja tai valvoneet täytäntöönpanoa riittävällä tavalla.

| 12. | Nyt toimitettu tarkastus kohdistui metsätaloustoimenpiteisiin, joista on säädetty edellä kohdassa 8 (16) mainitussa maaseudun kehittämisestä annetussa asetuksessa. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen keskeisenä tavoitteena oli arvioida:






  — | perustuvatko metsätaloustoimenpiteet metsäohjelmiin tai vastaaviin välineisiin; |
| --- | --- | --- |

12.

Nyt toimitettu tarkastus kohdistui metsätaloustoimenpiteisiin, joista on säädetty edellä kohdassa 8 (16) mainitussa maaseudun kehittämisestä annetussa asetuksessa. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen keskeisenä tavoitteena oli arvioida:

—

perustuvatko metsätaloustoimenpiteet metsäohjelmiin tai vastaaviin välineisiin;

| — | miten toimet oli suunniteltu ja rahoitettu; |
| --- | --- |

—

miten toimet oli suunniteltu ja rahoitettu;

| — | miten toimet oli pantu täytäntöön; |
| --- | --- |

—

miten toimet oli pantu täytäntöön;

| — | olivatko toimet taloudellisia, tehokkaita ja vaikuttavia. |
| --- | --- |

—

olivatko toimet taloudellisia, tehokkaita ja vaikuttavia.

| 13. | Tarkastuskäyntejä tehtiin komissioon (maatalouden pääosasto), jossa tutkittiin tietoja strategian täytäntöönpanosta. Tarkastuksia toimitettiin lisäksi tuesta eniten hyötyvien jäsenvaltioiden (Espanja, Portugali, Italia, Irlanti ja Ranska) kansallisten, alueellisten ja paikallisten hallintoviranomaisten toteuttaman metsätaloustoimenpiteiden ja hankkeiden hallinnoinnin osalta. Paikalla tarkastettiin 34 hanketta, jotka oli poimittu taloudellisen merkityksen ja edustavuuden perusteella. |
| --- | --- |

13.

Tarkastuskäyntejä tehtiin komissioon (maatalouden pääosasto), jossa tutkittiin tietoja strategian täytäntöönpanosta. Tarkastuksia toimitettiin lisäksi tuesta eniten hyötyvien jäsenvaltioiden (Espanja, Portugali, Italia, Irlanti ja Ranska) kansallisten, alueellisten ja paikallisten hallintoviranomaisten toteuttaman metsätaloustoimenpiteiden ja hankkeiden hallinnoinnin osalta. Paikalla tarkastettiin 34 hanketta, jotka oli poimittu taloudellisen merkityksen ja edustavuuden perusteella.

EUROOPAN UNIONIN METSÄSTRATEGIA JA SEN TÄYTÄNTÖÖNPANO

Oikeudellinen kehys

| 14. | Euroopan yhteisön perustamissopimukseen ei sisälly määräyksiä yhteisestä metsäpolitiikasta, eikä sen yhteistä maatalouspolitiikkaa koskeviin artikloihin kuulu markkinoihin liittyviä määräyksiä puutavaran kaltaisille metsätaloustuotteille. Sen sijaan yhteisön metsätalouteen liittyviä toimia on toteutettu soveltamalla muita politiikkoja koskevia Euroopan yhteisön perustamissopimuksen määräyksiä (17).

  Liitteessä I esitetään yhteenveto aiemmin toteutetuista tärkeimmistä metsätaloustoimista. |
| --- | --- |

14.

Euroopan yhteisön perustamissopimukseen ei sisälly määräyksiä yhteisestä metsäpolitiikasta, eikä sen yhteistä maatalouspolitiikkaa koskeviin artikloihin kuulu markkinoihin liittyviä määräyksiä puutavaran kaltaisille metsätaloustuotteille. Sen sijaan yhteisön metsätalouteen liittyviä toimia on toteutettu soveltamalla muita politiikkoja koskevia Euroopan yhteisön perustamissopimuksen määräyksiä (17).

Liitteessä I esitetään yhteenveto aiemmin toteutetuista tärkeimmistä metsätaloustoimista.

Kestävyys ja sen toteutus

| 15. | Kestävyyden käsitettä on kehitelty kansainvälisissä konferensseissa, ja useimmiten se kytkeytyy poliittisiin sitoumuksiin. Helsingin konferenssissa vuonna 1993 ja Lissabonin konferenssissa vuonna 1998 kestävän metsänhoidon käsite määriteltiin aiempaa tarkemmin luomalla seurantaindikaattoreita. Käsite on kuitenkin epäselvä, sillä se perustuu siihen, että yhdistetään keskenään mahdollisesti ristiriitaisia tavoitteita (pääosin taloudellisia, ympäristöön liittyviä ja yhteiskunnallisia) ja pyrkimyksiä (esimerkiksi luonnon monimuotoisuuden suojelu ja tuottavuus). |
| --- | --- |

15.

Kestävyyden käsitettä on kehitelty kansainvälisissä konferensseissa, ja useimmiten se kytkeytyy poliittisiin sitoumuksiin. Helsingin konferenssissa vuonna 1993 ja Lissabonin konferenssissa vuonna 1998 kestävän metsänhoidon käsite määriteltiin aiempaa tarkemmin luomalla seurantaindikaattoreita. Käsite on kuitenkin epäselvä, sillä se perustuu siihen, että yhdistetään keskenään mahdollisesti ristiriitaisia tavoitteita (pääosin taloudellisia, ympäristöön liittyviä ja yhteiskunnallisia) ja pyrkimyksiä (esimerkiksi luonnon monimuotoisuuden suojelu ja tuottavuus).

| 16. | Taloudellisten, ekologisten ja yhteiskunnallisten tavoitteiden välinen asianmukainen tasapaino on näyttänyt olevan erityisen vaikeasti saavutettavissa. Osapuolet määrittelevät tasapainon eri tavoin omasta näkökulmastaan, mikä johtaa ristiriitoihin. Valtioista riippumattomat ympäristöjärjestöt arvostelivat voimakkaasti eräässä tarkastuskäynnin kohteena olleista jäsenvaltioista toteutettua politiikkaa väittäen sen painottuvan liikaa taloudellisiin näkökohtiin niin, että luonnon monimuotoisuuden ylläpitoon ei kiinnitetä tarpeeksi huomiota. Eräissä muissa jäsenvaltioissa otettiin vain rajallisesti huomioon metsiin liittyvät yhteiskunnalliset näkökohdat. Kaaviossa kuvataan kestävyyden käsitteen eri osa-alueita. |
| --- | --- |

16.

Taloudellisten, ekologisten ja yhteiskunnallisten tavoitteiden välinen asianmukainen tasapaino on näyttänyt olevan erityisen vaikeasti saavutettavissa. Osapuolet määrittelevät tasapainon eri tavoin omasta näkökulmastaan, mikä johtaa ristiriitoihin. Valtioista riippumattomat ympäristöjärjestöt arvostelivat voimakkaasti eräässä tarkastuskäynnin kohteena olleista jäsenvaltioista toteutettua politiikkaa väittäen sen painottuvan liikaa taloudellisiin näkökohtiin niin, että luonnon monimuotoisuuden ylläpitoon ei kiinnitetä tarpeeksi huomiota. Eräissä muissa jäsenvaltioissa otettiin vain rajallisesti huomioon metsiin liittyvät yhteiskunnalliset näkökohdat. Kaaviossa kuvataan kestävyyden käsitteen eri osa-alueita.

Image

Jäsenvaltiot määrittelevät metsän eri tavoin

| 17. | Jäsenvaltiot määrittelevät metsän kattaman maa-alan eri tavoin. Kansainvälinen määritelmä on olemassa (Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön FAOn (18) laatima määritelmä), mutta sitä ei sovelleta kaikissa jäsenvaltioissa samalla tavalla, kuten Euroopan komission laatimassa kertomuksessa (19) korostetaan. |
| --- | --- |

17.

Jäsenvaltiot määrittelevät metsän kattaman maa-alan eri tavoin. Kansainvälinen määritelmä on olemassa (Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön FAOn (18) laatima määritelmä), mutta sitä ei sovelleta kaikissa jäsenvaltioissa samalla tavalla, kuten Euroopan komission laatimassa kertomuksessa (19) korostetaan.

| 18. | Liitteessä II kuvataan jäsenvaltioissa sovellettujen metsää koskevien määritelmien eroavaisuuksia. Jos esimerkiksi käytettäisiin Irlannissa laadittua määritelmää, Euroopan unionin metsäalueiden kokonaisala vähenisi noin viisi prosenttia, kun taas Luxemburgin määritelmän mukaan metsäalueet kasvaisivat keskimäärin kolme prosenttia (20). Yksi EU:n päämääristä metsätuen alalla on metsän kattaman maa-alan lisääminen, mutta yhteisen määritelmän puuttuessa tavoitteiden saavuttamista on vaikeata seurata. |
| --- | --- |

18.

Liitteessä II kuvataan jäsenvaltioissa sovellettujen metsää koskevien määritelmien eroavaisuuksia. Jos esimerkiksi käytettäisiin Irlannissa laadittua määritelmää, Euroopan unionin metsäalueiden kokonaisala vähenisi noin viisi prosenttia, kun taas Luxemburgin määritelmän mukaan metsäalueet kasvaisivat keskimäärin kolme prosenttia (20). Yksi EU:n päämääristä metsätuen alalla on metsän kattaman maa-alan lisääminen, mutta yhteisen määritelmän puuttuessa tavoitteiden saavuttamista on vaikeata seurata.

Metsästrategian täytäntöönpanon yhteinen hallinnointi ei ole selkeää

| 19. | Komissio ja jäsenvaltiot hallinnoivat yhteisesti Euroopan unionin metsästrategiaa. Maaseudun kehittämisestä annetun asetuksen mukaisesti strategian täytäntöönpanoon liittyvät vastuualueet jakautuvat seuraavasti:






  a) | Taso I: Komissio ehdotti
   (21) metsästrategiaa (jonka neuvosto hyväksyi). Tässä yhteydessä otettiin huomioon kansainväliset sitoumukset sekä kestävyyden ja monitahoisuuden pääkäsitteet. |
| --- | --- | --- |

19.

Komissio ja jäsenvaltiot hallinnoivat yhteisesti Euroopan unionin metsästrategiaa. Maaseudun kehittämisestä annetun asetuksen mukaisesti strategian täytäntöönpanoon liittyvät vastuualueet jakautuvat seuraavasti:

a)

Taso I: Komissio ehdotti
   (21) metsästrategiaa (jonka neuvosto hyväksyi). Tässä yhteydessä otettiin huomioon kansainväliset sitoumukset sekä kestävyyden ja monitahoisuuden pääkäsitteet.

| b) | Taso II: Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot vastaavat kansallisten metsäohjelmien tai vastaavien välineiden suunnittelusta ja täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

b)

Taso II: Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot vastaavat kansallisten metsäohjelmien tai vastaavien välineiden suunnittelusta ja täytäntöönpanosta.

| c) | Taso III: Metsätaloustoimenpiteiden rakenteen ja vaatimukset määrittelevän asetuksen (EY) N:o 1257/1999 mukaisesti jäsenvaltiot ja yhteisö vastaavat yhdessä toimenpiteiden rahoituksesta. |
| --- | --- |

c)

Taso III: Metsätaloustoimenpiteiden rakenteen ja vaatimukset määrittelevän asetuksen (EY) N:o 1257/1999 mukaisesti jäsenvaltiot ja yhteisö vastaavat yhdessä toimenpiteiden rahoituksesta.

| d) | Taso IV: Jäsenvaltioiden kansalliset, alueelliset tai paikalliset viranomaiset hyväksyvät yksittäiset hankkeet ja hallinnoivat niitä. |
| --- | --- |

d)

Taso IV: Jäsenvaltioiden kansalliset, alueelliset tai paikalliset viranomaiset hyväksyvät yksittäiset hankkeet ja hallinnoivat niitä.

| 20. | Jäsenvaltioissa toteutettavien metsätaloustoimenpiteiden täytyy olla asetuksessa (EY) N:o 1257/1999 säädettyjen vaatimusten mukaisia. Komissiolla on taloudellinen vastuu (22) toimenpiteistä, mukaan lukien niiden asianmukaisuuden arviointi (tehokkuus, vaikuttavuus, taloudellisuus), kun taas jäsenvaltiot vastaavat niiden kansallisten ohjelmien laatimisesta ja täytäntöönpanosta (23), joiden avulla toimenpiteet pannaan täytäntöön. |
| --- | --- |

20.

Jäsenvaltioissa toteutettavien metsätaloustoimenpiteiden täytyy olla asetuksessa (EY) N:o 1257/1999 säädettyjen vaatimusten mukaisia. Komissiolla on taloudellinen vastuu (22) toimenpiteistä, mukaan lukien niiden asianmukaisuuden arviointi (tehokkuus, vaikuttavuus, taloudellisuus), kun taas jäsenvaltiot vastaavat niiden kansallisten ohjelmien laatimisesta ja täytäntöönpanosta (23), joiden avulla toimenpiteet pannaan täytäntöön.

| 21. | Tarkastuksessa havaittiin, ettei komissio eivätkä jäsenvaltiot ottaneet vastuuta sen arvioimisesta, edistikö hanke EU:n metsästrategian toteutumista. Lisäksi kansalliset viranomaiset eivät järjestelmällisesti arvioineet, noudattivatko EU:n osarahoitukseen hyväksytyt hankkeet metsästrategiaa ja sen tavoitteita. |
| --- | --- |

21.

Tarkastuksessa havaittiin, ettei komissio eivätkä jäsenvaltiot ottaneet vastuuta sen arvioimisesta, edistikö hanke EU:n metsästrategian toteutumista. Lisäksi kansalliset viranomaiset eivät järjestelmällisesti arvioineet, noudattivatko EU:n osarahoitukseen hyväksytyt hankkeet metsästrategiaa ja sen tavoitteita.

| 22. | Komission ja jäsenvaltioiden vastuualueita ja tehtäviä strategian täytäntöönpanossa olisi selkiytettävä sekä hallinnoinnin yleisen vaikuttavuuden lisäämiseksi että EU:n metsätalouteen myöntämän rahoituksen vaikutuksen maksimoimiseksi. Tämä auttaisi lisäksi komissiota täyttämään kaikki talousarvion toteuttamiseen liittyvät, tilintekovelvollisuutta koskevat oikeudelliset vaatimukset. |
| --- | --- |

22.

Komission ja jäsenvaltioiden vastuualueita ja tehtäviä strategian täytäntöönpanossa olisi selkiytettävä sekä hallinnoinnin yleisen vaikuttavuuden lisäämiseksi että EU:n metsätalouteen myöntämän rahoituksen vaikutuksen maksimoimiseksi. Tämä auttaisi lisäksi komissiota täyttämään kaikki talousarvion toteuttamiseen liittyvät, tilintekovelvollisuutta koskevat oikeudelliset vaatimukset.

KANSALLISET METSÄOHJELMAT JA VASTAAVAT VÄLINEET

| 23. | Kuten kohdan 19 a alakohdassa mainitaan ja maaseudun kehittämiseen myönnettävästä tuesta annetussa perusasetuksessa (24) säädetään, jäsenvaltioiden maaseudun kehittämiseen liittyvien metsätaloustoimenpiteiden on täytynyt vuodesta 1999 lähtien perustua kansallisiin tai alueellisiin metsäohjelmiin tai vastaaviin välineisiin. |
| --- | --- |

23.

Kuten kohdan 19 a alakohdassa mainitaan ja maaseudun kehittämiseen myönnettävästä tuesta annetussa perusasetuksessa (24) säädetään, jäsenvaltioiden maaseudun kehittämiseen liittyvien metsätaloustoimenpiteiden on täytynyt vuodesta 1999 lähtien perustua kansallisiin tai alueellisiin metsäohjelmiin tai vastaaviin välineisiin.

| 24. | Komissio osarahoitti tutkimuksen (25), jonka tarkoituksena oli tarjota päättäjille parempia keinoja kansallisten metsäohjelmien laatimista ja täytäntöönpanoa varten, ja siinä selvitettiin, oliko jäsenvaltioissa olemassa kyseisenlaisia ohjelmia. Tutkimus osoitti ohjelmien toteuttamismahdollisuuksien ja sisällön vaihtelevan huomattavasti. Tutkimuksesta ilmeni, että vielä vuoteen 2001 mennessä joillakin jäsenvaltioilla ei ollut tällaisia ohjelmia lainkaan, joissakin jäsenvaltioissa oltiin vasta luomassa niitä ja vain muutamissa jo toteutettiin tällaisia ohjelmia. |
| --- | --- |

24.

Komissio osarahoitti tutkimuksen (25), jonka tarkoituksena oli tarjota päättäjille parempia keinoja kansallisten metsäohjelmien laatimista ja täytäntöönpanoa varten, ja siinä selvitettiin, oliko jäsenvaltioissa olemassa kyseisenlaisia ohjelmia. Tutkimus osoitti ohjelmien toteuttamismahdollisuuksien ja sisällön vaihtelevan huomattavasti. Tutkimuksesta ilmeni, että vielä vuoteen 2001 mennessä joillakin jäsenvaltioilla ei ollut tällaisia ohjelmia lainkaan, joissakin jäsenvaltioissa oltiin vasta luomassa niitä ja vain muutamissa jo toteutettiin tällaisia ohjelmia.

| 25. | Yhteisestä lähestymistavasta kansallisia metsäohjelmia koskevien periaatteiden määrittelemiseksi päätettiin vasta huhtikuussa 2003 (26). |
| --- | --- |

25.

Yhteisestä lähestymistavasta kansallisia metsäohjelmia koskevien periaatteiden määrittelemiseksi päätettiin vasta huhtikuussa 2003 (26).

| 26. | Tutkimuksessa esiin tulleet keskeiset ongelmat olivat metsäohjelmien hidas kehittäminen ja epäselvä muotoilu; silloinkin kun käytettävissä on ohjelma, sen täytäntöönpano saattaa olla hajanaista. Tutkimuksen mukaan tähän olivat syinä muun muassa toimijoiden suuri määrä ja kestävyyden käsitteen täsmentämättömyys. |
| --- | --- |

26.

Tutkimuksessa esiin tulleet keskeiset ongelmat olivat metsäohjelmien hidas kehittäminen ja epäselvä muotoilu; silloinkin kun käytettävissä on ohjelma, sen täytäntöönpano saattaa olla hajanaista. Tutkimuksen mukaan tähän olivat syinä muun muassa toimijoiden suuri määrä ja kestävyyden käsitteen täsmentämättömyys.

| 27. | Metsäohjelmien puuttuessa asetuksessa sallitaan metsätaloudelle myönnettävän tuen perustuminen vastaaviin välineisiin (27). Asetuksessa todetaan selkeästi, että välineen on oltava ”vastaava” ja siten muodostettava yhteys EU:n metsästrategian ja Euroopan unionin osarahoittamien kansallisten metsätaloustoimenpiteiden välille. Komissio on katsonut, että maaseudun kehittämissuunnitelmat ja toimenpideohjelmat vastaavat metsäohjelmia. |
| --- | --- |

27.

Metsäohjelmien puuttuessa asetuksessa sallitaan metsätaloudelle myönnettävän tuen perustuminen vastaaviin välineisiin (27). Asetuksessa todetaan selkeästi, että välineen on oltava ”vastaava” ja siten muodostettava yhteys EU:n metsästrategian ja Euroopan unionin osarahoittamien kansallisten metsätaloustoimenpiteiden välille. Komissio on katsonut, että maaseudun kehittämissuunnitelmat ja toimenpideohjelmat vastaavat metsäohjelmia.

| 28. | Maaseudun kehittämissuunnitelmat yhdistävät erilaisia kehittämistoimia maaseudun kehittämispolitiikan toteuttamista varten. Yleensä niissä ei kuitenkaan korosteta metsätaloutta, vaan muita maatalouteen liittyviä painopistealueita, joihin kuluu suurin osa varoista. Metsäohjelmissa keskitytään metsään liittyviin painopistealueisiin, mukaan lukien metsästrategian täytäntöönpano, kun taas maaseudun kehittämissuunnitelmien metsätaloustoimenpiteet ovat yleensä merkitykseltään vähäisiä, kun niitä verrataan yhteisen maatalouspolitiikan toisen pilarin maataloustoimenpiteisiin. |
| --- | --- |

28.

Maaseudun kehittämissuunnitelmat yhdistävät erilaisia kehittämistoimia maaseudun kehittämispolitiikan toteuttamista varten. Yleensä niissä ei kuitenkaan korosteta metsätaloutta, vaan muita maatalouteen liittyviä painopistealueita, joihin kuluu suurin osa varoista. Metsäohjelmissa keskitytään metsään liittyviin painopistealueisiin, mukaan lukien metsästrategian täytäntöönpano, kun taas maaseudun kehittämissuunnitelmien metsätaloustoimenpiteet ovat yleensä merkitykseltään vähäisiä, kun niitä verrataan yhteisen maatalouspolitiikan toisen pilarin maataloustoimenpiteisiin.

| 29. | Lisäksi vastaavien välineiden arvioimiseen komissiossa vaikuttivat ajan puute ja sisäinen organisaatio, kuten jäljempänä on esitetty. |
| --- | --- |

29.

Lisäksi vastaavien välineiden arvioimiseen komissiossa vaikuttivat ajan puute ja sisäinen organisaatio, kuten jäljempänä on esitetty.

| 30. | Yhteisön säännösten (28) mukaan kansallisten viranomaisten piti toimittaa komissiolle maaseudun kehittämissuunnitelma sekä toimenpideohjelma vuoden 1999 loppuun mennessä. Ohjelmakausi alkoi 1. tammikuuta 2000. Loppuvuonna 1999 ja alkuvuonna 2000 komission työmäärä oli erityisen suuri, ja useiden kuukausien ajan tilanne oli se, että komission yksiköiden täytyi arvioida suuri määrä asiakirjoja hyvin lyhyissä määräajoissa (29). |
| --- | --- |

30.

Yhteisön säännösten (28) mukaan kansallisten viranomaisten piti toimittaa komissiolle maaseudun kehittämissuunnitelma sekä toimenpideohjelma vuoden 1999 loppuun mennessä. Ohjelmakausi alkoi 1. tammikuuta 2000. Loppuvuonna 1999 ja alkuvuonna 2000 komission työmäärä oli erityisen suuri, ja useiden kuukausien ajan tilanne oli se, että komission yksiköiden täytyi arvioida suuri määrä asiakirjoja hyvin lyhyissä määräajoissa (29).

| 31. | Suunnitelmien hyväksymistä edelsivät usein komission ja kansallisten viranomaisten väliset laajat keskustelut ja neuvottelut. Metsätaloustoimenpiteet olivat vain yksi keskustelunaiheista, ja muutoksia tehtiin runsaasti. Hyväksymismenettely kesti useimmissa jäsenvaltioissa yli vuoden, ja ohjelmia ja suunnitelmia hyväksyttiin vielä vuonna 2001. |
| --- | --- |

31.

Suunnitelmien hyväksymistä edelsivät usein komission ja kansallisten viranomaisten väliset laajat keskustelut ja neuvottelut. Metsätaloustoimenpiteet olivat vain yksi keskustelunaiheista, ja muutoksia tehtiin runsaasti. Hyväksymismenettely kesti useimmissa jäsenvaltioissa yli vuoden, ja ohjelmia ja suunnitelmia hyväksyttiin vielä vuonna 2001.

| 32. | Yhtenä syynä tilanteeseen oli se, että useat komission pääosastot (30) ja yksiköt osallistuvat maaseudun kehittämissuunnitelmia ja toimenpideohjelmia koskevaan hyväksymismenettelyyn ja samalla metsätaloustoimenpiteiden hyväksymiseen. Maatalouden pääosasto vastasi maaseudun kehittämissuunnitelman analysoinnista, kun taas toimenpideohjelmia koskeva yleinen koordinointivastuu oli pääasiassa aluepolitiikan pääosastolla. Kaikkiaan enemmän kuin kahdeksan yksikköä maatalouden pääosastossa ja seitsemässä muussa pääosastossa (muun muassa ympäristön, energian ja liikenteen sekä terveyden ja kuluttaja-asioiden pääosastoissa) käsittelevät metsiä koskevia asioita. Metsätaloutta koskevien asioiden jakaminen näin monen komission osaston kesken vaarantaa yhdenmukaisuuden ja vaikeuttaa päätöksentekoa. |
| --- | --- |

32.

Yhtenä syynä tilanteeseen oli se, että useat komission pääosastot (30) ja yksiköt osallistuvat maaseudun kehittämissuunnitelmia ja toimenpideohjelmia koskevaan hyväksymismenettelyyn ja samalla metsätaloustoimenpiteiden hyväksymiseen. Maatalouden pääosasto vastasi maaseudun kehittämissuunnitelman analysoinnista, kun taas toimenpideohjelmia koskeva yleinen koordinointivastuu oli pääasiassa aluepolitiikan pääosastolla. Kaikkiaan enemmän kuin kahdeksan yksikköä maatalouden pääosastossa ja seitsemässä muussa pääosastossa (muun muassa ympäristön, energian ja liikenteen sekä terveyden ja kuluttaja-asioiden pääosastoissa) käsittelevät metsiä koskevia asioita. Metsätaloutta koskevien asioiden jakaminen näin monen komission osaston kesken vaarantaa yhdenmukaisuuden ja vaikeuttaa päätöksentekoa.

| 33. | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (31) otti aiheen esiin jo vuonna 1997, jolloin se totesi seuraavaa: ”Metsätaloudelle tärkeiden EU-säädösten valmistelu ja soveltaminen on jaettu komission eri pääosastoille, joten metsäpoliittisten tavoitteiden huomioonotto vaikeutuu.” |
| --- | --- |

33.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (31) otti aiheen esiin jo vuonna 1997, jolloin se totesi seuraavaa: ”Metsätaloudelle tärkeiden EU-säädösten valmistelu ja soveltaminen on jaettu komission eri pääosastoille, joten metsäpoliittisten tavoitteiden huomioonotto vaikeutuu.”

Komission tiedot jäsenvaltioiden metsätaloustoimista ovat yhä puutteelliset

| 34. | EU:n rahoittamien metsätaloustoimenpiteiden johdonmukaisuuden varmistamiseksi komissio tarvitsee tiedot myös niistä jäsenvaltioissa toteutetuista metsätaloustoimenpiteistä, joita ei ole rahoitettu EU:n talousarviosta. Komissiolta kuitenkin puuttuivat nämä tiedot, kun asetusta (EY) N:o 1257/1999 ehdotettiin ja kun se hyväksyttiin. Komissiolla ei edelleenkään ole kyseisiä tietoja. Komission mukaan jäsenvaltiot eivät ole luetteloineet eri metsätaloustoimenpiteitä. |
| --- | --- |

34.

EU:n rahoittamien metsätaloustoimenpiteiden johdonmukaisuuden varmistamiseksi komissio tarvitsee tiedot myös niistä jäsenvaltioissa toteutetuista metsätaloustoimenpiteistä, joita ei ole rahoitettu EU:n talousarviosta. Komissiolta kuitenkin puuttuivat nämä tiedot, kun asetusta (EY) N:o 1257/1999 ehdotettiin ja kun se hyväksyttiin. Komissiolla ei edelleenkään ole kyseisiä tietoja. Komission mukaan jäsenvaltiot eivät ole luetteloineet eri metsätaloustoimenpiteitä.

| 35. | Komissiolle on ilmoitettava metsätalousalaa (ja muita aloja) koskevasta valtiontuesta ja metsätaloudesta vastaavalle yksikölle (maatalouden pääosastolla) toimitetaan kopio jäsenvaltioiden lähettämistä tiedoista. Näitä tukia ei kuitenkaan ole luetteloitu. |
| --- | --- |

35.

Komissiolle on ilmoitettava metsätalousalaa (ja muita aloja) koskevasta valtiontuesta ja metsätaloudesta vastaavalle yksikölle (maatalouden pääosastolla) toimitetaan kopio jäsenvaltioiden lähettämistä tiedoista. Näitä tukia ei kuitenkaan ole luetteloitu.

| 36. | Euroopan unionin rahoittaman tutkimusprojektin (jota Euroopan metsäinstituutti koordinoi) tavoitteena on hankkia entistä luotettavampaa tietoa metsäalan julkisesta rahoituksesta, ja ensimmäiset tutkimustulokset on tarkoitus julkaista vuoden 2004 aikana. Tällaisten olemassaolevia rahoitusvälineitä ja niiden vaikutuksia koskevien perustietojen pitäisi olla välttämätön edellytys EU:n lisärahoitukselle. |
| --- | --- |

36.

Euroopan unionin rahoittaman tutkimusprojektin (jota Euroopan metsäinstituutti koordinoi) tavoitteena on hankkia entistä luotettavampaa tietoa metsäalan julkisesta rahoituksesta, ja ensimmäiset tutkimustulokset on tarkoitus julkaista vuoden 2004 aikana. Tällaisten olemassaolevia rahoitusvälineitä ja niiden vaikutuksia koskevien perustietojen pitäisi olla välttämätön edellytys EU:n lisärahoitukselle.

MERKITTÄVÄ OSA VAROISTA KULUU EDELLISEEN OHJELMAKAUTEEN

| 37. | Maaseudun kehittämisen ohjelmatyötä hankaloittaa se, että suuri osa varoista käytetään sellaisiin yhteisen maatalouspolitiikan metsätalousalan liitännäistoimenpiteisiin, joihin on sitouduttu jo aiemmin. Metsätalousalan pitkän sopimuskauden takia liikkumavaraa on vain vähän: käytännössä suuri osa käytettävissä olevista varoista on jo myönnetty yhteisen maatalouspolitiikan liitännäistoimenpiteiden muodossa kuten jäljempänä tarkemmin esitetään. |
| --- | --- |

37.

Maaseudun kehittämisen ohjelmatyötä hankaloittaa se, että suuri osa varoista käytetään sellaisiin yhteisen maatalouspolitiikan metsätalousalan liitännäistoimenpiteisiin, joihin on sitouduttu jo aiemmin. Metsätalousalan pitkän sopimuskauden takia liikkumavaraa on vain vähän: käytännössä suuri osa käytettävissä olevista varoista on jo myönnetty yhteisen maatalouspolitiikan liitännäistoimenpiteiden muodossa kuten jäljempänä tarkemmin esitetään.

| 38. | Ennen vuotta 2000 (jolloin toimenpide rahoitettiin yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen mukaisena liitännäistoimenpiteenä) tehtyjen, jopa 20 vuotta voimassa olevien metsityssopimusten yhteydessä on käytetty huomattava määrä varoja metsitystoimenpiteisiin osana maaseudun kehittämistä. Suurin osa ohjelmakaudeksi 2000—2006 metsitykseen myönnetyistä varoista käytettiin vuosina 2000—2002 jo aiemmin tehtyihin liitännäistoimenpiteitä koskeviin sopimuksiin. Vaikka ympäristövaatimuksia on uudella ohjelmakaudella huomattavasti tiukennettu, uusia ympäristöhyötyjä ei vielä voida havaita, koska ennen vuotta 2000 tehtyjä yleensä väljempiä sitoumuksia sovelletaan suurimpaan osaan käytettyjä varoja. |
| --- | --- |

38.

Ennen vuotta 2000 (jolloin toimenpide rahoitettiin yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen mukaisena liitännäistoimenpiteenä) tehtyjen, jopa 20 vuotta voimassa olevien metsityssopimusten yhteydessä on käytetty huomattava määrä varoja metsitystoimenpiteisiin osana maaseudun kehittämistä. Suurin osa ohjelmakaudeksi 2000—2006 metsitykseen myönnetyistä varoista käytettiin vuosina 2000—2002 jo aiemmin tehtyihin liitännäistoimenpiteitä koskeviin sopimuksiin. Vaikka ympäristövaatimuksia on uudella ohjelmakaudella huomattavasti tiukennettu, uusia ympäristöhyötyjä ei vielä voida havaita, koska ennen vuotta 2000 tehtyjä yleensä väljempiä sitoumuksia sovelletaan suurimpaan osaan käytettyjä varoja.

| 39. | Nykyinen seitsemänvuotinen ohjelmakausi sopii huonosti metsityssopimuksiin, jotka voivat usein olla jopa 20 vuoden pituisia. Erityisesti edunsaajan oikeus hehtaarikohtaiseen vuotuiseen palkkioon oletetun tulonmenetyksen korvaamiseksi enintään 20 vuoden ajan ylittää reilusti ohjelmissa käytettävissä olevat varat. |
| --- | --- |

39.

Nykyinen seitsemänvuotinen ohjelmakausi sopii huonosti metsityssopimuksiin, jotka voivat usein olla jopa 20 vuoden pituisia. Erityisesti edunsaajan oikeus hehtaarikohtaiseen vuotuiseen palkkioon oletetun tulonmenetyksen korvaamiseksi enintään 20 vuoden ajan ylittää reilusti ohjelmissa käytettävissä olevat varat.

MONIMUTKAINEN JÄRJESTELMÄ

Hallintoviranomaisille ja edunsaajille aiheutuvat vaikeudet

| 40. | Kuten kohdassa 5 tuotiin esiin, rahoitusjärjestelyt ovat monimutkaiset. Hallintoviranomaiset joutuvat soveltamaan kahdenlaisia sääntöjä, mikä mutkistaa asiaa huomattavassa määrin ja tarpeettomasti. Toimia koskevat jäsenvaltioiden toimittamat tarkastukset vaihtelevat sen mukaan, onko toimet rahoitettu EMOTR-tukiosastosta vai -ohjausosastosta (32). Järjestelmän kahtiajakautuneisuus heikentää toimien selkeyttä ja vaikuttavuutta. Salzburgissa maaseudun kehitystä käsittelevässä konferenssissa eri osapuolet arvostelivat tätä toimintatapaa (33). |
| --- | --- |

40.

Kuten kohdassa 5 tuotiin esiin, rahoitusjärjestelyt ovat monimutkaiset. Hallintoviranomaiset joutuvat soveltamaan kahdenlaisia sääntöjä, mikä mutkistaa asiaa huomattavassa määrin ja tarpeettomasti. Toimia koskevat jäsenvaltioiden toimittamat tarkastukset vaihtelevat sen mukaan, onko toimet rahoitettu EMOTR-tukiosastosta vai -ohjausosastosta (32). Järjestelmän kahtiajakautuneisuus heikentää toimien selkeyttä ja vaikuttavuutta. Salzburgissa maaseudun kehitystä käsittelevässä konferenssissa eri osapuolet arvostelivat tätä toimintatapaa (33).

| 41. | Sääntelykehystä on muutettu useaan otteeseen. Viimeksi vuonna 2003 tehtiin useita muutoksia, joista kaksi on erityisen merkittäviä. Tiettyjen metsätalouteen liittyvien investointien kustannukset on taas mahdollista määrittää yksikköhintoja koskevien asteikkojen avulla; aiemmin vaadittiin laskuja tai vastaavia asiakirjoja, joista ilmenivät aiheutuneet menot. Lisäksi seuraamusjärjestelmää, joka perustui pinta-alatukea koskeviin yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän vaatimuksiin (34), ei enää sovelleta (taannehtivasti 1. tammikuuta 2000 alkaen). Tämän vuoksi on epäselvää, mitä seuraamuksia sovelletaan, jos ilmoitettu pinta-ala ja tarkastuksen aikana todettu pinta-ala eroavat toisistaan. |
| --- | --- |

41.

Sääntelykehystä on muutettu useaan otteeseen. Viimeksi vuonna 2003 tehtiin useita muutoksia, joista kaksi on erityisen merkittäviä. Tiettyjen metsätalouteen liittyvien investointien kustannukset on taas mahdollista määrittää yksikköhintoja koskevien asteikkojen avulla; aiemmin vaadittiin laskuja tai vastaavia asiakirjoja, joista ilmenivät aiheutuneet menot. Lisäksi seuraamusjärjestelmää, joka perustui pinta-alatukea koskeviin yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän vaatimuksiin (34), ei enää sovelleta (taannehtivasti 1. tammikuuta 2000 alkaen). Tämän vuoksi on epäselvää, mitä seuraamuksia sovelletaan, jos ilmoitettu pinta-ala ja tarkastuksen aikana todettu pinta-ala eroavat toisistaan.

| 42. | Järjestelmä on yhtä monimutkainen edunsaajien kannalta. Toimenpiteistä hyötyäkseen edunsaajien on esitettävä jopa 22 asiakirjaa. Tietojen esittämiseen käytettävissä oleva aika on lyhyt, ja asiaa hankaloittaa entisestään se, että tukien hakuajoista ei aina tiedetä etukäteen. Tästä syystä kaikissa tarkastuskäynnin kohteina olleissa jäsenvaltioissa erityiset virastot tai konsultit esittävät yleensä hakemukset edunsaajien puolesta, mikä lisää hallinnollista taakkaa (Italia, Irlanti, Espanja, Portugali ja Ranska). |
| --- | --- |

42.

Järjestelmä on yhtä monimutkainen edunsaajien kannalta. Toimenpiteistä hyötyäkseen edunsaajien on esitettävä jopa 22 asiakirjaa. Tietojen esittämiseen käytettävissä oleva aika on lyhyt, ja asiaa hankaloittaa entisestään se, että tukien hakuajoista ei aina tiedetä etukäteen. Tästä syystä kaikissa tarkastuskäynnin kohteina olleissa jäsenvaltioissa erityiset virastot tai konsultit esittävät yleensä hakemukset edunsaajien puolesta, mikä lisää hallinnollista taakkaa (Italia, Irlanti, Espanja, Portugali ja Ranska).

METSÄTALOUSTOIMENPITEIDEN TÄYTÄNTÖÖNPANO

Maatalousmaan metsitys

| 43. | Kaudella 1992—1999 maatalousmaan metsitystä säänneltiin asetuksella (ETY) N:o 2080/92. Kyse oli jäsenvaltioille pakollisesta yhteisen maatalouspolitiikan liitännäistoimenpiteestä, jonka tarkoituksena oli edistää maatalousmaan vaihtoehtoista käyttöä sekä metsätaloustoiminnan kehittämistä maatiloilla. |
| --- | --- |

43.

Kaudella 1992—1999 maatalousmaan metsitystä säänneltiin asetuksella (ETY) N:o 2080/92. Kyse oli jäsenvaltioille pakollisesta yhteisen maatalouspolitiikan liitännäistoimenpiteestä, jonka tarkoituksena oli edistää maatalousmaan vaihtoehtoista käyttöä sekä metsätaloustoiminnan kehittämistä maatiloilla.

| 44. | Asetuksen (EY) N:o 1257/1999 31 artiklassa tarkoitettu maatalousmaan metsitys koostuu kaudella 2000—2006 maatalousmaan muuntamisesta metsiksi tai muiksi metsämaiksi. Metsityksen tarkoituksena on edistää metsän kattaman maa-alan lisäämistä sillä ehdolla, että se tapahtuu asetuksessa (EY) N:o 1257/1999 esitetyllä tavalla (ks. kohta 8). Tukea myönnetään, jos istutuksessa otetaan huomioon paikalliset olot ja ympäristönäkökohdat. Jäsenvaltion on täsmennettävä tukikelpoinen maatalousmaa, johon kuuluvat erityisesti peltokasvinviljelyyn käytetty maa, laidunmaa, pysyvät laitumet ja monivuotisiin viljelmiin käytetty maa, jota viljellään säännöllisesti (asetuksen (EY) N:o 445/2002 26 artikla). |
| --- | --- |

44.

Asetuksen (EY) N:o 1257/1999 31 artiklassa tarkoitettu maatalousmaan metsitys koostuu kaudella 2000—2006 maatalousmaan muuntamisesta metsiksi tai muiksi metsämaiksi. Metsityksen tarkoituksena on edistää metsän kattaman maa-alan lisäämistä sillä ehdolla, että se tapahtuu asetuksessa (EY) N:o 1257/1999 esitetyllä tavalla (ks. kohta 8). Tukea myönnetään, jos istutuksessa otetaan huomioon paikalliset olot ja ympäristönäkökohdat. Jäsenvaltion on täsmennettävä tukikelpoinen maatalousmaa, johon kuuluvat erityisesti peltokasvinviljelyyn käytetty maa, laidunmaa, pysyvät laitumet ja monivuotisiin viljelmiin käytetty maa, jota viljellään säännöllisesti (asetuksen (EY) N:o 445/2002 26 artikla).

| 45. | Niin ollen maatalousmaan metsitystä koskevien toimien painopistealueita siirrettiin asetuksen (ETY) N:o 2080/92 mukaisesta maatalousmaan vaihtoehtoisen käytön edistämisestä asetuksessa (EY) N:o 1257/1999 tarkoitettuun metsän kattaman maa-alan lisäämiseen. Lisäksi metsitystoimet kuuluvat nyt maaseudunkehittämisohjelmiin, joilla on oma jäsenvaltioiden luoma hallintoa, täytäntöönpanoa ja valvontaa koskeva kriteeristö. Metsitys ei enää ole pakollista. |
| --- | --- |

45.

Niin ollen maatalousmaan metsitystä koskevien toimien painopistealueita siirrettiin asetuksen (ETY) N:o 2080/92 mukaisesta maatalousmaan vaihtoehtoisen käytön edistämisestä asetuksessa (EY) N:o 1257/1999 tarkoitettuun metsän kattaman maa-alan lisäämiseen. Lisäksi metsitystoimet kuuluvat nyt maaseudunkehittämisohjelmiin, joilla on oma jäsenvaltioiden luoma hallintoa, täytäntöönpanoa ja valvontaa koskeva kriteeristö. Metsitys ei enää ole pakollista.

Ympäristönäkökohdat huomioon ottava metsän kattaman maa-alan lisääminen

| 46. | Metsitettävän maan valinnassa ja ympäristön huomioonottamisessa havaittiin erilaisia tulkintoja. Joissakin maissa eroosion torjumiseksi etusijalle asetettiin heikkolaatuinen ja arvoltaan vähäinen maa, joka sijaitsee suojattomilla kukkuloilla (Espanja); tällöin otettiin huomioon ympäristötarpeet, muttei aina vaatimusta, jonka mukaan kyseessä on oltava maatalousmaan. Eräissä muissa maissa (Italia ja Portugali), joissa ilmasto-olosuhteet ja ympäristötarpeet kuitenkin ovat samankaltaiset kuin edellä mainitulla alueella, havaittiin korkealaatuista ja arvokasta maatalousmaata muunnetun metsiksi. Selkeitä toiminnallisia tavoitteita ei ollut asetettu eikä annettu ohjeita siitä, miten metsitystoimenpiteet pitäisi metsästrategian mukaan kohdentaa erityisesti ympäristötavoitteet huomioon ottaen. Viidestä tarkastuskäynnin kohteena olleesta jäsenvaltiosta kolmessa ei tehty järjestelmällisiä ympäristövaikutusten tarkistuksia ennen hankkeen hyväksyntää (Espanja, Portugali ja Ranska). Eräässä jäsenvaltiossa (Irlanti) havaittiin, että yhtä tarkastetuista hankkeista ei ollut hyväksytty ennalta, vaikka menettelyissä sitä edellytettiin. |
| --- | --- |

46.

Metsitettävän maan valinnassa ja ympäristön huomioonottamisessa havaittiin erilaisia tulkintoja. Joissakin maissa eroosion torjumiseksi etusijalle asetettiin heikkolaatuinen ja arvoltaan vähäinen maa, joka sijaitsee suojattomilla kukkuloilla (Espanja); tällöin otettiin huomioon ympäristötarpeet, muttei aina vaatimusta, jonka mukaan kyseessä on oltava maatalousmaan. Eräissä muissa maissa (Italia ja Portugali), joissa ilmasto-olosuhteet ja ympäristötarpeet kuitenkin ovat samankaltaiset kuin edellä mainitulla alueella, havaittiin korkealaatuista ja arvokasta maatalousmaata muunnetun metsiksi. Selkeitä toiminnallisia tavoitteita ei ollut asetettu eikä annettu ohjeita siitä, miten metsitystoimenpiteet pitäisi metsästrategian mukaan kohdentaa erityisesti ympäristötavoitteet huomioon ottaen. Viidestä tarkastuskäynnin kohteena olleesta jäsenvaltiosta kolmessa ei tehty järjestelmällisiä ympäristövaikutusten tarkistuksia ennen hankkeen hyväksyntää (Espanja, Portugali ja Ranska). Eräässä jäsenvaltiossa (Irlanti) havaittiin, että yhtä tarkastetuista hankkeista ei ollut hyväksytty ennalta, vaikka menettelyissä sitä edellytettiin.

Hallinnollinen täytäntöönpano (epäselvät hankkeiden valintakriteerit)

| 47. | Useimpien toimenpiteiden osalta hankehakemuksia tuli enemmän kuin niihin tarkoitettuja varoja oli käytettävissä. Niin ollen tukikelpoisisten hakemusten joukosta oli valittava, mitkä hankkeet rahoitetaan. Komission laatimasta suuntaa-antavasta asiakirjasta (35) huolimatta tarkastuksessa havaittiin useita hankkeiden valintamenettelyä koskevia puutteita: usein käytössä ei ollut selkeää, avointa ja objektiivista kriteeristöä hankehakemusten priorisointia ja valintaa varten (Italia, Espanja, Portugali ja Ranska). Hakemukset hyväksyttiin monesti saapumisjärjestyksessä (36). Toisinaan valintamenettelyt dokumentoitiin puutteellisesti. Asianmukaista tietojärjestelmää ei ollut käytettävissä hylättyjen tai prosessin ulkopuolelle jätettyjen hakemusten tallentamista varten (Italia ja Portugali). |
| --- | --- |

47.

Useimpien toimenpiteiden osalta hankehakemuksia tuli enemmän kuin niihin tarkoitettuja varoja oli käytettävissä. Niin ollen tukikelpoisisten hakemusten joukosta oli valittava, mitkä hankkeet rahoitetaan. Komission laatimasta suuntaa-antavasta asiakirjasta (35) huolimatta tarkastuksessa havaittiin useita hankkeiden valintamenettelyä koskevia puutteita: usein käytössä ei ollut selkeää, avointa ja objektiivista kriteeristöä hankehakemusten priorisointia ja valintaa varten (Italia, Espanja, Portugali ja Ranska). Hakemukset hyväksyttiin monesti saapumisjärjestyksessä (36). Toisinaan valintamenettelyt dokumentoitiin puutteellisesti. Asianmukaista tietojärjestelmää ei ollut käytettävissä hylättyjen tai prosessin ulkopuolelle jätettyjen hakemusten tallentamista varten (Italia ja Portugali).

Aiemmasta maankäytöstä ei aina saatu täyttä varmuutta

| 48. | Metsitystoimenpiteiden keskeinen piirre on, että ainoastaan aiemmin maatalouskäytössä olleet maa-alueet ovat tukikelpoisia. Tulonmenetyksestä maksettava tuki määräytyy myös aiemman maankäytön mukaan ja on sitä korkeampi, mitä tuottoisampaa aiempi käyttö on ollut. Tämän vuoksi on erittäin tärkeää, että on olemassa luotettavia järjestelmiä korvaustason perusteluksi annettujen tietojen oikeellisuuden tarkistamista varten (37). |
| --- | --- |

48.

Metsitystoimenpiteiden keskeinen piirre on, että ainoastaan aiemmin maatalouskäytössä olleet maa-alueet ovat tukikelpoisia. Tulonmenetyksestä maksettava tuki määräytyy myös aiemman maankäytön mukaan ja on sitä korkeampi, mitä tuottoisampaa aiempi käyttö on ollut. Tämän vuoksi on erittäin tärkeää, että on olemassa luotettavia järjestelmiä korvaustason perusteluksi annettujen tietojen oikeellisuuden tarkistamista varten (37).

| 49. | Tarkastuksen aikana havaittiin, että annetut tiedot olivat useimmiten hakijan itsensä ilmoittamia. Useimmissa tapauksissa ilmoitettiin, että aikaisemmin oli viljelty korkeimpaan korvausmäärään oikeuttavia peltokasveja, esimerkiksi vehnää. Hallintoviranomaisilla ei kuitenkaan ollut tarkoituksenmukaisia menettelyjä ilmoituksen todenperäisyyden tarkistamiseksi. Järjestelmällisesti ei esimerkiksi tarkistettu, mitä peltokasveja aikaisempina vuosina oli ilmoitettu yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän (38) mukaisesti (Italia, Irlanti, Espanja ja Portugali). Jotkut hallintoviranomaiset hyväksyivät (osin vanhentuneita) maarekisteritietoja ilmoituksen perusteluiksi (Espanja ja Irlanti). Eräissä jäsenvaltioissa tarkastettiin tuenhakijoiden tekemien ilmoitusten paikkansapitävyys hallintoviranomaisen paikalla toimittamien tarkastusten avulla ennen investoinnin hyväksymistä (Italia ja Irlanti). Tarkastuskäynnit olivat hyödyllisiä, mutta niiden aikana ei aina tarkkaan yksilöity maa-alueella aiemmin kasvatettua peltokasvia. |
| --- | --- |

49.

Tarkastuksen aikana havaittiin, että annetut tiedot olivat useimmiten hakijan itsensä ilmoittamia. Useimmissa tapauksissa ilmoitettiin, että aikaisemmin oli viljelty korkeimpaan korvausmäärään oikeuttavia peltokasveja, esimerkiksi vehnää. Hallintoviranomaisilla ei kuitenkaan ollut tarkoituksenmukaisia menettelyjä ilmoituksen todenperäisyyden tarkistamiseksi. Järjestelmällisesti ei esimerkiksi tarkistettu, mitä peltokasveja aikaisempina vuosina oli ilmoitettu yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän (38) mukaisesti (Italia, Irlanti, Espanja ja Portugali). Jotkut hallintoviranomaiset hyväksyivät (osin vanhentuneita) maarekisteritietoja ilmoituksen perusteluiksi (Espanja ja Irlanti). Eräissä jäsenvaltioissa tarkastettiin tuenhakijoiden tekemien ilmoitusten paikkansapitävyys hallintoviranomaisen paikalla toimittamien tarkastusten avulla ennen investoinnin hyväksymistä (Italia ja Irlanti). Tarkastuskäynnit olivat hyödyllisiä, mutta niiden aikana ei aina tarkkaan yksilöity maa-alueella aiemmin kasvatettua peltokasvia.

| 50. | Joissakin tapauksissa myönnettiin korkea tulonmenetyskorvaus, vaikka ympäröivät alueet olivat huonolaatuisia ja tarkastuksen ajankohtana lampaiden laidunmaana (Irlanti). Eräissä muissa tapauksissa havaittiin aiempi maankäyttö kyseenalaiseksi (Espanja), sillä maa-alue oli jätetty useiden vuosien ajan hoitamatta. |
| --- | --- |

50.

Joissakin tapauksissa myönnettiin korkea tulonmenetyskorvaus, vaikka ympäröivät alueet olivat huonolaatuisia ja tarkastuksen ajankohtana lampaiden laidunmaana (Irlanti). Eräissä muissa tapauksissa havaittiin aiempi maankäyttö kyseenalaiseksi (Espanja), sillä maa-alue oli jätetty useiden vuosien ajan hoitamatta.

| 51. | Tarkastuksen aikana havaittiin, että maa-alan luokituksen perusteena oleva viitekausi vaihteli huomattavasti eri jäsenvaltioissa. Eräässä jäsenvaltiossa (Espanja) kausi oli asetettu viisinkertaiseksi (10 vuotta) joihinkin muihin tarkastusten kohteina olleisiin jäsenvaltioihin verrattuna (kaksi vuotta). Näin pitkä ajanjakso vaikeuttaa aiemman maankäytön todentamista ja herättää epäilyksen siitä, onko maa-alue todella ollut maatalouskäytössä. Tarkastuksessa tuli esiin kyseenalaisia tapauksia, joissa maa-alue oli hyväksytty aiemmin maatalouskäytössä olleeksi. Yhdenmukaista lähestymistapaa selvästikin tarvitaan, ja komission olisi laadittava tätä varten ohjeisto. |
| --- | --- |

51.

Tarkastuksen aikana havaittiin, että maa-alan luokituksen perusteena oleva viitekausi vaihteli huomattavasti eri jäsenvaltioissa. Eräässä jäsenvaltiossa (Espanja) kausi oli asetettu viisinkertaiseksi (10 vuotta) joihinkin muihin tarkastusten kohteina olleisiin jäsenvaltioihin verrattuna (kaksi vuotta). Näin pitkä ajanjakso vaikeuttaa aiemman maankäytön todentamista ja herättää epäilyksen siitä, onko maa-alue todella ollut maatalouskäytössä. Tarkastuksessa tuli esiin kyseenalaisia tapauksia, joissa maa-alue oli hyväksytty aiemmin maatalouskäytössä olleeksi. Yhdenmukaista lähestymistapaa selvästikin tarvitaan, ja komission olisi laadittava tätä varten ohjeisto.

Tulonmenetystä koskevan korvauksen laskentatapa

| 52. | Tulonmenetyksen korvauksena enintään 20 vuoden ajan maksettava hehtaarikohtainen korvaus on määritelty aluekehitysohjelmassa. Oikeudellisessa perustassa (asetus (EY) N:o 1257/1999) ei edellytetä, että jäsenvaltiot perustelisivat suunnitelmaluonnoksessaan korvausten laskentatavan, päinvastoin kuin maatalouden ympäristötoimenpiteiden yhteydessä. Tilintarkastustuomioistuin on ottanut asian esiin jo aiemmin (39). Jäsenvaltioissa toimitetussa tarkastuksessa todettiin, että tulonmenetyksen korvaukset olivat asetuksessa määriteltyjen rajoitusten mukaiset. Useimmat tarkastuskäynnin kohteina olleista jäsenvaltioista eivät kuitenkaan kyenneet antamaan riittävää näyttöä siitä tulonmenetyksen tasosta, jonka perusteella aluekehitysohjelman mukainen korvaus oli määritelty (Italia, Irlanti, Espanja ja Portugali). Jäsenvaltioiden pitäisi toimittaa nämä keskeiset tiedot, ja komission olisi tutkittava ne. |
| --- | --- |

52.

Tulonmenetyksen korvauksena enintään 20 vuoden ajan maksettava hehtaarikohtainen korvaus on määritelty aluekehitysohjelmassa. Oikeudellisessa perustassa (asetus (EY) N:o 1257/1999) ei edellytetä, että jäsenvaltiot perustelisivat suunnitelmaluonnoksessaan korvausten laskentatavan, päinvastoin kuin maatalouden ympäristötoimenpiteiden yhteydessä. Tilintarkastustuomioistuin on ottanut asian esiin jo aiemmin (39). Jäsenvaltioissa toimitetussa tarkastuksessa todettiin, että tulonmenetyksen korvaukset olivat asetuksessa määriteltyjen rajoitusten mukaiset. Useimmat tarkastuskäynnin kohteina olleista jäsenvaltioista eivät kuitenkaan kyenneet antamaan riittävää näyttöä siitä tulonmenetyksen tasosta, jonka perusteella aluekehitysohjelman mukainen korvaus oli määritelty (Italia, Irlanti, Espanja ja Portugali). Jäsenvaltioiden pitäisi toimittaa nämä keskeiset tiedot, ja komission olisi tutkittava ne.

Viljelijän määritelmän täyttytymistä on vaikea varmistaa

| 53. | Eräs tulonmenetyksen korvaamiseen liittyvä seikka on se, että edunsaaja saa suurempaa korvausta, jos hän on viljelijä. Viljelijäksi määrittelemisen perusteet vaihtelevat jäsenvaltioittain, ja asetuksessa (ETY) N:o 2080/92 on säädetty eri perusteista kuin asetuksessa (EY) N:o 1257/1999. Tavallisesti perusteena ovat maataloustoimintaan käytetty työaika ja maataloudesta saadut tulot. |
| --- | --- |

53.

Eräs tulonmenetyksen korvaamiseen liittyvä seikka on se, että edunsaaja saa suurempaa korvausta, jos hän on viljelijä. Viljelijäksi määrittelemisen perusteet vaihtelevat jäsenvaltioittain, ja asetuksessa (ETY) N:o 2080/92 on säädetty eri perusteista kuin asetuksessa (EY) N:o 1257/1999. Tavallisesti perusteena ovat maataloustoimintaan käytetty työaika ja maataloudesta saadut tulot.

| 54. | Tarkastuksessa kävi ilmi, että oli erittäin vaikeata tarkistaa, oliko edunsaaja todella viljelijä. Etenkään maataloustoimintaan todellisuudessa käytetyn ajan prosenttiosuus ei tavallisesti ole todennettavissa. Viljelijäksi määritteleminen pohjautuu siis tältäkin osin siihen, että edunsaaja on ilmoittanut täyttävänsä vaatimukset (Italia, Irlanti ja Portugali). |
| --- | --- |

54.

Tarkastuksessa kävi ilmi, että oli erittäin vaikeata tarkistaa, oliko edunsaaja todella viljelijä. Etenkään maataloustoimintaan todellisuudessa käytetyn ajan prosenttiosuus ei tavallisesti ole todennettavissa. Viljelijäksi määritteleminen pohjautuu siis tältäkin osin siihen, että edunsaaja on ilmoittanut täyttävänsä vaatimukset (Italia, Irlanti ja Portugali).

| 55. | Tarkastuksessa havaittiin kyseenalaisia tapauksia, joissa edunsaajille oli maksettu viljelijöille tarkoitettuja korvauksia. Kansalliset viranomaiset olivat hyväksyneet tapauksia, joissa henkilö oli ostanut maa-alueen, mutta viljeli toista maa-aluetta. Hänet katsottiin viljelijäksi toisella maa-alueella harjoittamansa toiminnan takia, ja hän sai tulonmenetyskorvausta vastahankkimastaan maa-alueesta, vaikkei ollut aiemmin viljellyt sitä (40). |
| --- | --- |

55.

Tarkastuksessa havaittiin kyseenalaisia tapauksia, joissa edunsaajille oli maksettu viljelijöille tarkoitettuja korvauksia. Kansalliset viranomaiset olivat hyväksyneet tapauksia, joissa henkilö oli ostanut maa-alueen, mutta viljeli toista maa-aluetta. Hänet katsottiin viljelijäksi toisella maa-alueella harjoittamansa toiminnan takia, ja hän sai tulonmenetyskorvausta vastahankkimastaan maa-alueesta, vaikkei ollut aiemmin viljellyt sitä (40).

| 56. | Komissio oli jo ennen asetuksen (EY) N:o 1257/1999 hyväksymistä tietoinen siitä, kuinka vaikea viljelijöitä ja ei-viljelijöitä on erottaa toisistaan toteutettaessa toimenpidettä käytännössä. Parlamentille ja neuvostolle vuonna 1997 osoittamassaan kertomuksessa (41) asetuksen (ETY) N:o 2080/92 soveltamisesta komissio totesi seuraavaa: ”Tulonmenetyksen korvaamiseksi maksettavaa palkkiota koskeva ... kysymys liittyy tukimäärien jaotteluun sen perusteella, onko edunsaaja päätoiminen maataloustuottaja vai ei ... aiheuttaa jäsenvaltioiden alalla toimiville virkamiehille hallinta- ja valvontaongelmia ...”. Komissio ei kuitenkaan ole ryhtynyt jatkotoimiin antamalla ohjeita ja toteuttamalla korjaavia toimia. |
| --- | --- |

56.

Komissio oli jo ennen asetuksen (EY) N:o 1257/1999 hyväksymistä tietoinen siitä, kuinka vaikea viljelijöitä ja ei-viljelijöitä on erottaa toisistaan toteutettaessa toimenpidettä käytännössä. Parlamentille ja neuvostolle vuonna 1997 osoittamassaan kertomuksessa (41) asetuksen (ETY) N:o 2080/92 soveltamisesta komissio totesi seuraavaa: ”Tulonmenetyksen korvaamiseksi maksettavaa palkkiota koskeva ... kysymys liittyy tukimäärien jaotteluun sen perusteella, onko edunsaaja päätoiminen maataloustuottaja vai ei ... aiheuttaa jäsenvaltioiden alalla toimiville virkamiehille hallinta- ja valvontaongelmia ...”. Komissio ei kuitenkaan ole ryhtynyt jatkotoimiin antamalla ohjeita ja toteuttamalla korjaavia toimia.

Kansallisten viranomaisten paikalla toimittamat tarkastukset olivat puuttellisia

| 57. | Jäsenvaltioiden on tehtävä tarkastuskäyntejä paikalle maksujen asianmukaisuuden tarkastamista varten (42). Tältä osin havaittiin useita puutteita:






  — | riskianalyysit eivät olleet riittäviä (Italia ja Espanja) ja hallintoviranomaisten ja paikalla tarkastuksia toimittavien viranomaisten tehtäviä ei ollut erotettu toisistaan (Italia ja Irlanti); |
| --- | --- | --- |

57.

Jäsenvaltioiden on tehtävä tarkastuskäyntejä paikalle maksujen asianmukaisuuden tarkastamista varten (42). Tältä osin havaittiin useita puutteita:

—

riskianalyysit eivät olleet riittäviä (Italia ja Espanja) ja hallintoviranomaisten ja paikalla tarkastuksia toimittavien viranomaisten tehtäviä ei ollut erotettu toisistaan (Italia ja Irlanti);

| — | tarkastusten dokumentointi oli riittämätöntä (Italia, Irlanti ja Ranska); |
| --- | --- |

—

tarkastusten dokumentointi oli riittämätöntä (Italia, Irlanti ja Ranska);

| — | aiheutuneiden menojen tarkastaminen oli puutteellista (Irlanti, Espanja, Portugali ja Ranska). |
| --- | --- |

—

aiheutuneiden menojen tarkastaminen oli puutteellista (Irlanti, Espanja, Portugali ja Ranska).

Muut metsätaloustoimenpiteet

| 58. | Muihin metsätaloustoimenpiteisiin kuuluu suuri määrä toimia ja tukitoimia, jotka on määritelty asetuksen (EY) N:o 1257/1999 30 ja 32 artiklassa. Ne liittyvät etupäässä metsätalouden investointeihin, mutta myös muussa kuin maatalouskäytössä olevan maan metsitykseen. Joidenkin toimien tarkoituksena on metsien ekologisen vakauden ylläpitäminen ja kehittäminen alueilla, joilla näiden metsien suojaava ja ekologinen rooli on yleisen edun kannalta tärkeä. Joillakin toimilla taas pyritään ehkäisemään tulipaloja ja muita luonnonmullistuksia sekä torjumaan eroosiota. |
| --- | --- |

58.

Muihin metsätaloustoimenpiteisiin kuuluu suuri määrä toimia ja tukitoimia, jotka on määritelty asetuksen (EY) N:o 1257/1999 30 ja 32 artiklassa. Ne liittyvät etupäässä metsätalouden investointeihin, mutta myös muussa kuin maatalouskäytössä olevan maan metsitykseen. Joidenkin toimien tarkoituksena on metsien ekologisen vakauden ylläpitäminen ja kehittäminen alueilla, joilla näiden metsien suojaava ja ekologinen rooli on yleisen edun kannalta tärkeä. Joillakin toimilla taas pyritään ehkäisemään tulipaloja ja muita luonnonmullistuksia sekä torjumaan eroosiota.

Julkisessa omistuksessa olevan maa-alueen tukikelpoisuus

| 59. | Asiaa sääntelevän asetuksen (43) mukaisesti metsätaloustukea voidaan myöntää ainoastaan yksityisten omistajien tai kuntien omistamille metsille ja muille alueille. Yksityisten omistajien yhdistykset ja kuntayhtymät voivat myös saada tukea. |
| --- | --- |

59.

Asiaa sääntelevän asetuksen (43) mukaisesti metsätaloustukea voidaan myöntää ainoastaan yksityisten omistajien tai kuntien omistamille metsille ja muille alueille. Yksityisten omistajien yhdistykset ja kuntayhtymät voivat myös saada tukea.

| 60. | Muiden viranomaisten kuin kuntien (esimerkiksi valtion tai alueviranomaisten) omistamat maa-alueet ja metsät eivät ole tukikelpoisia. Tarkastuksen aikana useat hallintoviranomaiset kritisoivat tätä seikkaa katsoen, että näin ei edistetä toimia, joilla on huomattavaa ekologista merkitystä (Italia ja Espanja). Eräässä jäsenvaltiossa (Irlanti) tukea oli saanut osittain julkinen elin, joka ei ensisijaisesti ollut tukikelpoinen. Perusasetuksen muutoksen (44) ansiosta julkisessa omistuksessa oleviin metsiin voidaan nyt tehdä investointeja, joiden tarkoituksena on kohentaa niiden ekologista ja yhteiskunnallista arvoa (30 artiklan 1 kohdan toinen alakohta). Julkisessa omistuksessa olevan maan metsitys ei edelleenkään ole tukikelpoista (poikkeuksena kunnat). |
| --- | --- |

60.

Muiden viranomaisten kuin kuntien (esimerkiksi valtion tai alueviranomaisten) omistamat maa-alueet ja metsät eivät ole tukikelpoisia. Tarkastuksen aikana useat hallintoviranomaiset kritisoivat tätä seikkaa katsoen, että näin ei edistetä toimia, joilla on huomattavaa ekologista merkitystä (Italia ja Espanja). Eräässä jäsenvaltiossa (Irlanti) tukea oli saanut osittain julkinen elin, joka ei ensisijaisesti ollut tukikelpoinen. Perusasetuksen muutoksen (44) ansiosta julkisessa omistuksessa oleviin metsiin voidaan nyt tehdä investointeja, joiden tarkoituksena on kohentaa niiden ekologista ja yhteiskunnallista arvoa (30 artiklan 1 kohdan toinen alakohta). Julkisessa omistuksessa olevan maan metsitys ei edelleenkään ole tukikelpoista (poikkeuksena kunnat).

| 61. | Kuntien metsitystoimien ylläpitoon ei tämänhetkisessä tukijärjestelmässä myönnetä tukea, ja kunnat katsoivat, että niillä ei aina ole riittävästi varoja varmistaa taimien ja nuorten viljelmien asianmukaista hoitoa. Vaarana siis on, että merkittävää EU:n ja kansallista rahoitusta saaneet hankkeet epäonnistuvat tulevina vuosina. |
| --- | --- |

61.

Kuntien metsitystoimien ylläpitoon ei tämänhetkisessä tukijärjestelmässä myönnetä tukea, ja kunnat katsoivat, että niillä ei aina ole riittävästi varoja varmistaa taimien ja nuorten viljelmien asianmukaista hoitoa. Vaarana siis on, että merkittävää EU:n ja kansallista rahoitusta saaneet hankkeet epäonnistuvat tulevina vuosina.

Runsaasti varoja käytettiin luonnonmullistusten aiheuttamien vahinkojen korjaamiseen

| 62. | Vuonna 1999 voimakkaat tuulet aiheuttivat vahinkoa useissa valtioissa, muun muassa Ranskassa, Saksassa, Itävallassa ja Tanskassa. Ainoastaan yksi jäsenvaltio (Ranska) päätti käyttää mahdollisuutta osarahoittaa vahingoista aiheutuneet kulut aluekehitysvaroista. Tämä johti kuitenkin siihen, että Ranskassa kaksi kolmasosaa käytettävissä olevista varoista kului pelkästään tähän toimenpiteeseen. Muissa jäsenvaltioissa myönnettiin lisävaroja, mikä ei vaikuttanut suunniteltuun strategiaan eikä ohjelmatyötä koskeviin järjestelyihin. |
| --- | --- |

62.

Vuonna 1999 voimakkaat tuulet aiheuttivat vahinkoa useissa valtioissa, muun muassa Ranskassa, Saksassa, Itävallassa ja Tanskassa. Ainoastaan yksi jäsenvaltio (Ranska) päätti käyttää mahdollisuutta osarahoittaa vahingoista aiheutuneet kulut aluekehitysvaroista. Tämä johti kuitenkin siihen, että Ranskassa kaksi kolmasosaa käytettävissä olevista varoista kului pelkästään tähän toimenpiteeseen. Muissa jäsenvaltioissa myönnettiin lisävaroja, mikä ei vaikuttanut suunniteltuun strategiaan eikä ohjelmatyötä koskeviin järjestelyihin.

| 63. | Samaa ongelmaa on siis lähestytty eri tavoin. Nämä eri lähestymistavat ovat laillisia, mutta on epävarmaa, ovatko tuulen aiheuttamien vahinkojen rahoittamista ja strategian toteuttamista koskevat eri lähestymistavat yhtä käyttökelpoisia pitkällä aikavälillä. Komission olisi arvioitava, mikä lähestymistavoista vastaa parhaimmin EU:n metsiä koskevia tarpeita tulevaisuudessa. Esimerkiksi Tanskassa otettiin vuoden 1999 tuulivaurioiden jälkeen käyttöön järjestelmä, joka koostuu vakuutuksesta mahdollisten tulevien tuulivaurioiden varalle sekä valtiontuesta yksityisten metsien kunnostukseen. |
| --- | --- |

63.

Samaa ongelmaa on siis lähestytty eri tavoin. Nämä eri lähestymistavat ovat laillisia, mutta on epävarmaa, ovatko tuulen aiheuttamien vahinkojen rahoittamista ja strategian toteuttamista koskevat eri lähestymistavat yhtä käyttökelpoisia pitkällä aikavälillä. Komission olisi arvioitava, mikä lähestymistavoista vastaa parhaimmin EU:n metsiä koskevia tarpeita tulevaisuudessa. Esimerkiksi Tanskassa otettiin vuoden 1999 tuulivaurioiden jälkeen käyttöön järjestelmä, joka koostuu vakuutuksesta mahdollisten tulevien tuulivaurioiden varalle sekä valtiontuesta yksityisten metsien kunnostukseen.

Tarjouspyyntömenettelyjä koskevien sääntöjen noudattaminen

| 64. | Tarkastus osoitti, että julkisia tarjouskilpailuja koskevia valvontamenettelyitä pitäisi kehittää metsätaloustoimiin liittyvien sopimusten osalta erityisesti alan vähäisen kilpailun vuoksi. Tarjouskilpailumenettelyjen rikkomuksia havaittiin kahdessa jäsenvaltiossa (Italia ja Irlanti). |
| --- | --- |

64.

Tarkastus osoitti, että julkisia tarjouskilpailuja koskevia valvontamenettelyitä pitäisi kehittää metsätaloustoimiin liittyvien sopimusten osalta erityisesti alan vähäisen kilpailun vuoksi. Tarjouskilpailumenettelyjen rikkomuksia havaittiin kahdessa jäsenvaltiossa (Italia ja Irlanti).

MAATALOUSMAAN METSITYSTOIMIEN VAIKUTUS

Maatalousmaan metsitys on erittäin kallista lähinnä tulonmenetyksestä enintään 20 vuoden ajan maksettavan korvauksen vuoksi (taloudellisuus)

| 65. | Kaudella 1992—1999 asetuksen (ETY) N:o 2080/92 mukaisesta maatalousmaan metsityksestä aiheutui 1,519 miljardin euron menot EU:n talousarvioon. Kaudelle 2000—2006 myönnettiin lisäksi 2,38 miljardia euroa EU:n talousarviosta asetuksen (EY) N:o 1257/1999 mukaista maatalousmaan metsitystä varten. |
| --- | --- |

65.

Kaudella 1992—1999 asetuksen (ETY) N:o 2080/92 mukaisesta maatalousmaan metsityksestä aiheutui 1,519 miljardin euron menot EU:n talousarvioon. Kaudelle 2000—2006 myönnettiin lisäksi 2,38 miljardia euroa EU:n talousarviosta asetuksen (EY) N:o 1257/1999 mukaista maatalousmaan metsitystä varten.

| 66. | Kun yksityishenkilö omistaa maatalousmaata (yleisin tilanne), rahoituksesta aiheutuvat menot koostuvat kolmesta osasta:






  a) | perustamiskustannukset (valmistelutyö ja istutus); |
| --- | --- | --- |

66.

Kun yksityishenkilö omistaa maatalousmaata (yleisin tilanne), rahoituksesta aiheutuvat menot koostuvat kolmesta osasta:

a)

perustamiskustannukset (valmistelutyö ja istutus);

| b) | vuotuinen hehtaarikohtainen palkkio, jonka tarkoituksena on kattaa ylläpitokustannukset viiden vuoden ajan;
  ja |
| --- | --- |

b)

vuotuinen hehtaarikohtainen palkkio, jonka tarkoituksena on kattaa ylläpitokustannukset viiden vuoden ajan;

ja

| c) | vuotuinen hehtaarikohtainen palkkio, jonka tarkoituksena on kattaa metsityksestä aiheutuva tulonmenetys 20 vuoden ajan (45). |
| --- | --- |

c)

vuotuinen hehtaarikohtainen palkkio, jonka tarkoituksena on kattaa metsityksestä aiheutuva tulonmenetys 20 vuoden ajan (45).

| 67. | Eniten menoja aiheutuu tulonmenetyksestä maksettavista korvauksista. Esimerkiksi erään tarkastetun metsityshankkeen saama EU-rahoitus oli yhteensä 847 487 euroa (75 prosenttia kokonaiskustannuksista). Määrä koostui seuraavista osista: perustamiskustannukset 137 940 euroa (16 prosenttia), viiden vuoden ylläpitokustannukset 101 748 euroa (12 prosenttia) sekä tulonmenetyksestä aiheutuneet menot 607 799 euroa (72 prosenttia). |
| --- | --- |

67.

Eniten menoja aiheutuu tulonmenetyksestä maksettavista korvauksista. Esimerkiksi erään tarkastetun metsityshankkeen saama EU-rahoitus oli yhteensä 847 487 euroa (75 prosenttia kokonaiskustannuksista). Määrä koostui seuraavista osista: perustamiskustannukset 137 940 euroa (16 prosenttia), viiden vuoden ylläpitokustannukset 101 748 euroa (12 prosenttia) sekä tulonmenetyksestä aiheutuneet menot 607 799 euroa (72 prosenttia).

| 68. | Kaikissa tarkastetuissa hankkeissa tulonmenetyksestä maksettava korvaus oli yli puolet hankkeen kokonaiskustannuksista. Edunsaajat pitävät korvausta varmana tulona, ja siitä on tullut tärkein toimenpidettä koskevien hakemusten kannustin. |
| --- | --- |

68.

Kaikissa tarkastetuissa hankkeissa tulonmenetyksestä maksettava korvaus oli yli puolet hankkeen kokonaiskustannuksista. Edunsaajat pitävät korvausta varmana tulona, ja siitä on tullut tärkein toimenpidettä koskevien hakemusten kannustin.

| 69. | Vuosina 1992—1999 asetuksen (ETY) N:o 2080/92 mukainen maatalousmaan metsitys oli osa yhteisen maatalouspolitiikan liitännäistoimia, joiden tarkoituksena oli edistää maatalousmaan vaihtoehtoista käyttöä. Vuodesta 2000 lähtien metsitys on sisältynyt maatalouden kehittämiseen tarkoitettua tukea koskevaan asetukseen (EY) N:o 1257/1999, jonka tarkoituksena on edistää metsän kattaman maa-alan lisäämista siten, että ympäristövaikutukset otetaan asianmukaisesti huomioon. Se, että suurin osa varoista käytetään yksityisen maatalousmaan tapauksessa tulonmenetyksen korvaamiseen 20 vuoden ajalta, ei vaikuta taloudellisimmalta ratkaisulta asetetun tavoitteen saavuttamiseksi, varsinkaan kun pidetään mielessä edellä mainittu painopisteen muutos. Tilanne olisi arvioitava uudelleen (ks. myös seuraavat kohdat). |
| --- | --- |

69.

Vuosina 1992—1999 asetuksen (ETY) N:o 2080/92 mukainen maatalousmaan metsitys oli osa yhteisen maatalouspolitiikan liitännäistoimia, joiden tarkoituksena oli edistää maatalousmaan vaihtoehtoista käyttöä. Vuodesta 2000 lähtien metsitys on sisältynyt maatalouden kehittämiseen tarkoitettua tukea koskevaan asetukseen (EY) N:o 1257/1999, jonka tarkoituksena on edistää metsän kattaman maa-alan lisäämista siten, että ympäristövaikutukset otetaan asianmukaisesti huomioon. Se, että suurin osa varoista käytetään yksityisen maatalousmaan tapauksessa tulonmenetyksen korvaamiseen 20 vuoden ajalta, ei vaikuta taloudellisimmalta ratkaisulta asetetun tavoitteen saavuttamiseksi, varsinkaan kun pidetään mielessä edellä mainittu painopisteen muutos. Tilanne olisi arvioitava uudelleen (ks. myös seuraavat kohdat).

Metsityksen määrä ei ole kovinkaan merkittävä (vaikuttavuus)

| 70. | Asetukseen (ETY) N:o 2080/92 liittyvän virallisen lopullisen arvioinnin mukaan metsityksen kustannukset olivat 1,519 miljardia euroa. Arvioinnissa todetaan, että tehtyjen istutusten osuus oli 0,92 prosenttia (1 041 589 hehtaaria) Euroopan metsäalueesta vuonna 1998. Arvioija totesi, että kaiken kaikkiaan tulos ei vaikuta kovin merkittävältä. Mainitun asetuksen tavoitteena oli vähentää maataloustuotantoa, mutta vähennystä pidettiin melko merkityksettömänä. |
| --- | --- |

70.

Asetukseen (ETY) N:o 2080/92 liittyvän virallisen lopullisen arvioinnin mukaan metsityksen kustannukset olivat 1,519 miljardia euroa. Arvioinnissa todetaan, että tehtyjen istutusten osuus oli 0,92 prosenttia (1 041 589 hehtaaria) Euroopan metsäalueesta vuonna 1998. Arvioija totesi, että kaiken kaikkiaan tulos ei vaikuta kovin merkittävältä. Mainitun asetuksen tavoitteena oli vähentää maataloustuotantoa, mutta vähennystä pidettiin melko merkityksettömänä.

| 71. | Asetuksella (EY) N:o 1257/1999 myönnettiin vielä 2,38 miljardia euroa maatalousmaan metsitykseen kaudeksi 2000—2006; tavoitteena oli metsän kattaman maa-alan lisääminen. Järjestelmä säilyi kuitenkin hyvin samanlaisena, joten on todennäköistä, että metsävaroja ei kyetä lisäämään asetuksen (EY) N:o 1257/1999 ansiosta paremmin kuin asetuksen (ETY) N:o 2080/92 avulla. |
| --- | --- |

71.

Asetuksella (EY) N:o 1257/1999 myönnettiin vielä 2,38 miljardia euroa maatalousmaan metsitykseen kaudeksi 2000—2006; tavoitteena oli metsän kattaman maa-alan lisääminen. Järjestelmä säilyi kuitenkin hyvin samanlaisena, joten on todennäköistä, että metsävaroja ei kyetä lisäämään asetuksen (EY) N:o 1257/1999 ansiosta paremmin kuin asetuksen (ETY) N:o 2080/92 avulla.

| 72. | Suomen, Ruotsin ja Itävallan liittyminen Euroopan unioniin vuonna 1995 lisäsi EU:n metsäalaa noin 57 miljoonaa hehtaaria 79 miljoonasta hehtaarista 136 miljoonaan hehtaariin (72 prosentin lisäys). Unionin laajentuminen vuonna 2004 lisää EU:n metsäalaa vielä noin 24 miljoonaa hehtaaria 136 miljoonasta 160 miljoonaan hehtaariin. |
| --- | --- |

72.

Suomen, Ruotsin ja Itävallan liittyminen Euroopan unioniin vuonna 1995 lisäsi EU:n metsäalaa noin 57 miljoonaa hehtaaria 79 miljoonasta hehtaarista 136 miljoonaan hehtaariin (72 prosentin lisäys). Unionin laajentuminen vuonna 2004 lisää EU:n metsäalaa vielä noin 24 miljoonaa hehtaaria 136 miljoonasta 160 miljoonaan hehtaariin.

| 73. | Maatalousmaan metsityksestä keskusteltiin maaseudun kehittämisen tulevaisuutta käsitelleessä konferenssissa marraskuussa 2003 (46). Muuttuva toimintaympäristö ja useat unionin laajentumiset ovat kuitenkin vaikuttaneet prioriteetteihin, mitä ei tähän mennessä ole otettu riittävästi huomioon. |
| --- | --- |

73.

Maatalousmaan metsityksestä keskusteltiin maaseudun kehittämisen tulevaisuutta käsitelleessä konferenssissa marraskuussa 2003 (46). Muuttuva toimintaympäristö ja useat unionin laajentumiset ovat kuitenkin vaikuttaneet prioriteetteihin, mitä ei tähän mennessä ole otettu riittävästi huomioon.

| 74. | Talous- ja sosiaalikomitea (47) epäili metsityksen vaikuttavuutta jo vuonna 1997, jolloin se kirjoitti: ”Olisi myös selvitettävä, olisiko pitkällä tähtäimellä tehokkaampaa keskittää EU:n resursseja puun menekin edistämiseen, energiakäyttö mukaan lukien, suorien metsitystukien sijaan. Erityisesti EU:n rahoitusta tulisi kohdentaa tutkimukseen ja koulutukseen, tiedotukseen ja neuvontaan, sekä sellaisiin maaseudun tukitoimiin, joilla parannetaan pitkäjänteisesti metsäsektorin toimintaedellytyksiä. EU:n metsitystuet tulisi keskittää metsien laadun parantamiseen, kuten eroosion torjuntaan, pohjavesien tai tuulivahingoilta suojeluun tai metsäpaloalueiden uudelleen metsityksiin. Unionin rakenne- ja aluepoliittista rahoitusta tulisi suunnata siten, että se tukee nykyistä laajemmin taloudellisen ja ympäristömyönteisen metsätalouden ja -teollisuuden harjoittamista.” Monet suosituksista otettiin huomioon asetuksen (EY) N:o 1257/1999 yhteydessä, mutta pääasiassa menot liittyvät yhä metsitykseen. |
| --- | --- |

74.

Talous- ja sosiaalikomitea (47) epäili metsityksen vaikuttavuutta jo vuonna 1997, jolloin se kirjoitti: ”Olisi myös selvitettävä, olisiko pitkällä tähtäimellä tehokkaampaa keskittää EU:n resursseja puun menekin edistämiseen, energiakäyttö mukaan lukien, suorien metsitystukien sijaan. Erityisesti EU:n rahoitusta tulisi kohdentaa tutkimukseen ja koulutukseen, tiedotukseen ja neuvontaan, sekä sellaisiin maaseudun tukitoimiin, joilla parannetaan pitkäjänteisesti metsäsektorin toimintaedellytyksiä. EU:n metsitystuet tulisi keskittää metsien laadun parantamiseen, kuten eroosion torjuntaan, pohjavesien tai tuulivahingoilta suojeluun tai metsäpaloalueiden uudelleen metsityksiin. Unionin rakenne- ja aluepoliittista rahoitusta tulisi suunnata siten, että se tukee nykyistä laajemmin taloudellisen ja ympäristömyönteisen metsätalouden ja -teollisuuden harjoittamista.” Monet suosituksista otettiin huomioon asetuksen (EY) N:o 1257/1999 yhteydessä, mutta pääasiassa menot liittyvät yhä metsitykseen.

Tulos voisi olla parempi (tehokkuus)

| 75. | Tavoitteena on lisätä metsän kattamaa maa-alaa (ks. kohta 8), mutta metsitettäväksi voidaan valita erilaisia maa-alueita. Asetuksessa säädetään, että viranomaisten suorittaman maatalousmaan metsityksen tuki kattaa ainoastaan perustamiskustannukset (48) — ei tulonmenetyksestä maksettavaa korvausta tai ylläpitoa kuten yksityisomistuksessa olevan maan metsityksessä. Periaatteessa voitaisiinkin väittää, että metsitystoiminnan keskittäminen julkisessa omistuksessa oleviin maa-alueisiin olisi paljon tehokkaampi vaihtoehto, jos tavoitteena kerran on metsän kattaman maa-alan lisääminen. Tämä johtaisi merkittäviin säästöihin (ei tulonmenetyksen korvausta), jolloin saman rahoituksen avulla voitaisiin metsittää huomattavasti suurempi alue kuin nykyisin. |
| --- | --- |

75.

Tavoitteena on lisätä metsän kattamaa maa-alaa (ks. kohta 8), mutta metsitettäväksi voidaan valita erilaisia maa-alueita. Asetuksessa säädetään, että viranomaisten suorittaman maatalousmaan metsityksen tuki kattaa ainoastaan perustamiskustannukset (48) — ei tulonmenetyksestä maksettavaa korvausta tai ylläpitoa kuten yksityisomistuksessa olevan maan metsityksessä. Periaatteessa voitaisiinkin väittää, että metsitystoiminnan keskittäminen julkisessa omistuksessa oleviin maa-alueisiin olisi paljon tehokkaampi vaihtoehto, jos tavoitteena kerran on metsän kattaman maa-alan lisääminen. Tämä johtaisi merkittäviin säästöihin (ei tulonmenetyksen korvausta), jolloin saman rahoituksen avulla voitaisiin metsittää huomattavasti suurempi alue kuin nykyisin.

Hajanainen vaikutus

| 76. | Metsityksen vaikutus on lisäksi ollut hyvin hajanainen, mikä johtuu osittain sen vapaaehtoisuudesta. Jotkut viljelijät soveltavat toimenpiteitä, jotkut taas eivät. Tämän vuoksi koordinoitua lähestymistapaa ei ole, vaan metsityshankkeet hyväksytään yksitellen, joten toimilla ei useinkaan ole havaittavaa alueellista tai paikallista vaikutusta. |
| --- | --- |

76.

Metsityksen vaikutus on lisäksi ollut hyvin hajanainen, mikä johtuu osittain sen vapaaehtoisuudesta. Jotkut viljelijät soveltavat toimenpiteitä, jotkut taas eivät. Tämän vuoksi koordinoitua lähestymistapaa ei ole, vaan metsityshankkeet hyväksytään yksitellen, joten toimilla ei useinkaan ole havaittavaa alueellista tai paikallista vaikutusta.

MUIDEN METSÄTALOUSTOIMENPITEIDEN VAIKUTUS

| 77. | Useat jäsenvaltiot (Tanska, Italia, Portugali ja Kreikka) ovat tuoneet esiin, että EU:n laajuisen metsäpolitiikan vaikuttavaan toteuttamiseen vaikutti 30 ja 32 artiklaan sisältynyt toimia koskeva luettelo, joka näiden jäsenvaltioiden mukaan näyttää pikemminkin toimintakehykseltä kuin joukolta täsmällisiä toimia. |
| --- | --- |

77.

Useat jäsenvaltiot (Tanska, Italia, Portugali ja Kreikka) ovat tuoneet esiin, että EU:n laajuisen metsäpolitiikan vaikuttavaan toteuttamiseen vaikutti 30 ja 32 artiklaan sisältynyt toimia koskeva luettelo, joka näiden jäsenvaltioiden mukaan näyttää pikemminkin toimintakehykseltä kuin joukolta täsmällisiä toimia.

| 78. | Mainitun 32 artiklan mukaisissa toimenpiteissä korostetaan ympäristöhyötyjä. Asianomaista rahoitusta on kuitenkin käytetty erittäin vähän. Tämä johtuu oletettavasti siitä, etteivät mahdolliset edunsaajat (kaikki jäsenvaltiot) pidä palkkion enimmäismäärää tarpeeksi kannustavana. Komission pitäisi tutkia asiaa, jotta voitaisiin varmistaa, että strategian tämän osa-alue toimii halutulla tavalla. |
| --- | --- |

78.

Mainitun 32 artiklan mukaisissa toimenpiteissä korostetaan ympäristöhyötyjä. Asianomaista rahoitusta on kuitenkin käytetty erittäin vähän. Tämä johtuu oletettavasti siitä, etteivät mahdolliset edunsaajat (kaikki jäsenvaltiot) pidä palkkion enimmäismäärää tarpeeksi kannustavana. Komission pitäisi tutkia asiaa, jotta voitaisiin varmistaa, että strategian tämän osa-alue toimii halutulla tavalla.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 79. | EU on tukenut metsätaloustoimia vuodesta 1964 alkaen, vaikkei varsinaisesta yhteisestä metsätalouspolitiikasta ole säädetty. Taloudellista tukea on myönnetty vuodesta 2000 lähtien EU:n maaseudun kehittämisestä annettujen säännösten nojalla, mutta tuki perustuu kansainvälisiin poliittisiin sitoumuksiin. Näihin sitoumuksiin liittyvien käsitteiden (kestävyys ja monitahoinen rooli) epämääräisyyden vuoksi EU-tuen lisäarvoa on vaikea arvioida. Tilannetta hankaloittaa se, että jäsenvaltiot määrittelevät ”metsän” eri tavoin (ks. kohdat 14—18).






  — | Komission pitäisi yksinkertaistaa ja yhdenmukaistaa EU:n metsätaloustoimien oikeudellista perustaa ja pyrkiä käsitteen ”metsä” yhteiseen tulkintaan. |
| --- | --- | --- |

79.

EU on tukenut metsätaloustoimia vuodesta 1964 alkaen, vaikkei varsinaisesta yhteisestä metsätalouspolitiikasta ole säädetty. Taloudellista tukea on myönnetty vuodesta 2000 lähtien EU:n maaseudun kehittämisestä annettujen säännösten nojalla, mutta tuki perustuu kansainvälisiin poliittisiin sitoumuksiin. Näihin sitoumuksiin liittyvien käsitteiden (kestävyys ja monitahoinen rooli) epämääräisyyden vuoksi EU-tuen lisäarvoa on vaikea arvioida. Tilannetta hankaloittaa se, että jäsenvaltiot määrittelevät ”metsän” eri tavoin (ks. kohdat 14—18).

—

Komission pitäisi yksinkertaistaa ja yhdenmukaistaa EU:n metsätaloustoimien oikeudellista perustaa ja pyrkiä käsitteen ”metsä” yhteiseen tulkintaan.

| 80. | Metsästrategian yhteinen hallinnointi ei ole selkeää, joten toisaalta jäsenvaltiot ja toisaalta komissio eivät katso, että niiden vastuulla olisi arvioida, edistikö jokin metsätaloushanke EU:n metsästrategian toteutumista (ks. kohdat 19—22).






  — | EU:n metsästrategiaan liittyvät jäsenvaltioiden ja komission vastuualueet olisi jaettava selkeästi EU:n rahoittamien metsätaloustoimenpiteiden toteutettamista varten. |
| --- | --- | --- |

80.

Metsästrategian yhteinen hallinnointi ei ole selkeää, joten toisaalta jäsenvaltiot ja toisaalta komissio eivät katso, että niiden vastuulla olisi arvioida, edistikö jokin metsätaloushanke EU:n metsästrategian toteutumista (ks. kohdat 19—22).

—

EU:n metsästrategiaan liittyvät jäsenvaltioiden ja komission vastuualueet olisi jaettava selkeästi EU:n rahoittamien metsätaloustoimenpiteiden toteutettamista varten.

| 81. | Komission metsätaloustuki perustuu kansallisten tai alueellisten metsäohjelmien taikka muiden vastaavien välineiden olemassaoloon, mutta tällaisia on harvoin käytettävissä, ja jos onkin, niiden laatu vaihtelee hyvin paljon (ks. kohdat 23—26). |
| --- | --- |

81.

Komission metsätaloustuki perustuu kansallisten tai alueellisten metsäohjelmien taikka muiden vastaavien välineiden olemassaoloon, mutta tällaisia on harvoin käytettävissä, ja jos onkin, niiden laatu vaihtelee hyvin paljon (ks. kohdat 23—26).

| 82. | Kun käytetään ”vastaavia välineitä” (tavallisesti maaseudun kehittämissuunnitelmia), metsätaloustoimenpiteiden laadullista arviointia vaikeuttavat ajanpuute ja käytettävissä olevan henkilöstön vähyys. Laadullista arviointia vaikeuttaa lisäksi se, ettei komissiolla ole riittävästi tietoja jäsenvaltioissa toteutettavista metsätaloustoimenpiteistä (ks. kohdat 27—36).






  — | Komission pitäisi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa laatia strategisia suunnitteluasiakirjoja, joita voidaan käyttää vaikuttavina välineinä metsätaloustoimenpiteiden ja tuen suunnittelussa. |
| --- | --- | --- |

82.

Kun käytetään ”vastaavia välineitä” (tavallisesti maaseudun kehittämissuunnitelmia), metsätaloustoimenpiteiden laadullista arviointia vaikeuttavat ajanpuute ja käytettävissä olevan henkilöstön vähyys. Laadullista arviointia vaikeuttaa lisäksi se, ettei komissiolla ole riittävästi tietoja jäsenvaltioissa toteutettavista metsätaloustoimenpiteistä (ks. kohdat 27—36).

—

Komission pitäisi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa laatia strategisia suunnitteluasiakirjoja, joita voidaan käyttää vaikuttavina välineinä metsätaloustoimenpiteiden ja tuen suunnittelussa.

| — | Komission pitäisi varmistaa, että jokaisen maatalouden kehittämissuunnitelman metsätaloutta koskevaan osuuteen liittyy asianmukainen laadullinen arviointi. |
| --- | --- |

—

Komission pitäisi varmistaa, että jokaisen maatalouden kehittämissuunnitelman metsätaloutta koskevaan osuuteen liittyy asianmukainen laadullinen arviointi.

| 83. | Ennen vuotta 2000 enintään 20 vuodeksi tehtyihin metsityssopimuksiin on kulunut huomattava määrä varoja, jotka aiottiin käyttää metsitystoimenpiteisiin osana maaseudun kehittämistä. Lisäksi seitsemän vuoden ohjelmakausi ei sovellu metsätoimien edellyttämään pitkäaikaiseen (jopa 20 vuotta) suunnitteluun (ks. kohdat 37—39). |
| --- | --- |

83.

Ennen vuotta 2000 enintään 20 vuodeksi tehtyihin metsityssopimuksiin on kulunut huomattava määrä varoja, jotka aiottiin käyttää metsitystoimenpiteisiin osana maaseudun kehittämistä. Lisäksi seitsemän vuoden ohjelmakausi ei sovellu metsätoimien edellyttämään pitkäaikaiseen (jopa 20 vuotta) suunnitteluun (ks. kohdat 37—39).

| 84. | Eri rahoitusjärjestelyjen käyttö (rahoitus EMOTR:n ohjausosastosta tai tukiosastosta) on johtanut maatalouden kehittämispolitiikan toteuttamiseen monimutkaisella tavalla (ks. kohdat 40—42).






  — | Komission pitäisi tarkastella rahoitusjärjestelyjä niiden yksinkertaistamiseksi. |
| --- | --- | --- |

84.

Eri rahoitusjärjestelyjen käyttö (rahoitus EMOTR:n ohjausosastosta tai tukiosastosta) on johtanut maatalouden kehittämispolitiikan toteuttamiseen monimutkaisella tavalla (ks. kohdat 40—42).

—

Komission pitäisi tarkastella rahoitusjärjestelyjä niiden yksinkertaistamiseksi.

| 85. | Hankkeista poimittua otosta tarkasteltaessa havaittiin useita puutteita. Metsitettävien maa-alueiden valintaperusteet vaihtelivat. Hankkeiden valinnalle ei ollut selkeää kriteeristöä (tärkeysjärjestys), jota olisi hyödynnetty hankkeisiin tarvittavien määrien ylitettyä käytettävissä olevat varat. Aina ei myöskään ollut varmuutta maa-alueiden aiemmasta käytöstä tai siitä, oliko edunsaaja todella viljelijä. Lisäksi jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät olivat toisinaan riittämättömiä (ks. kohdat 43—58 ja 62—64).






  — | Komission pitäisi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tarkastella hankkeiden toteuttamis- ja hyväksymisjärjestelmää, jotta varmistetaan, että tukea myönnetään Euroopan unionin ja kansallisten strategioiden kannalta toteuttamiskelpoisimmille ja hyödyllisimmille hanke-ehdotuksille. |
| --- | --- | --- |

85.

Hankkeista poimittua otosta tarkasteltaessa havaittiin useita puutteita. Metsitettävien maa-alueiden valintaperusteet vaihtelivat. Hankkeiden valinnalle ei ollut selkeää kriteeristöä (tärkeysjärjestys), jota olisi hyödynnetty hankkeisiin tarvittavien määrien ylitettyä käytettävissä olevat varat. Aina ei myöskään ollut varmuutta maa-alueiden aiemmasta käytöstä tai siitä, oliko edunsaaja todella viljelijä. Lisäksi jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät olivat toisinaan riittämättömiä (ks. kohdat 43—58 ja 62—64).

—

Komission pitäisi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tarkastella hankkeiden toteuttamis- ja hyväksymisjärjestelmää, jotta varmistetaan, että tukea myönnetään Euroopan unionin ja kansallisten strategioiden kannalta toteuttamiskelpoisimmille ja hyödyllisimmille hanke-ehdotuksille.

| — | Komission pitäisi tutkia jäsenvaltioiden nykyisin toimittamia tarkastuksia vahvistaakseen hallinto- ja valvontajärjestelmiä sekä toteuttaakseen tarvittavat toimenpiteiden siinä tapauksessa, että järjestelmät eivät täytä vaatimuksia. |
| --- | --- |

—

Komission pitäisi tutkia jäsenvaltioiden nykyisin toimittamia tarkastuksia vahvistaakseen hallinto- ja valvontajärjestelmiä sekä toteuttaakseen tarvittavat toimenpiteiden siinä tapauksessa, että järjestelmät eivät täytä vaatimuksia.

| 86. | Kuntien (paikallisviranomaisten) toteuttamaan metsitykseen ei tämänhetkisessä tukijärjestelmässä myönnetä ylläpitotukea. Näillä viranomaisilla ei välttämättä ole riittävästi varoja varmistaa, että taimia ja nuoria viljelmiä hoidetaan asianmukaisesti (ylläpito), joten merkittävää EU:n ja kansallista rahoitusta saaneet hankkeet ovat suuressa vaarassa epäonnistua tulevina vuosina (ks. kohdat 59—61).






  — | Komission pitäisi tarkastella metsitystuen myöntämiseen liittyviä olosuhteita, jotta tukea ei myönnettäisi hankkeille, joiden jatkuvuutta ei voi varmistaa. Komission pitäisi tarvittaessa ehdottaa muutoksia tämänhetkisiin tuen myöntämisperusteisiin. |
| --- | --- | --- |

86.

Kuntien (paikallisviranomaisten) toteuttamaan metsitykseen ei tämänhetkisessä tukijärjestelmässä myönnetä ylläpitotukea. Näillä viranomaisilla ei välttämättä ole riittävästi varoja varmistaa, että taimia ja nuoria viljelmiä hoidetaan asianmukaisesti (ylläpito), joten merkittävää EU:n ja kansallista rahoitusta saaneet hankkeet ovat suuressa vaarassa epäonnistua tulevina vuosina (ks. kohdat 59—61).

—

Komission pitäisi tarkastella metsitystuen myöntämiseen liittyviä olosuhteita, jotta tukea ei myönnettäisi hankkeille, joiden jatkuvuutta ei voi varmistaa. Komission pitäisi tarvittaessa ehdottaa muutoksia tämänhetkisiin tuen myöntämisperusteisiin.

| 87. | Maatalousmaan metsitystoimien vaikutus on ollut vähäinen. Metsityksen määrä ei ole merkittävä, ja sama tulos voitaisiin saavuttaa edullisemmin. Rahoitetut hankkeet on toteutettu maaseutualueilla hajanaisesti ja koordinoimattomasti. Yleiset metsätaloustoimet eivät myöskään ole tarpeeksi täsmällisesti kohdennettuja (ks. kohdat 65—78).






  — | Komission pitäisi harkita uudelleen, miten metsitystoimia voidaan kohdistaa paremmin ja alhaisemmin talousarviokustannuksin, ottaen huomioon julkisten tarpeiden muuttuminen sekä se, että nykyisin yhteisön säännöksissä painotetaan ympäristöhyötyjä. |
| --- | --- | --- |

87.

Maatalousmaan metsitystoimien vaikutus on ollut vähäinen. Metsityksen määrä ei ole merkittävä, ja sama tulos voitaisiin saavuttaa edullisemmin. Rahoitetut hankkeet on toteutettu maaseutualueilla hajanaisesti ja koordinoimattomasti. Yleiset metsätaloustoimet eivät myöskään ole tarpeeksi täsmällisesti kohdennettuja (ks. kohdat 65—78).

—

Komission pitäisi harkita uudelleen, miten metsitystoimia voidaan kohdistaa paremmin ja alhaisemmin talousarviokustannuksin, ottaen huomioon julkisten tarpeiden muuttuminen sekä se, että nykyisin yhteisön säännöksissä painotetaan ympäristöhyötyjä.

Euroopan tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 14. lokakuuta 2004 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Juan Manuel FABRA VALLÉS

Presidentti

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1257/1999, annettu 17 päivänä toukokuuta 1999 (EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80).

1

(2)  KOM(1998) 649, 3.11.1998.

2

(3)  Neuvoston päätöslauselma, annettu 15 päivänä joulukuuta 1998 (EYVL C 56, 26.2.1999, s. 1). Päätöslauselmassa korostetaan, että jäsenvaltiot vastaavat metsäpolitiikasta ja että yhteisön toimet perustuvat toissijaisuuden periaatteeseen ”siten, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa ei ole säännöstä erityisestä yhteisestä metsäpolitiikasta ja että vastuu metsäpolitiikasta kuuluu jäsenvaltioille, kuitenkin ottaen huomioon että toissijaisuusperiaatteen ja jaetun vastuun periaatteen mukaisesti yhteisö voi myötävaikuttaa myönteisesti metsien kestävän hoidon ja käytön toteuttamiseen ja metsien monikäyttöön”.

3

(4)  Yleiseurooppalainen ministerikonferenssi Helsingissä vuonna 1993.

4

(5)  Lähde: komissio.

5

Lähde

(6)  KOM(1998) 649.

6

(7)  Neuvoston päätöslauselma, annettu 15 päivänä joulukuuta 1998.

7

(8)  Neuvoston päätöslauselma, annettu 15 päivänä joulukuuta 1998. Päätöslauselmassa korostetaan, että jäsenvaltiot vastaavat metsäpolitiikasta ja että yhteisön toimet perustuvat toissijaisuuden periaatteeseen ”siten, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa ei ole säännöstä erityisestä yhteisestä metsäpolitiikasta ja että vastuu metsäpolitiikasta kuuluu jäsenvaltioille, kuitenkin ottaen huomioon että toissijaisuusperiaatteen ja jaetun vastuun periaatteen mukaisesti yhteisö voi myötävaikuttaa myönteisesti metsien kestävän hoidon ja käytön toteuttamiseen ja metsien monikäyttöön”.

8

(9)  Yleiseurooppalainen ministerikonferenssi Helsingissä vuonna 1993.

9

(10)  Lähde: komissio.

10

Lähde:

(11)  Asetus (EY) N:o 1257/1999, jossa vahvistetaan puitteet maaseudun kehittämiseen myönnettävälle yhteisön tuelle.

11

(12)  Ks. sanasto.

12

(13)  Ks. sanasto.

13

(14)  Rakennerahastojen tavoitteen 1 tarkoituksena on edistää kehitystä ja rakenteellista mukauttamista alueilla, joiden kehitys on taantunut.

14

(15)  Erityiskertomus nro 14/2000 (EYVL C 353, 8.12.2000, s. 1).

15

(16)  Tarkastus ei kattanut muuta Euroopan unionin talousarviosta metsätalouteen myönnettyä rahoitusta (esimerkiksi Forestry Research-, Forest Natura 2000- ja Forest Focus -ohjelmat).

16

(17)  Komissio (KOM(1998) 649) määrittelee metsätalouden merkityksen seuraavasti:

17

| — | monikäyttöiset metsät ovat olennaisia maaseudulle ja ne muodostavat maaseudun integroidun kehittämispolitiikan tärkeän osatekijän erityisesti otettaessa huomioon niiden vaikutus tuloihin ja työllisyyteen sekä niiden ekologinen ja sosiaalinen arvo; |
| --- | --- |

—

monikäyttöiset metsät ovat olennaisia maaseudulle ja ne muodostavat maaseudun integroidun kehittämispolitiikan tärkeän osatekijän erityisesti otettaessa huomioon niiden vaikutus tuloihin ja työllisyyteen sekä niiden ekologinen ja sosiaalinen arvo;

maaseudun

kehittämispolitiikan

| — | metsät ja niiden monimuotoisuus ovat tärkeä osa Euroopan luonnonympäristöä, ja niiden suojelu ja säilyttäminen kuuluvat useiden yhteisön politiikkojen soveltamisalaan sekä erityisesti tiettyjen ympäristöasioiden, kuten Euroopan unionin biologista monimuotoisuutta koskevan strategian, Natura 2000 -ohjelman ja ilmastonmuutosta koskevan yleissopimuksen täytäntöönpanon alaan; |
| --- | --- |

—

metsät ja niiden monimuotoisuus ovat tärkeä osa Euroopan luonnonympäristöä, ja niiden suojelu ja säilyttäminen kuuluvat useiden yhteisön politiikkojen soveltamisalaan sekä erityisesti tiettyjen ympäristöasioiden, kuten Euroopan unionin biologista monimuotoisuutta koskevan strategian, Natura 2000 -ohjelman ja ilmastonmuutosta koskevan yleissopimuksen täytäntöönpanon alaan;

luonnonympäristöä

| — | sisämarkkinasäännöt, mukaan lukien valtion tukea, yritysyhteenliittymiä ja kartelleja koskevat Euroopan unionin kilpailusäännöt, koskevat myös metsätuotteita ja erityisesti puuta (sekä korkkia ja hartseja). |
| --- | --- |

—

sisämarkkinasäännöt, mukaan lukien valtion tukea, yritysyhteenliittymiä ja kartelleja koskevat Euroopan unionin kilpailusäännöt, koskevat myös metsätuotteita ja erityisesti puuta (sekä korkkia ja hartseja).

sisämarkkinasäännöt

(18)  FAOn vuonna 1995 laatimassa lopullisessa kertomuksessa maailman metsävaroista (Global Forest Resources Assessment) esitettiin metsän määritelmäksi 20 prosentin latvuspeittävyyttä teollisuusmaissa ja 10 prosentin latvuspeittävyyttä kehitysmaissa.

18

(19)  Tutkimus Euroopan metsätalouden tieto- ja viestintäjärjestelmästä (European Forestry Information and Communication System, EFICS), 1997.

19

(20)  Viite YK/metsävaroja koskeva FAOn kertomus Forest Resources vuodelta 2000, s. 34.

20

(21)  Komission tiedonanto laadittiin Euroopan parlamentin nimenomaisen pyynnön perusteella (A4-0414/96, EYVL C 55, 24.2.1997, s. 22).

21

(22)  EY:n perustamissopimuksen 274 artikla: ”Komissio toteuttaa talousarviota omalla vastuullaan ja annettujen määrärahojen rajoissa 279 artiklan nojalla annettujen asetusten säännöksiä noudattaen ja moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti. Jäsenvaltiot ovat yhteistyössä komission kanssa varmistaakseen, että määrärahat käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti.”

22

(23)  Asetuksen (EY) N:o 1257/1999 29 artiklan mukaan tuki perustuu ”hallitustenvälisessä metsäpaneelissa sovittuihin kansallisiin ja alueellisiin metsäohjelmiin tai vastaaviin asiakirjoihin, joissa olisi otettava huomioon Euroopan metsien suojelemista käsitelleissä ministerikokouksissa tehdyt sitoumukset”.

23

(24)  Asetus (EY) N:o 1257/1999, 29 artikla.

24

(25)  Lähde: National forest programmes in European countries: an initial overview based on a quick survey in countries participating in the COST E-19 Action, sivu 11.

25

(26)  Neljäs ministerikonferenssi metsien suojelusta Euroopassa (Wien, huhtikuu 2003).

26

(27)  Asetus (EY) N:o 1257/1999, 29 artiklan 4 kohta.

27

(28)  Asetus (EY) N:o 1257/1999 sekä neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999 (EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1).

28

(29)  69 toimenpideohjelmaa tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla sekä ohjelma-asiakirjan täydennykset, 20 tavoitteeseen 2 kuuluvaa yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa mukaan lukien EMOTR-tukiosaston toimenpiteet, 68 EMOTR-tukiosastoon liittyvää maaseudun kehittämisohjelmaa ja 73 Leader + -ohjelmaa.

29

(30)  Näistä tärkeimmät ovat maatalouden, aluepolitiikan ja ympäristön pääosastot.

30

(31)  Talous- ja sosiaalikomitean lausunto ”Euroopan unionin metsätalouden tila ja ongelmat sekä metsäpolitiikan kehittämismahdollisuudet” (EYVL C 206, 7.7.1997, s. 128).

31

(32)  EMOTR-tukiosasto: Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun komission asetuksen (EY) N:o 817/2004 (EUVL L 153, 30.4.2004, s. 30) 69 artiklassa säädetään, että paikalla tehtävien tarkastusten on koskettava vuosittain vähintään viittä prosenttia tuensaajista ja katettava kaikki ohjelma-asiakirjoissa määrätyt erityyppiset maaseudun kehittämistoimenpiteet. Paikalla tehtävät tarkastukset on hajautettava tehtäviksi ympäri vuotta kutakin maaseudun kehittämisen toimenpidettä koskevan riskianalyysin mukaisesti. Tuensaajan kaikki sitoumukset ja velvoitteet, jotka on tarkastuskäynnin aikana mahdollista tarkastaa, on tarkastettava. Tarkastukset on tehtävä asetuksen (EY) N:o 2419/2001 III osaston mukaisesti.

32

EMOTR-ohjausosasto: Rakennerahastojen hallinnoinnista annetun komission asetuksen (EY) N:o 438/2001 (EUVL L 63, 3.3.2001, s. 21) 10 artiklassa säädetään seuraavaa: ”Jäsenvaltiot järjestävät asianmukaisen otantaperiaatteen mukaisia toimia koskevia tarkastuksia, joiden tarkoituksena on erityisesti: a) toiminnassa olevien hallinto- ja valvontajärjestelmien tehokkuuden todentaminen; b) eri tasoilla tehtyjen menoilmoitusten valikoiva todentaminen riskianalyysin perusteella. Ennen kunkin tukitoimen päättymistä tehtäviin tarkastuksiin on sisällyttävä vähintään viisi prosenttia kaikista tukeen oikeuttavista menoista. Tarkastusten on perustuttava 3 kohdan vaatimukset huomioon ottaen edustavaan otokseen hyväksytyistä toimista. Jäsenvaltioiden on pyrittävä kohdistamaan tarkastusten suorittaminen tasaisesti kyseessä olevalle ajanjaksolle. Niiden on varmistettava asianmukainen tehtävien erottelu näiden toimia koskevien tarkastusten ja täytäntöönpanon tai maksumenettelyn välillä”.

(33)  Salzburgissa marraskuussa 2003 järjestetyn maaseudun kehittämistä käsitelleen eurooppalaisen konferenssin päätelmissä ilmaistiin huolestuminen ”Euroopan unionin maaseudun kehittämispolitiikan monimutkaisuudesta, sillä siinä esiintyy useita eri rahoituslähteitä ja menettelyjä sen mukaan, toteutetaanko toimenpide tavoite 1 -alueella vai sen ulkopuolella.”

33

(34)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 3508/92, annettu 27 päivänä marraskuuta 1992, tiettyjä yhteisön tukijärjestelmiä koskevasta yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä (EYVL L 355, 5.12.1992, s. 1).

34

(35)  Komission yksiköiden laatima suuntaa-antava asiakirja VI/10535/99 rev. 7, joka koskee neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 mukaisiin maaseudun kehittämistoimenpiteisiin liittyvän hallinnoinnin, tarkastusten ja seuraamusten täytäntöönpanoa, kohta 3.5.

35

(36)  Erityisesti se, että hakemuspyyntöjen toistuvan esittämisen sijasta hakemuksia pyydetään vain kerran, lisää hankkeiden hyväksymistä saapumisjärjestyksessä.

36

(37)  Ks. myös suuntaa-antava asiakirja VI/10535/99 rev. 7 kohta 3.7.

37

(38)  Asetus (ETY) N:o 3508/92.

38

(39)  Erityiskertomus nro 14/2000 ympäristönäkökohtien tuomisesta yhteiseen maatalouspolitiikkaan, kohta 47: ”Esimerkiksi maatalouden ympäristöohjelmien yhteydessä jäsenvaltioiden on esitettävä yksityiskohtaista näyttöä ehdottamiensa ohjelmien tukitasojen perusteeksi, minkä jälkeen komissio hyväksyy kyseiset tukitasot. Sitä vastoin metsitysohjelmien kohdalla kansallisilta viranomaisilta ei vaadita vastaavia tietoja, vaan komissio hyväksyy enimmäistukitasot, joiden rajoissa jäsenvaltiot voivat vapaasti asettaa tukitasot tarvitsematta komission hyväksyntää.”

39

(40)  Asetuksen (EY) N:o 1257/1999 31 artiklan mukaan vuotuista hehtaarikohtaista palkkiota voidaan maksaa ”metsityksestä johtuvien tulonmenetysten korvaamiseksi enintään 20 vuoden ajan maata ennen metsitystä hyödyntäneille viljelijöille tai heidän yhdistyksilleen tai muulle yksityisoikeudelliselle henkilölle”.

40

(41)  Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille maatalouden metsitystoimenpiteitä koskevasta yhteisön tukijärjestelmästä annetun asetuksen (ETY) N:o 2080/92 soveltamissuunnitelmasta (KOM(1997) 630, 28.11.1997).

41

(42)  Komission asetus (EY) N:o 445/2002, 61 artikla (EYVL L 74, 15.3.2002, s. 1).

42

(43)  Asetus (EY) N:o 1257/1999, asetus sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1783/2003 (EUVL L 270, 21.10.2003, s. 70), 29 artikla.

43

(44)  Asetus (EY) N:o 1783/2003.

44

(45)  Maatalouden kehittämissuunnitelmissa määritellään seuraavien 20 vuoden ajan tulonmenetyksen korvauksena maksettava hehtaarikohtainen määrä. Tulonmenetyksestä maksettava korvaus vaihtelee metsitettävän maan aiemman käytön mukaan ja on sitä korkeampi mitä tuottavampaa maankäyttö on ollut; korvaus on suurempi, jos edunsaaja täyttää viljelijöitä koskevat vaatimukset.

45

(46)  Konferenssissa esitettiin metsitystoimenpiteiden uudelleenmäärittelyä monikäyttöisyyden ja kestävyyden vahvistamiseksi (esimerkiksi riskinhallinta, ympäristöhyötyjen kehitys ja tulipaloriskien vähentäminen).

46

(47)  Talous- ja sosiaalikomitean lausunto Euroopan unionin metsätalouden tilasta ja ongelmista sekä metsäpolitiikan kehittämismahdollisuuksista.

47

(48)  Asetus (EY) N:o 1257/1999, 31 artikla.

48

---

LIITE I

METSÄTALOUTEEN LIITTYVÄT YHTEISÖN TOIMET VUOSINA 1964—1999

Vuodet 1964—1988

Vuoteen 1988 asti Euroopan yhteisö toteutti metsätalousalan kehittämiseksi toimia, jotka liittyivät aina suoraan yhteiseen maatalouspolitiikkaan ja erityisesti maatalousalan rakenteelliseen parantamiseen. Toimet koskivat lainsäädännön yhdenmukaistamista, metsien ja metsätalouden kehittämistä, metsien suojelua ilman saastumiselta ja tulipaloilta sekä metsätalouden tutkimusta.

Vuodet 1988—1992

Yhteisö hyväksyi metsätaloushankkeita koskevan yhtenäisemmän lähestymistavan. Syyskuussa 1988 komissio esitti neuvostolle yhteisön metsätaloutta koskevan toimintaohjelman. Neuvosto hyväksyi ohjelman vuonna 1989, ja siihen kuului viisi keskeistä osa-aluetta:

| — | maatalousmaan metsitys |
| --- | --- |

—

maatalousmaan metsitys

| — | metsien kehitys ja optimaalinen käyttö maaseutualueilla |
| --- | --- |

—

metsien kehitys ja optimaalinen käyttö maaseutualueilla

| — | korkki |
| --- | --- |

—

korkki

| — | metsiensuojelu |
| --- | --- |

—

metsiensuojelu

| — | liitännäistoimenpiteet. |
| --- | --- |

—

liitännäistoimenpiteet.

Vuodet 1992—1999

Vuonna 1992 yhteisön metsätalousalaa koskevat toimenpiteet siirtyivät haastellisempaan vaiheeseen. Kahta keskeistä aluetta koskevat päätökset muuttivat perusteellisesti vuonna 1988 tehdyn toimintaohjelman:

| — | Toimia metsien suojelemiseksi ilmansaasteilta ja tulipaloilta tehostettiin (1). |
| --- | --- |

—

Toimia metsien suojelemiseksi ilmansaasteilta ja tulipaloilta tehostettiin (1).

| — | Maatalousmaan metsityksen tukemiseksi maatalouden metsätaloustoimenpiteet (2) hyväksyttiin osana yhteisen maatalouspolitiikan uudistukseen liittyviä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

—

Maatalousmaan metsityksen tukemiseksi maatalouden metsätaloustoimenpiteet (2) hyväksyttiin osana yhteisen maatalouspolitiikan uudistukseen liittyviä toimenpiteitä.

Vuodesta 1992 lähtien muihin yhteisön metsätalousalan toimiin ovat kuuluneet Euroopan metsätalouden tieto- ja viestintäjärjestelmä (EFICS) (3) sekä metsätalouden tutkimusten osarahoittaminen EU:n maatalous- ja ympäristöalan tutkimus- ja kehitysohjelmista.

EU:ssa 1990-luvulla metsätalouden osalta käyty keskustelu liittyi etupäässä siihen, miten olisi määriteltävä ja pantava täytäntöön kestävän metsätalouden periaatteet. ”Kestävä metsänhoito” määriteltiin metsiensuojelua käsittelevässä yleiseurooppalaisessa ministerikonferenssissa, joka järjestettiin Helsingissä vuonna 1993. Kestävä metsänhoito koostuu tasapainoisesta yhdistelmästä ekologisia, taloudellisia, yhteiskunnallisia ja kulttuurisia toimia. EU:n metsästrategiasta käydyn keskustelun lähtökohtina ovat olleet muun muassa Euroopan parlamentin mietintö (4), komission tiedonanto Euroopan unionin metsästrategiasta (5) sekä neuvoston päätöslauselma Euroopan unionin metsästrategiasta (6). Keskustelussa on painotettu erityisesti periaatteita, joiden mukaan metsillä on monitahoinen rooli, metsätaloudessa pitäisi soveltaa markkinatalouden sääntöjä ja metsästrategiaa pitäisi toteuttaa mahdollisimman paikallisella tasolla toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Toissijaisuusperiaatetta onkin sovellettava ja metsästrategialla pyritään kehittämään koordinointia yhteisössä, mutta konkreettisia ehdotuksia yhteistyön edistämiseksi ei ole esitetty.

---

(1)  Asetus (ETY) N:o 2157/1992 ja asetus (ETY) N:o 2158/1992, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1992.

(2)  Asetus (ETY) N:o 2080/92, annettu 30 päivänä heinäkuuta 1992.

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 400/94.

(4)  A4-0414/96; EP 213.578/lopullinen (”Thomasin mietintö”).

(5)  KOM(1998) 649 lopullinen.

(6)  Neuvoston päätöslauselma, 15. joulukuuta 1998.

---

LIITE II

METSÄN MÄÄRITELMÄ ERI JÄSENVALTIOISSA

Metsän määritelmä: eri jäsenvaltioissa käytetyt keskeiset kriteerit ja raja-arvot Euroopan metsätalouden tieto- ja viestintäjärjestelmän (EFICS) mukaan

| Jäsenvaltio | Vähimmäisvaatimus | Pituus täysikasvuisena |
| --- | --- | --- |
| Leveys | Latvuspeittävyys | Ala | Mahdollinen tuotanto |
| Itävalta | 10 m | 30 % | 0,05 ha | | |
| Belgia (Wallonian alue) | 9 m | | 0,1 ha | | |
| Belgia (Flanderin alue) | 25 m | 20 % | 0,5 ha | | |
| Tanska | 20 m | | 0,5 ha | | 6 m |
| Suomi | | | 0,25 ha | 1 m3/ha/v | |
| Ranska | 15 m | 10 % tai 500 runkoa/ha puun ympärysmitta rinnan korkeudelta < 24,5 cm | 0,05 ha | | |
| Saksa | 10 m | | 0,1 ha | | |
| Kreikka | 30 m | 10 % | 0,5 ha | | |
| Irlanti | 40 m | 20 % | 0,5 ha | 4 m3/ha/v (havupuu)
  2 m3/ha/v (lehtipuu) | |
| Italia | 20 m | 20 % | 0,2 ha | | |
| Luxemburg | — | — | — | | |
| Portugali | 15 m | 10 % | 0,2 ha | | |
| Espanja | 20 m | 30 % | 0,25 ha | | |
| Ruotsi | | | 0,25 ha | 1 m3/ha/v | |
| Alankomaat | 30 m | 20 % | 0,5 ha | | |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 50 m | 20 % | 2 ha | | |
| Lähteet: EC 1997. Study on European Forestry Information and Communication System (EFICS).
  Reports on forestry inventory and survey systems. European Commission. Luxembourg. |

Jäsenvaltio

Vähimmäisvaatimus

Pituus täysikasvuisena

Leveys

Latvuspeittävyys

Ala

Mahdollinen tuotanto

Itävalta

10 m

30 %

0,05 ha

Belgia (Wallonian alue)

9 m

0,1 ha

Belgia (Flanderin alue)

25 m

20 %

0,5 ha

Tanska

20 m

0,5 ha

6 m

Suomi

0,25 ha

1 m3/ha/v

Ranska

15 m

10 % tai 500 runkoa/ha puun ympärysmitta rinnan korkeudelta < 24,5 cm

0,05 ha

Saksa

10 m

0,1 ha

Kreikka

30 m

10 %

0,5 ha

Irlanti

40 m

20 %

0,5 ha

4 m3/ha/v (havupuu)

2 m3/ha/v (lehtipuu)

Italia

20 m

20 %

0,2 ha

Luxemburg

—

—

—

Portugali

15 m

10 %

0,2 ha

Espanja

20 m

30 %

0,25 ha

Ruotsi

0,25 ha

1 m3/ha/v

Alankomaat

30 m

20 %

0,5 ha

Yhdistynyt kuningaskunta

50 m

20 %

2 ha

Lähteet: EC 1997. Study on European Forestry Information and Communication System (EFICS).

Reports on forestry inventory and survey systems. European Commission. Luxembourg.

---

KOMISSION VASTAUKSET

TIIVISTELMÄ

| II | Komissio on tyytyväinen kertomukseen, jonka aikainen esittämisajankohta mahdollistaa sen, että aiheeseen liittyviä kysymyksiä voidaan tarkastella Euroopan unionin metsästrategian ja maaseudun kehittämisen pian toteutettavan uudelleentarkastelun yhteydessä (KOM 2004(490) lopullinen).
  Toissijaisuusperiaatteen huomioon ottaen komissio katsoo, että monet täytäntöönpanoa koskevat päätökset pysyvät jäsenvaltioiden harkintavallassa, kuten erityiskertomusta varten laaditussa komission vastauksessa useassa kohdin todetaan. |
| --- | --- |

II

Komissio on tyytyväinen kertomukseen, jonka aikainen esittämisajankohta mahdollistaa sen, että aiheeseen liittyviä kysymyksiä voidaan tarkastella Euroopan unionin metsästrategian ja maaseudun kehittämisen pian toteutettavan uudelleentarkastelun yhteydessä (KOM 2004(490) lopullinen).

Toissijaisuusperiaatteen huomioon ottaen komissio katsoo, että monet täytäntöönpanoa koskevat päätökset pysyvät jäsenvaltioiden harkintavallassa, kuten erityiskertomusta varten laaditussa komission vastauksessa useassa kohdin todetaan.

| V | Kestävä metsänhoito perustuu taloudellisten, yhteiskunnallisten ja ympäristöön liittyvien tavoitteiden tasapainoiseen yhteensovittamiseen, jossa arvioidaan asiaan vaikuttavat erilaiset näkökohdat.
  Komissio katsoo, että valvonnan laatu voidaan varmistaa myös, vaikka metsällä ei ole yhteistä määritelmää. Toiminnan tuloksia voidaan valvoa jäsenvaltioiden tasolla ja tämän jälkeen Euroopan unionin tasolla. |
| --- | --- |

V

Kestävä metsänhoito perustuu taloudellisten, yhteiskunnallisten ja ympäristöön liittyvien tavoitteiden tasapainoiseen yhteensovittamiseen, jossa arvioidaan asiaan vaikuttavat erilaiset näkökohdat.

Komissio katsoo, että valvonnan laatu voidaan varmistaa myös, vaikka metsällä ei ole yhteistä määritelmää. Toiminnan tuloksia voidaan valvoa jäsenvaltioiden tasolla ja tämän jälkeen Euroopan unionin tasolla.

| VI | Yhteys metsästrategian ja yksittäisten, EMOTRista osarahoitettujen hankkeiden välillä varmistetaan maaseudun kehittämisohjelmilla. Komissio tarkistaa, ovatko ohjelmat metsästrategian mukaisia. Kansalliset ja alueelliset viranomaiset hyväksyvät yksittäiset hankkeet maaseudun kehittämisohjelman pohjalta.
  Maaseudun kehittämisen tulevia puitteita koskevassa ehdotuksessaan komissio ilmaisee halunsa tarkentaa tehtävänjakoa komission ja jäsenvaltioiden välillä.
  Euroopan unionin metsästrategian tavoitteiden toteutumista arvioidaan kunkin maaseudun kehittämisohjelman osalta jäsenvaltioiden esittämissä arviointikertomuksissa, joista komissio laatii tiivistelmän. Heinäkuussa 2004 komissio teki ehdotuksen (KOM 2004(490) lopullinen) tulevan maaseudun kehittämisen puitteisiin liittyvien arviointiperusteiden vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

VI

Yhteys metsästrategian ja yksittäisten, EMOTRista osarahoitettujen hankkeiden välillä varmistetaan maaseudun kehittämisohjelmilla. Komissio tarkistaa, ovatko ohjelmat metsästrategian mukaisia. Kansalliset ja alueelliset viranomaiset hyväksyvät yksittäiset hankkeet maaseudun kehittämisohjelman pohjalta.

Maaseudun kehittämisen tulevia puitteita koskevassa ehdotuksessaan komissio ilmaisee halunsa tarkentaa tehtävänjakoa komission ja jäsenvaltioiden välillä.

Euroopan unionin metsästrategian tavoitteiden toteutumista arvioidaan kunkin maaseudun kehittämisohjelman osalta jäsenvaltioiden esittämissä arviointikertomuksissa, joista komissio laatii tiivistelmän. Heinäkuussa 2004 komissio teki ehdotuksen (KOM 2004(490) lopullinen) tulevan maaseudun kehittämisen puitteisiin liittyvien arviointiperusteiden vahvistamiseksi.

| VII | Euroopan maat ovat laatineet yhteisen lähestymistavan kansallisia metsäohjelmia varten Euroopan metsien suojelua käsittelevien ministerikokousten puitteissa, ja ohjelmien laatimisessa on saavutettu huomattavaa edistystä. Jos tällaisia ohjelmia ei kuitenkaan ole, maaseudun kehittämisohjelmien ja toimenpideohjelmien hyväksyminen niitä korvaaviksi vaihtoehdoiksi vaikuttaa perustellulta, jotta ohjelmiin liittyvien metsätaloustoimenpiteiden toteuttaminen ei vaikeudu.
  Hyväksyttyjen ohjelmien laadun varmistamiseksi on toteutettu perinpohjainen tutkimus, jossa ovat olleet osallisina kaikki asian kanssa tekemisissä olevat komission yksiköt. Tutkimus on edellyttänyt tiivistä yhteydenpitoa jäsenvaltioiden kanssa. Analyysin toteuttaminen on tästä johtuen ollut aikaavievä prosessi. |
| --- | --- |

VII

Euroopan maat ovat laatineet yhteisen lähestymistavan kansallisia metsäohjelmia varten Euroopan metsien suojelua käsittelevien ministerikokousten puitteissa, ja ohjelmien laatimisessa on saavutettu huomattavaa edistystä. Jos tällaisia ohjelmia ei kuitenkaan ole, maaseudun kehittämisohjelmien ja toimenpideohjelmien hyväksyminen niitä korvaaviksi vaihtoehdoiksi vaikuttaa perustellulta, jotta ohjelmiin liittyvien metsätaloustoimenpiteiden toteuttaminen ei vaikeudu.

Hyväksyttyjen ohjelmien laadun varmistamiseksi on toteutettu perinpohjainen tutkimus, jossa ovat olleet osallisina kaikki asian kanssa tekemisissä olevat komission yksiköt. Tutkimus on edellyttänyt tiivistä yhteydenpitoa jäsenvaltioiden kanssa. Analyysin toteuttaminen on tästä johtuen ollut aikaavievä prosessi.

| VIII | Jotta varmistettaisiin se, että maatalousmaan metsityksen kaltaisia toimenpiteitä toteutettaisiin riittävässä laajuudessa, tarvitaan pitkäaikaisia sopimuksia, jotka kattavat useita ohjelmakausia.
  Sopimusten keston ja tuen määrän osalta voidaan todeta, että maaseudun kehittämisen puitteita koskevat ehdotukset vuoden 2006 jälkeiselle kaudelle käsittävät useita muutoksia mainittujen ongelmien ratkaisemiseksi. Erityisesti tähän pyritään tulojen menetyksistä maksettavien korvausten keston lyhentämisellä ja korvausten enimmäismäärän alentamisella. |
| --- | --- |

VIII

Jotta varmistettaisiin se, että maatalousmaan metsityksen kaltaisia toimenpiteitä toteutettaisiin riittävässä laajuudessa, tarvitaan pitkäaikaisia sopimuksia, jotka kattavat useita ohjelmakausia.

Sopimusten keston ja tuen määrän osalta voidaan todeta, että maaseudun kehittämisen puitteita koskevat ehdotukset vuoden 2006 jälkeiselle kaudelle käsittävät useita muutoksia mainittujen ongelmien ratkaisemiseksi. Erityisesti tähän pyritään tulojen menetyksistä maksettavien korvausten keston lyhentämisellä ja korvausten enimmäismäärän alentamisella.

| IX | Komissio on tiedostanut järjestelmän monimutkaisuuden ja on tämän vuoksi jo toteuttanut tiettyjä yksinkertaistavia toimenpiteitä ja ehdottanut muita huomattavia toimenpiteitä vuoden 2006 jälkeistä kautta koskeviin maaseudun kehittämisen puitteisiin. Yksi yksinkertaistamistoimenpiteistä on yhden ainoan rahaston käyttöönotto maaseudun kehittämisen tarkoituksiin. |
| --- | --- |

IX

Komissio on tiedostanut järjestelmän monimutkaisuuden ja on tämän vuoksi jo toteuttanut tiettyjä yksinkertaistavia toimenpiteitä ja ehdottanut muita huomattavia toimenpiteitä vuoden 2006 jälkeistä kautta koskeviin maaseudun kehittämisen puitteisiin. Yksi yksinkertaistamistoimenpiteistä on yhden ainoan rahaston käyttöönotto maaseudun kehittämisen tarkoituksiin.

| X | — | Metsätaloustoimenpiteitä toteutettaessa sovelletaan toissijaisuusperiaatetta. Metsitettävän maan tyyppi on huomattavassa määrin asia, josta jäsenvaltiot päättävät kansallisten ja alueellisten olosuhteidensa ja tarpeidensa pohjalta. Ehdotus vuoden 2006 jälkeistä maaseudun kehittämispolitiikkaa varten käsittää useita osia, joilla pyritään ottamaan huomioon ympäristönäkökohdat valittaessa metsitettävää maata. |
| --- | --- | --- |

X

—

Metsätaloustoimenpiteitä toteutettaessa sovelletaan toissijaisuusperiaatetta. Metsitettävän maan tyyppi on huomattavassa määrin asia, josta jäsenvaltiot päättävät kansallisten ja alueellisten olosuhteidensa ja tarpeidensa pohjalta. Ehdotus vuoden 2006 jälkeistä maaseudun kehittämispolitiikkaa varten käsittää useita osia, joilla pyritään ottamaan huomioon ympäristönäkökohdat valittaessa metsitettävää maata.

| — | Ympäristön huomioonottaminen on lakisääteinen vaatimus. Jäsenvaltiot toteuttavat tämän velvoitteen alueellisten olosuhteiden pohjalta. |
| --- | --- |

—

Ympäristön huomioonottaminen on lakisääteinen vaatimus. Jäsenvaltiot toteuttavat tämän velvoitteen alueellisten olosuhteiden pohjalta.

| — | Moniin ohjelmiin sisältyy valintakriteerejä, mutta on tiedostettu, että joissakin tapauksissa ne on määriteltävä paremmin.
  Komission tilintarkastusyksiköt tarkastavat valintajärjestelmät komission antamien suuntaviivojen perusteella. Mikäli ilmenee, että hankkeita valittaessa ei ole toimittu avoimuuden tai puolueettomuuden periaatteita noudattaen, seurauksena voi olla jäsenvaltiolle suunnattuja suosituksia. Tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevien päätösten yhteydessä voidaan näiden rikkomisten vuoksi määrätä tehtäväksi rahoitusoikaisuja. |
| --- | --- |

—

Moniin ohjelmiin sisältyy valintakriteerejä, mutta on tiedostettu, että joissakin tapauksissa ne on määriteltävä paremmin.

Komission tilintarkastusyksiköt tarkastavat valintajärjestelmät komission antamien suuntaviivojen perusteella. Mikäli ilmenee, että hankkeita valittaessa ei ole toimittu avoimuuden tai puolueettomuuden periaatteita noudattaen, seurauksena voi olla jäsenvaltiolle suunnattuja suosituksia. Tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevien päätösten yhteydessä voidaan näiden rikkomisten vuoksi määrätä tehtäväksi rahoitusoikaisuja.

| — | ”Maatalousmaan” ja ”viljelijän” määritteleminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, ja määritelmät on ilmoitettava kansallisissa tai alueellisissa ohjelmissa. Jäsenvaltioiden tehtävänä on toteuttaa vaadittavat tarkastukset komission antamien suuntaviivojen mukaisesti.
  Komissio tiedostaa, että parannuksille on sijaa, ja se tulee seuraavan ohjelmakauden osalta tarkistamaan vaatimuksia ja toimittamaan enemmän ohjeistusta jäsenvaltioille tilintarkastustuomioistuimen mainitsemissa kysymyksissä. |
| --- | --- |

—

”Maatalousmaan” ja ”viljelijän” määritteleminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, ja määritelmät on ilmoitettava kansallisissa tai alueellisissa ohjelmissa. Jäsenvaltioiden tehtävänä on toteuttaa vaadittavat tarkastukset komission antamien suuntaviivojen mukaisesti.

Komissio tiedostaa, että parannuksille on sijaa, ja se tulee seuraavan ohjelmakauden osalta tarkistamaan vaatimuksia ja toimittamaan enemmän ohjeistusta jäsenvaltioille tilintarkastustuomioistuimen mainitsemissa kysymyksissä.

| — | Komissio on myös pannut merkille tilintarkastustuomioistuimen havaitsemia heikkouksia vastaavia puutteita ja on määrännyt tehtäväksi rahoitusoikaisuja. On käynnistetty tiettyjä lainsäädännöllisiä prosesseja, joiden tarkoituksena on tehostaa hakemusten tarkastamista. |
| --- | --- |

—

Komissio on myös pannut merkille tilintarkastustuomioistuimen havaitsemia heikkouksia vastaavia puutteita ja on määrännyt tehtäväksi rahoitusoikaisuja. On käynnistetty tiettyjä lainsäädännöllisiä prosesseja, joiden tarkoituksena on tehostaa hakemusten tarkastamista.

| — | Komission tilintarkastusyksiköt kiinnittävät työssään erityistä huomiota asianmukaisten valvontatoimien noudattamiseen julkisten tarjouskilpailumenettelyjen yhteydessä, kun on kyse toimenpiteistä, jotka maaseudun kehittämisen puitteissa mahdollistavat julkisille elimille myönnettävän tuen. |
| --- | --- |

—

Komission tilintarkastusyksiköt kiinnittävät työssään erityistä huomiota asianmukaisten valvontatoimien noudattamiseen julkisten tarjouskilpailumenettelyjen yhteydessä, kun on kyse toimenpiteistä, jotka maaseudun kehittämisen puitteissa mahdollistavat julkisille elimille myönnettävän tuen.

| XI | Kunnilla on omat erityiset velvoitteensa metsiensä säilyttämisessä. Hankkeita hyväksyvien viranomaisten pitäisi vaatia kunnilta riittäviä todisteita siitä, että metsien säilyvyyteen liittyvä toiminta on taattu. |
| --- | --- |

XI

Kunnilla on omat erityiset velvoitteensa metsiensä säilyttämisessä. Hankkeita hyväksyvien viranomaisten pitäisi vaatia kunnilta riittäviä todisteita siitä, että metsien säilyvyyteen liittyvä toiminta on taattu.

| XII | Jotta viljelijät pitäisivät maatalousmaan metsitystä houkuttelevana vaihtoehtona, tarvitaan pitkäaikaisia korvauksia. Vuoden 2006 jälkeisiä maaseudun kehittämisen puitteita koskevissa ehdotuksissa suunnitellaan tulonmenetyksistä johtuvien korvausten maksun rajoittamista 10 vuoteen. Yleisten vaikutusten lisäksi on otettava huomioon huomattavat vaikutukset tietyillä erityisalueilla. |
| --- | --- |

XII

Jotta viljelijät pitäisivät maatalousmaan metsitystä houkuttelevana vaihtoehtona, tarvitaan pitkäaikaisia korvauksia. Vuoden 2006 jälkeisiä maaseudun kehittämisen puitteita koskevissa ehdotuksissa suunnitellaan tulonmenetyksistä johtuvien korvausten maksun rajoittamista 10 vuoteen. Yleisten vaikutusten lisäksi on otettava huomioon huomattavat vaikutukset tietyillä erityisalueilla.

| XIII | Kestävyyden periaate on merkittävällä sijalla jo neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1257/1999. Tähän liittyvää suositusta noudatetaan vuoden 2006 jälkeisiä maatalouden kehittämisen puitteita koskevissa ehdotuksissa kohdentamalla metsittäminen aiempaa selvemmin ympäristöllisiin tavoitteisiin ja edellyttämällä, että metsitykseen osoitetut maat soveltuvat metsitykseen nimenomaan ympäristöllisistä syistä (eli rajoittuvat näihin). |
| --- | --- |

XIII

Kestävyyden periaate on merkittävällä sijalla jo neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1257/1999. Tähän liittyvää suositusta noudatetaan vuoden 2006 jälkeisiä maatalouden kehittämisen puitteita koskevissa ehdotuksissa kohdentamalla metsittäminen aiempaa selvemmin ympäristöllisiin tavoitteisiin ja edellyttämällä, että metsitykseen osoitetut maat soveltuvat metsitykseen nimenomaan ympäristöllisistä syistä (eli rajoittuvat näihin).

JOHDANTO

| 4. | Neuvoston päätöslauselmassa Euroopan unionin metsästrategiasta luotiin viitekehys Euroopan unionin metsätalouteen liittyville toimille. On tärkeää huomata, että strategiassa vahvistettiin toissijaisuusperiaatteen soveltaminen metsätalouden alalla. |
| --- | --- |

4.

Neuvoston päätöslauselmassa Euroopan unionin metsästrategiasta luotiin viitekehys Euroopan unionin metsätalouteen liittyville toimille. On tärkeää huomata, että strategiassa vahvistettiin toissijaisuusperiaatteen soveltaminen metsätalouden alalla.

| 5. | Toissijaisuusperiaatteen osalta voidaan todeta, että komission näkemyksen mukaan monet täytäntöönpanoon liittyvät päätökset kuuluvat jäsenvaltioiden harkintavaltaan, kuten tässä komission vastauksessa erityiskertomukseen useassa kohdin todetaan. |
| --- | --- |

5.

Toissijaisuusperiaatteen osalta voidaan todeta, että komission näkemyksen mukaan monet täytäntöönpanoon liittyvät päätökset kuuluvat jäsenvaltioiden harkintavaltaan, kuten tässä komission vastauksessa erityiskertomukseen useassa kohdin todetaan.

| 10. | Maaseudun kehittämistä koskevan asetuksen perustana on toissijaisuusperiaate, ja jäsenvaltioiden tehtävänä on laatia maaseudun kehittämisohjelmansa ottaen huomioon kansalliset ja alueelliset painopistealueet. |
| --- | --- |

10.

Maaseudun kehittämistä koskevan asetuksen perustana on toissijaisuusperiaate, ja jäsenvaltioiden tehtävänä on laatia maaseudun kehittämisohjelmansa ottaen huomioon kansalliset ja alueelliset painopistealueet.

| 11. | Komissio toteutti neuvoston asetusta (ETY) N:o 2080/92 koskevan arvioinnin vuonna 2001, ja asetuksella (EY) N:o 1257/1999 otettiin käyttöön selkeämmät suuntaviivat valvontatoimenpiteitä varten. Jälkimmäisessä asetuksessa säädetään maaseudun kehittämisohjelmien ennakkoarvioinneista sekä perusteellisista väliarvioinneista, jotka tarvittaessa johtavat muutoksiin kyseisissä ohjelmissa. |
| --- | --- |

11.

Komissio toteutti neuvoston asetusta (ETY) N:o 2080/92 koskevan arvioinnin vuonna 2001, ja asetuksella (EY) N:o 1257/1999 otettiin käyttöön selkeämmät suuntaviivat valvontatoimenpiteitä varten. Jälkimmäisessä asetuksessa säädetään maaseudun kehittämisohjelmien ennakkoarvioinneista sekä perusteellisista väliarvioinneista, jotka tarvittaessa johtavat muutoksiin kyseisissä ohjelmissa.

EUROOPAN UNIONIN METSÄSTRATEGIA JA SEN TÄYTÄNTÖÖNPANO

| 15. | Kestävyyden käsite on yhteneväinen ns. Brundtlandin kertomukseen sisältyvän vastaavan käsitteen ja sen määritelmän kanssa. Kertomus laadittiin maailman ympäristö- ja kehityskomissiota varten vuonna 1987. Tällä hetkellä tätä käsitettä sovelletaan talouden kaikilla alueilla ja kaikkialla maailmassa toteutettavissa kestävän kehityksen strategioissa.
  Kestävä metsänhoito perustuu taloudellisten, yhteiskunnallisten ja ympäristöön liittyvien tavoitteiden tasapainoiseen yhteensovittamiseen. Näiden kolmentyyppisten tavoitteiden välillä saattaa olla ristiriitoja, mutta nämä ristiriidat voidaan myös katsoa rakentaviksi konflikteiksi, jotka kannustavat eri eturyhmiä toimimaan yhteistyössä parhaiden ratkaisujen löytämiseksi. Kestävän metsänhoidon kriteerien ja indikaattoreiden laatimisessa sekä kestävän kehityksen mukaisesti hoidettuihin EU:n metsiin sovellettujen vapaaehtoisten sertifiointijärjestelmien käytössä saavutetut tulokset ovat osoitus kestävän metsänhoidon alalla viime vuosina tapahtuneesta edistyksestä. |
| --- | --- |

15.

Kestävyyden käsite on yhteneväinen ns. Brundtlandin kertomukseen sisältyvän vastaavan käsitteen ja sen määritelmän kanssa. Kertomus laadittiin maailman ympäristö- ja kehityskomissiota varten vuonna 1987. Tällä hetkellä tätä käsitettä sovelletaan talouden kaikilla alueilla ja kaikkialla maailmassa toteutettavissa kestävän kehityksen strategioissa.

Kestävä metsänhoito perustuu taloudellisten, yhteiskunnallisten ja ympäristöön liittyvien tavoitteiden tasapainoiseen yhteensovittamiseen. Näiden kolmentyyppisten tavoitteiden välillä saattaa olla ristiriitoja, mutta nämä ristiriidat voidaan myös katsoa rakentaviksi konflikteiksi, jotka kannustavat eri eturyhmiä toimimaan yhteistyössä parhaiden ratkaisujen löytämiseksi. Kestävän metsänhoidon kriteerien ja indikaattoreiden laatimisessa sekä kestävän kehityksen mukaisesti hoidettuihin EU:n metsiin sovellettujen vapaaehtoisten sertifiointijärjestelmien käytössä saavutetut tulokset ovat osoitus kestävän metsänhoidon alalla viime vuosina tapahtuneesta edistyksestä.

| 16. | Kestävä metsänhoito edellyttää osallistumista edistävää lähestymistapaa ja kaikkien sidosryhmien mukanaoloa, minkä ansiosta voidaan helpommin päästä yhteisymmärrykseen ja löytää uusia tyydyttäviä lähestymistapoja. Valtiot kehittävät kansallisten metsäohjelmiensa yhteydessä asianmukaisia mekanismeja ja rakenteita, joiden ansiosta kaikki asianomaiset ryhmät pääsevät osallistumaan metsäpolitiikan laadintaan ja täytäntöönpanoon liittyviin prosesseihin.
  Ne jäsenvaltiot, jotka aiemmin yhteiskunnallisista ja taloudellisista syistä antoivat enemmän painoarvoa alan taloudelliselle kehitykselle, alkavat asteittain siirtyä strategioihin, joissa suositaan monimuotoisuutta ja joihin sisältyy ympäristöön liittyviä ja yhteiskunnallisia tavoitteita. Kestävyyden periaate ja kestävä kehitys eivät tarkoita pysähtynyttä staattista tilaa, vaan pikemminkin dynaamista muutosprosessia, johon liittyy pyrkimys tulosten jatkuvaan parantamiseen. |
| --- | --- |

16.

Kestävä metsänhoito edellyttää osallistumista edistävää lähestymistapaa ja kaikkien sidosryhmien mukanaoloa, minkä ansiosta voidaan helpommin päästä yhteisymmärrykseen ja löytää uusia tyydyttäviä lähestymistapoja. Valtiot kehittävät kansallisten metsäohjelmiensa yhteydessä asianmukaisia mekanismeja ja rakenteita, joiden ansiosta kaikki asianomaiset ryhmät pääsevät osallistumaan metsäpolitiikan laadintaan ja täytäntöönpanoon liittyviin prosesseihin.

Ne jäsenvaltiot, jotka aiemmin yhteiskunnallisista ja taloudellisista syistä antoivat enemmän painoarvoa alan taloudelliselle kehitykselle, alkavat asteittain siirtyä strategioihin, joissa suositaan monimuotoisuutta ja joihin sisältyy ympäristöön liittyviä ja yhteiskunnallisia tavoitteita. Kestävyyden periaate ja kestävä kehitys eivät tarkoita pysähtynyttä staattista tilaa, vaan pikemminkin dynaamista muutosprosessia, johon liittyy pyrkimys tulosten jatkuvaan parantamiseen.

| 17. | Metsien määritteleminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Erot eri maiden välillä perustuvat valtioiden erilaisiin historiallisiin, yhteiskunnallisiin, oikeudellisiin ja ekologisiin olosuhteisiin. Tilastollisia tarkoituksia varten jäsenvaltiot kuitenkin muokkaavat tietonsa käyttäen yhteistä menetelmää, joka on kehitetty FAOn, YK:n ECEn, EUROSTATin ja ITTOn yhteisen, metsätilastojen keräämiseen tarkoitetun kyselylomakkeen yhteydessä. Tällä tavoin metsiä koskevat tiedot saadaan vertailukelpoisiksi sekä pinta-alan että pystyssä olevan metsän kuutiomäärän osalta. |
| --- | --- |

17.

Metsien määritteleminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Erot eri maiden välillä perustuvat valtioiden erilaisiin historiallisiin, yhteiskunnallisiin, oikeudellisiin ja ekologisiin olosuhteisiin. Tilastollisia tarkoituksia varten jäsenvaltiot kuitenkin muokkaavat tietonsa käyttäen yhteistä menetelmää, joka on kehitetty FAOn, YK:n ECEn, EUROSTATin ja ITTOn yhteisen, metsätilastojen keräämiseen tarkoitetun kyselylomakkeen yhteydessä. Tällä tavoin metsiä koskevat tiedot saadaan vertailukelpoisiksi sekä pinta-alan että pystyssä olevan metsän kuutiomäärän osalta.

| 18. | Komissio katsoo, että valvonnan laatu voidaan taata, vaikka yhteistä metsän määritelmää ei ole. Toiminnan tuloksia voidaan valvoa jäsenvaltioiden tasolla maaseudun kehittämisohjelmien tavoitteiden pohjalta, minkä jälkeen voidaan suorittaa arviointi koko EU:n tasolla (esim. jälkiarvioinnit). Kuten edellä kappaleessa 17 todettiin, eri valtioiden metsiä koskevat tiedot pyritään tekemään vertailukelpoisiksi.
  Jäsenvaltioiden säännöllisesti laatimien, yhteisesti sovittuihin valvontaindikaattoreihin perustuvien kertomusten ansiosta voidaan seurata maaseudun kehittämisohjelmien täytäntöönpanossa tapahtuvaa edistystä. |
| --- | --- |

18.

Komissio katsoo, että valvonnan laatu voidaan taata, vaikka yhteistä metsän määritelmää ei ole. Toiminnan tuloksia voidaan valvoa jäsenvaltioiden tasolla maaseudun kehittämisohjelmien tavoitteiden pohjalta, minkä jälkeen voidaan suorittaa arviointi koko EU:n tasolla (esim. jälkiarvioinnit). Kuten edellä kappaleessa 17 todettiin, eri valtioiden metsiä koskevat tiedot pyritään tekemään vertailukelpoisiksi.

Jäsenvaltioiden säännöllisesti laatimien, yhteisesti sovittuihin valvontaindikaattoreihin perustuvien kertomusten ansiosta voidaan seurata maaseudun kehittämisohjelmien täytäntöönpanossa tapahtuvaa edistystä.

| 19. | Euroopan unionin metsästrategiaa koskevassa päätöslauselmassa, jonka neuvosto antoi 15. joulukuuta 1998, neuvosto vahvisti periaatteen Euroopan unionin metsästrategian täytäntöönpanon yhteisestä hallinnoinnista sekä komission vastuualueen siinä. On syytä huomata, että arviointi on olennainen osa ohjelman hallinnointia, ja sen avulla selvitetään sitä, miten ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa onnistutaan. |
| --- | --- |

19.

Euroopan unionin metsästrategiaa koskevassa päätöslauselmassa, jonka neuvosto antoi 15. joulukuuta 1998, neuvosto vahvisti periaatteen Euroopan unionin metsästrategian täytäntöönpanon yhteisestä hallinnoinnista sekä komission vastuualueen siinä. On syytä huomata, että arviointi on olennainen osa ohjelman hallinnointia, ja sen avulla selvitetään sitä, miten ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa onnistutaan.

| 20. | Metsätaloustoimenpiteet ovat osa yhteistä maatalouspolitiikkaa, ja näin ollen niitä pannaan täytäntöön toteuttaen edellä mainittua yhteisen hallinnoinnin periaatetta, minkä vuoksi komissio katsoo, että monet täytäntöönpanoon liittyvistä päätöksistä kuuluvat jäsenvaltioiden harkintavaltaan. Komission tehtävänä on arvioida ohjelmien yhdenmukaisuus yhteisön tavoitteiden ja lainsäädännön kanssa. Hyväksyttyjen ohjelmien täytäntöönpano annetaan jäsenvaltioiden tehtäväksi. Tähän sisältyy kaikki yhteydenpito edunsaajaan hankkeen arvioinnista aina viimeisen palkkion maksamiseen asti. Komissio valvoo ohjelmien täytäntöönpanoa toteuttamalla valvonta- ja arviointitoimia. Komissio valvoo, että täytäntöönpano on hyväksyttyjen ohjelmien ja asiaankuuluvien säännösten mukaista, jotta se pystyisi arvioimaan kaikki rahastolle mahdollisesti koituvat riskit ja kantamaan lopullisen vastuun yhteisön talousarvion toteuttamisesta.
  Jos komission tarkastuksissa ilmenee puutteita jäsenvaltioiden hallinnointi- tai valvontajärjestelmissä ja/tai hankkeen toteuttamisessa laiminlyödään yhteisön säännösten noudattamista, komission tilintarkastus- ja hyväksymismenettelyn puitteissa voidaan ehdottaa rahoitusoikaisuja. |
| --- | --- |

20.

Metsätaloustoimenpiteet ovat osa yhteistä maatalouspolitiikkaa, ja näin ollen niitä pannaan täytäntöön toteuttaen edellä mainittua yhteisen hallinnoinnin periaatetta, minkä vuoksi komissio katsoo, että monet täytäntöönpanoon liittyvistä päätöksistä kuuluvat jäsenvaltioiden harkintavaltaan. Komission tehtävänä on arvioida ohjelmien yhdenmukaisuus yhteisön tavoitteiden ja lainsäädännön kanssa. Hyväksyttyjen ohjelmien täytäntöönpano annetaan jäsenvaltioiden tehtäväksi. Tähän sisältyy kaikki yhteydenpito edunsaajaan hankkeen arvioinnista aina viimeisen palkkion maksamiseen asti. Komissio valvoo ohjelmien täytäntöönpanoa toteuttamalla valvonta- ja arviointitoimia. Komissio valvoo, että täytäntöönpano on hyväksyttyjen ohjelmien ja asiaankuuluvien säännösten mukaista, jotta se pystyisi arvioimaan kaikki rahastolle mahdollisesti koituvat riskit ja kantamaan lopullisen vastuun yhteisön talousarvion toteuttamisesta.

Jos komission tarkastuksissa ilmenee puutteita jäsenvaltioiden hallinnointi- tai valvontajärjestelmissä ja/tai hankkeen toteuttamisessa laiminlyödään yhteisön säännösten noudattamista, komission tilintarkastus- ja hyväksymismenettelyn puitteissa voidaan ehdottaa rahoitusoikaisuja.

| 21.—22. | Metsästrategia tarjoaa viitekehyksen metsätalouteen liittyvälle toiminnalle EU:ssa. Ohjelmiin sisältyvien toimenpiteiden on oltava EU:n tavoitteiden, tässä tapauksessa metsästrategian, mukaisia. Tämä varmistetaan maaseudun kehittämisohjelmia hyväksyttäessä. Kun valitaan yksittäisiä hankkeita, toimivaltaisten kansallisten tai alueellisten viranomaisten on varmistettava, että valitut hankkeet ovat yhteneväisiä ohjelmien kanssa. Ks. myös 20 kohdan vastaus.
  Ehdotuksessa vuoden 2006 jälkeisiksi maaseudun kehittämisen puitteiksi komission ja jäsenvaltioiden tehtävät on rajattu entistä selvemmin. EU:n strategioiden (myös metsästrategian) täytäntöönpanon osalta ehdotuksessa hahmotellaan suunnitelma maaseudun kehittämisen strategiaksi, joka neuvoston ja Euroopan parlamentin on määrä hyväksyä.
  EU:n metsästrategian tavoitteiden saavuttaminen arvioidaan kunkin maaseudun kehittämissuunnitelman osalta jäsenvaltioiden laatimissa arviointikertomuksissa, joista komissio laatii tiivistelmän. Komissio ehdotti heinäkuussa 2004 (KOM 2004(490) lopullinen) arviointia koskevien vaatimusten tiukentamista maaseudun kehittämisen tulevien puitteiden osalta. |
| --- | --- |

21.—22.

Metsästrategia tarjoaa viitekehyksen metsätalouteen liittyvälle toiminnalle EU:ssa. Ohjelmiin sisältyvien toimenpiteiden on oltava EU:n tavoitteiden, tässä tapauksessa metsästrategian, mukaisia. Tämä varmistetaan maaseudun kehittämisohjelmia hyväksyttäessä. Kun valitaan yksittäisiä hankkeita, toimivaltaisten kansallisten tai alueellisten viranomaisten on varmistettava, että valitut hankkeet ovat yhteneväisiä ohjelmien kanssa. Ks. myös 20 kohdan vastaus.

Ehdotuksessa vuoden 2006 jälkeisiksi maaseudun kehittämisen puitteiksi komission ja jäsenvaltioiden tehtävät on rajattu entistä selvemmin. EU:n strategioiden (myös metsästrategian) täytäntöönpanon osalta ehdotuksessa hahmotellaan suunnitelma maaseudun kehittämisen strategiaksi, joka neuvoston ja Euroopan parlamentin on määrä hyväksyä.

EU:n metsästrategian tavoitteiden saavuttaminen arvioidaan kunkin maaseudun kehittämissuunnitelman osalta jäsenvaltioiden laatimissa arviointikertomuksissa, joista komissio laatii tiivistelmän. Komissio ehdotti heinäkuussa 2004 (KOM 2004(490) lopullinen) arviointia koskevien vaatimusten tiukentamista maaseudun kehittämisen tulevien puitteiden osalta.

KANSALLISET METSÄOHJELMAT JA VASTAAVAT VÄLINEET

| 24. | Tilintarkastustuomioistuimen mainitsema COST-tutkimus (Co-operation On Science and Technology) oli alustava selvitys niissä maissa vallitsevasta tilanteesta, jotka osallistuivat COST-toimintaan, ja sen tarkoituksena oli käynnistää keskustelu aiheesta.
  Käynnissä olevan ohjelmakauden alussa vain muutamat jäsenvaltiot olivat kehittäneet kansalliset metsäohjelmansa, mutta viime vuosina tässä suhteessa on tapahtunut edistystä. Jäsenvaltiot ovat vaihtelevassa määrin kehittämässä metsäpolitiikkaan liittyviä mekanismeja ja lähestymistapoja, jotka ovat yhdenmukaisia kansallisten metsäohjelmien periaatteiden kanssa. |
| --- | --- |

24.

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsema COST-tutkimus (Co-operation On Science and Technology) oli alustava selvitys niissä maissa vallitsevasta tilanteesta, jotka osallistuivat COST-toimintaan, ja sen tarkoituksena oli käynnistää keskustelu aiheesta.

Käynnissä olevan ohjelmakauden alussa vain muutamat jäsenvaltiot olivat kehittäneet kansalliset metsäohjelmansa, mutta viime vuosina tässä suhteessa on tapahtunut edistystä. Jäsenvaltiot ovat vaihtelevassa määrin kehittämässä metsäpolitiikkaan liittyviä mekanismeja ja lähestymistapoja, jotka ovat yhdenmukaisia kansallisten metsäohjelmien periaatteiden kanssa.

| 25.—26. | Kansallisen metsäohjelman käsite on kehittynyt monien erilaisten hallitusten välisten prosessien myötä viimeisten 20 vuoden aikana. Tänään se on tärkeä, laaja käsite, jolla pyritään edistämään kestävän metsänhoidon toteutumista. Kansainvälisellä tasolla on sovittu kansallisten metsäohjelmien yleisistä periaatteista ja ulottuvuuksista. Käsitteelle ei kuitenkaan ole olemassa yhteisesti sovittua määritelmää. Tämän vuoksi Euroopan maat ovat kehittäneet kansallisia metsäohjelmia koskevan yhteisen lähestymistavan Euroopan metsien suojelua käsittelevien ministerikokousten (MCPFE) puitteissa. |
| --- | --- |

25.—26.

Kansallisen metsäohjelman käsite on kehittynyt monien erilaisten hallitusten välisten prosessien myötä viimeisten 20 vuoden aikana. Tänään se on tärkeä, laaja käsite, jolla pyritään edistämään kestävän metsänhoidon toteutumista. Kansainvälisellä tasolla on sovittu kansallisten metsäohjelmien yleisistä periaatteista ja ulottuvuuksista. Käsitteelle ei kuitenkaan ole olemassa yhteisesti sovittua määritelmää. Tämän vuoksi Euroopan maat ovat kehittäneet kansallisia metsäohjelmia koskevan yhteisen lähestymistavan Euroopan metsien suojelua käsittelevien ministerikokousten (MCPFE) puitteissa.

| 27. | Kun eräiltä jäsenvaltioilta vuonna 2000 puuttuivat kansalliset metsäohjelmat, vaikutti perustellulta hyväksyä maaseudun kehittämisohjelmat ja toimenpideohjelmat niitä vastaaviksi, mihin neuvoston asetus (EY) N:o 1257/1999 tarjoaa mahdollisuuden (29 artikla). Tarvittaessa komissio pyysi ohjelmien ennakkoarvioinnin yhteydessä lisätietoja, jotka koskivat yhteyttä ehdotettujen metsätaloustoimenpiteiden sekä yhteisön ja jäsenvaltioiden kansainvälisellä tasolla tekemien sitoumusten välillä. |
| --- | --- |

27.

Kun eräiltä jäsenvaltioilta vuonna 2000 puuttuivat kansalliset metsäohjelmat, vaikutti perustellulta hyväksyä maaseudun kehittämisohjelmat ja toimenpideohjelmat niitä vastaaviksi, mihin neuvoston asetus (EY) N:o 1257/1999 tarjoaa mahdollisuuden (29 artikla). Tarvittaessa komissio pyysi ohjelmien ennakkoarvioinnin yhteydessä lisätietoja, jotka koskivat yhteyttä ehdotettujen metsätaloustoimenpiteiden sekä yhteisön ja jäsenvaltioiden kansainvälisellä tasolla tekemien sitoumusten välillä.

| 28. | On aivan luonnollista, että maaseudun kehittäminen, joka on osa yhteistä maatalouspolitiikkaa ja jonka oikeusperusta on yhteisön perustamissopimuksessa, painottuu maatalouteen. Metsätalous katsotaan joka tapauksessa olennaiseksi osaksi maaseudun taloutta ja maaseudun kehittämistä, mikä käy ilmi asetuksen (EY) N:o 1257/1999 metsätaloutta käsittelevästä osasta. Jäsenvaltiot voivat liittää metsätalouteen liittyvät tavoitteensa maaseudun kehittämisohjelmiin.
  Metsätalouden ratkaisevaa panosta maaseudun kehittämiseen on määrä vahvistaa vuoden 2006 jälkeisissä maatalouden kehittämisen puitteissa. Metsätaloutta koskevat erityisesti kyseisen ehdotuksen toimintalinjat 1 ja 2. Useat metsätaloustoimenpiteet on määriteltävä ja kohdennettava tehokkaammin, ja on myös tärkeää tuoda esille metsien merkitys Natura 2000:n toteuttamiselle. |
| --- | --- |

28.

On aivan luonnollista, että maaseudun kehittäminen, joka on osa yhteistä maatalouspolitiikkaa ja jonka oikeusperusta on yhteisön perustamissopimuksessa, painottuu maatalouteen. Metsätalous katsotaan joka tapauksessa olennaiseksi osaksi maaseudun taloutta ja maaseudun kehittämistä, mikä käy ilmi asetuksen (EY) N:o 1257/1999 metsätaloutta käsittelevästä osasta. Jäsenvaltiot voivat liittää metsätalouteen liittyvät tavoitteensa maaseudun kehittämisohjelmiin.

Metsätalouden ratkaisevaa panosta maaseudun kehittämiseen on määrä vahvistaa vuoden 2006 jälkeisissä maatalouden kehittämisen puitteissa. Metsätaloutta koskevat erityisesti kyseisen ehdotuksen toimintalinjat 1 ja 2. Useat metsätaloustoimenpiteet on määriteltävä ja kohdennettava tehokkaammin, ja on myös tärkeää tuoda esille metsien merkitys Natura 2000:n toteuttamiselle.

| 29.—30. | Komissio tiedostaa, että ohjelmakauden vaihtuessa sen yksiköiden työtaakka lisääntyy huomattavasti, sillä komissio tutkii kaikki jäsenvaltioiden sille toimittamat ohjelmat ennen niiden hyväksymistä. |
| --- | --- |

29.—30.

Komissio tiedostaa, että ohjelmakauden vaihtuessa sen yksiköiden työtaakka lisääntyy huomattavasti, sillä komissio tutkii kaikki jäsenvaltioiden sille toimittamat ohjelmat ennen niiden hyväksymistä.

| 31. | Metsätaloustoimenpiteet muodostavat olennaisen osan maaseudun kehittämisohjelmista (ks. myös 28 kohdan vastaus). Hyväksymismenettelyn pitkähkö kesto on osoitus siitä, miten paljon komission yksiköt käyttävät aikaa ja vaivaa, jotta oikeat ohjelmat tulisivat valituiksi. Tämä prosessi edellyttää tiivistä vuoropuhelua jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

31.

Metsätaloustoimenpiteet muodostavat olennaisen osan maaseudun kehittämisohjelmista (ks. myös 28 kohdan vastaus). Hyväksymismenettelyn pitkähkö kesto on osoitus siitä, miten paljon komission yksiköt käyttävät aikaa ja vaivaa, jotta oikeat ohjelmat tulisivat valituiksi. Tämä prosessi edellyttää tiivistä vuoropuhelua jäsenvaltioiden kanssa.

| 32. | Monien muiden yksiköiden ja pääosastojen osallistuminen johtuu siitä, että maaseudun kehittämistoimenpiteet (metsätaloustoimenpiteet mukaan luettuina) eivät koske vain maatalouskysymyksiä vaan sijoittuvat laajempaan maatalouden kontekstiin, ja niillä voi olla taloudellisia, yhteiskunnallisia ja ympäristöön liittyviä vaikutuksia. Tämän vuoksi on katsottu, että toimenpiteiden on saatava mahdollisimman laaja hyväksyntä komission eri yksiköissä, vaikka maatalouden pääosasto pysyy edelleen johtavana yksikkönä maatalousmaan metsittämiseen liittyvissä kysymyksissä. |
| --- | --- |

32.

Monien muiden yksiköiden ja pääosastojen osallistuminen johtuu siitä, että maaseudun kehittämistoimenpiteet (metsätaloustoimenpiteet mukaan luettuina) eivät koske vain maatalouskysymyksiä vaan sijoittuvat laajempaan maatalouden kontekstiin, ja niillä voi olla taloudellisia, yhteiskunnallisia ja ympäristöön liittyviä vaikutuksia. Tämän vuoksi on katsottu, että toimenpiteiden on saatava mahdollisimman laaja hyväksyntä komission eri yksiköissä, vaikka maatalouden pääosasto pysyy edelleen johtavana yksikkönä maatalousmaan metsittämiseen liittyvissä kysymyksissä.

| 33. | Maaliskuussa 2002 komissio perusti yksiköiden välisen metsätalousryhmän tehostamaan metsäkysymyksiin liittyvää yhteistyötä yhteisön eri politiikoista vastaavien yksiköiden välillä. Yksiköiden välinen ryhmä, jonka johdossa oli maatalouden pääosasto, kokosi yhteen virkamiehiä ja päälliköitä kymmenestä eri pääosastosta. |
| --- | --- |

33.

Maaliskuussa 2002 komissio perusti yksiköiden välisen metsätalousryhmän tehostamaan metsäkysymyksiin liittyvää yhteistyötä yhteisön eri politiikoista vastaavien yksiköiden välillä. Yksiköiden välinen ryhmä, jonka johdossa oli maatalouden pääosasto, kokosi yhteen virkamiehiä ja päälliköitä kymmenestä eri pääosastosta.

| 34. | Maatalouden kehittämisohjelmista saadaan tietoa siitä, mikä on yhteys ehdotettujen toimenpiteiden ja kansallisten, alueellisten ja paikallisten metsäohjelmien tai vastaavien välineiden välillä (asetus (EY) N:o 817/2004, liite II, kohta 9.3.X), jolloin komissio voi arvioida niiden johdonmukaisuuden. Lisäksi asetuksessa (EY) N:o 1257/1999 velvoitetaan jokainen jäsenvaltio toimittamaan — osana maatalouden kehittämisohjelmaa — tarvittavat tiedot, joilla voidaan varmistaa kilpailusääntöjen noudattaminen. |
| --- | --- |

34.

Maatalouden kehittämisohjelmista saadaan tietoa siitä, mikä on yhteys ehdotettujen toimenpiteiden ja kansallisten, alueellisten ja paikallisten metsäohjelmien tai vastaavien välineiden välillä (asetus (EY) N:o 817/2004, liite II, kohta 9.3.X), jolloin komissio voi arvioida niiden johdonmukaisuuden. Lisäksi asetuksessa (EY) N:o 1257/1999 velvoitetaan jokainen jäsenvaltio toimittamaan — osana maatalouden kehittämisohjelmaa — tarvittavat tiedot, joilla voidaan varmistaa kilpailusääntöjen noudattaminen.

| 35. | On totta, että erityistä luetteloa metsätalouteen liittyvistä, valtiontukea koskevista päätöksistä ei ole tehty. Kaikki komission tekemät valtiontukea koskevat päätökset, ja näin ollen myös metsätalouden alalla tehdyt valtiontukeen liittyvät päätökset julkaistaan kokonaisuudessaan komission pääsihteeristön www-sivustolla. Lisäksi Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa julkaistaan lyhyt yhteenveto kaikista metsätalouteen liittyvistä valtiontukitoimenpiteistä. |
| --- | --- |

35.

On totta, että erityistä luetteloa metsätalouteen liittyvistä, valtiontukea koskevista päätöksistä ei ole tehty. Kaikki komission tekemät valtiontukea koskevat päätökset, ja näin ollen myös metsätalouden alalla tehdyt valtiontukeen liittyvät päätökset julkaistaan kokonaisuudessaan komission pääsihteeristön www-sivustolla. Lisäksi Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa julkaistaan lyhyt yhteenveto kaikista metsätalouteen liittyvistä valtiontukitoimenpiteistä.

| 36. | Komissio on ehdottanut rahoitettavaksi viidenteen tutkimuksen puiteohjelmaan (1998—2002) kuuluvan elämänlaatua koskevan erityisohjelman hanketta. Hankkeen tarkoituksena on arvioida eri rahoitusvälineiden vaikutuksia metsätalousalalla. Komissio pitää hankkeiden tuloksia tärkeinä, sillä niiden pohjalta voidaan saada tietoa parhaista käytänteistä ja tehdä johtopäätöksiä. Hanke ei kuitenkaan tarjoa rahoitusvälineistä kattavaa kokonaiskuvaa, sillä sitä toteutetaan vain muutamassa maassa.
  Komissio käy myös parhaillaan läpi asetuksen (EY) N:o 1257/1999 mukaisia maatalouden kehitysohjelmien väliarviointeja. Tähän sisältyy myös metsätaloustoimenpiteiden arvioiminen monissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

36.

Komissio on ehdottanut rahoitettavaksi viidenteen tutkimuksen puiteohjelmaan (1998—2002) kuuluvan elämänlaatua koskevan erityisohjelman hanketta. Hankkeen tarkoituksena on arvioida eri rahoitusvälineiden vaikutuksia metsätalousalalla. Komissio pitää hankkeiden tuloksia tärkeinä, sillä niiden pohjalta voidaan saada tietoa parhaista käytänteistä ja tehdä johtopäätöksiä. Hanke ei kuitenkaan tarjoa rahoitusvälineistä kattavaa kokonaiskuvaa, sillä sitä toteutetaan vain muutamassa maassa.

Komissio käy myös parhaillaan läpi asetuksen (EY) N:o 1257/1999 mukaisia maatalouden kehitysohjelmien väliarviointeja. Tähän sisältyy myös metsätaloustoimenpiteiden arvioiminen monissa jäsenvaltioissa.

MERKITTÄVÄ OSA VAROISTA KULUU EDELLISEEN OHJELMAKAUTEEN

| 37.—39. | Maaseudun kehittämisessä jatkuvuus on tärkeää. Koska asetuksissa (ETY) N:o 2080/92 ja (EY) N:o 1257/1999 säädetään tulojen menetyksistä maksettavista pitkän aikavälin (20 vuoteen asti) korvauksista, tällä on vaikutusta useaan ohjelmakauteen.
  Pitkäaikaiset korvaukset menetetyistä tuloista ovat keskeinen tekijä, jolla viljelijät saadaan pitämään enemmän tai vähemmän tuottavan maatalousmaansa metsittämistä houkuttelevana vaihtoehtona. Ainoat vaihtoehdot olisivat kertamaksuna suoritettu korvaus tai lyhyemmällä aikavälillä maksettu (mahdollisesti korkeampi) summa kaikkine näihin liittyvine ongelmineen, joita aiheutuu sitoumusten täytäntöönpanon valvonnasta pitkällä aikavälillä.
  Maaseudun kehittämisen puitteita koskevissa ehdotuksissaan vuoden 2006 jälkeiselle kaudelle (KOM 2004(490) lopullinen) komissio pyrkii ratkaisemaan näihin kysymyksiin liittyviä ongelmia rajoittamalla tulojen menetyksistä maksettavien korvausten keston enintään kymmeneen vuoteen sekä alentamalla korvausten enimmäismäärää.
  Ympäristöseikkojen huomioonottamista metsityksen kohdentamisessa tullaan vahvistamaan maaseudun kehittämistä koskevassa ehdotuksessa vuoden 2006 jälkeiselle kaudelle. Ehdotuksen johdanto-osan 37 kappaleessa nimetään metsityksen tavoitteeksi ensi sijassa ympäristönsuojelu: ”Ensimmäisten metsitysten olisi sovelluttava paikallisiin olosuhteisiin, niissä olisi otettava huomioon ympäristönäkökohdat ja niillä olisi lisättävä luonnon monimuotoisuutta”. Jäsenvaltioiden on lisäksi nimettävä metsitykseen soveltuvat alueet ympäristönsuojelullisin perustein (47 artiklan 5 kohta). |
| --- | --- |

37.—39.

Maaseudun kehittämisessä jatkuvuus on tärkeää. Koska asetuksissa (ETY) N:o 2080/92 ja (EY) N:o 1257/1999 säädetään tulojen menetyksistä maksettavista pitkän aikavälin (20 vuoteen asti) korvauksista, tällä on vaikutusta useaan ohjelmakauteen.

Pitkäaikaiset korvaukset menetetyistä tuloista ovat keskeinen tekijä, jolla viljelijät saadaan pitämään enemmän tai vähemmän tuottavan maatalousmaansa metsittämistä houkuttelevana vaihtoehtona. Ainoat vaihtoehdot olisivat kertamaksuna suoritettu korvaus tai lyhyemmällä aikavälillä maksettu (mahdollisesti korkeampi) summa kaikkine näihin liittyvine ongelmineen, joita aiheutuu sitoumusten täytäntöönpanon valvonnasta pitkällä aikavälillä.

Maaseudun kehittämisen puitteita koskevissa ehdotuksissaan vuoden 2006 jälkeiselle kaudelle (KOM 2004(490) lopullinen) komissio pyrkii ratkaisemaan näihin kysymyksiin liittyviä ongelmia rajoittamalla tulojen menetyksistä maksettavien korvausten keston enintään kymmeneen vuoteen sekä alentamalla korvausten enimmäismäärää.

Ympäristöseikkojen huomioonottamista metsityksen kohdentamisessa tullaan vahvistamaan maaseudun kehittämistä koskevassa ehdotuksessa vuoden 2006 jälkeiselle kaudelle. Ehdotuksen johdanto-osan 37 kappaleessa nimetään metsityksen tavoitteeksi ensi sijassa ympäristönsuojelu: ”Ensimmäisten metsitysten olisi sovelluttava paikallisiin olosuhteisiin, niissä olisi otettava huomioon ympäristönäkökohdat ja niillä olisi lisättävä luonnon monimuotoisuutta”. Jäsenvaltioiden on lisäksi nimettävä metsitykseen soveltuvat alueet ympäristönsuojelullisin perustein (47 artiklan 5 kohta).

MONIMUTKAINEN JÄRJESTELMÄ

| 40. | Komissio katsoo myös, että tämänhetkiset rahoitusjärjestelyt ovat monimutkaisia ja että niitä pitäisi yksinkertaistaa. Tätä aihetta käsiteltiin komission Salzburgin konferenssissa esittämissä dokumenteissa, ja ongelman ratkaisemista on edelleen jatkettu komission ehdotuksessa maaseudun kehityksen puitteiksi vuoden 2006 jälkeiselle kaudelle. Tässä ehdotuksessa hahmotellaan yksi ainoa rahasto, jossa käytetään yhtä ainoaa merkittävästi yksinkertaistettua rahoitusjärjestelmää. |
| --- | --- |

40.

Komissio katsoo myös, että tämänhetkiset rahoitusjärjestelyt ovat monimutkaisia ja että niitä pitäisi yksinkertaistaa. Tätä aihetta käsiteltiin komission Salzburgin konferenssissa esittämissä dokumenteissa, ja ongelman ratkaisemista on edelleen jatkettu komission ehdotuksessa maaseudun kehityksen puitteiksi vuoden 2006 jälkeiselle kaudelle. Tässä ehdotuksessa hahmotellaan yksi ainoa rahasto, jossa käytetään yhtä ainoaa merkittävästi yksinkertaistettua rahoitusjärjestelmää.

| 41. | Sääntelykehystä on muutettu sen yksinkertaistamiseksi ja mukautettu paremmin todellisia olosuhteita ja vallitsevia parhaita käytäntöjä vastaavaksi. Vakiomääräisten yksikkökustannusten soveltaminen metsätaloudessa on perusteltua tuettujen hankkeiden erityisluonteen vuoksi. Se on myös mitattavissa oleva menetelmä (kansallisten viranomaisten edellytetään ottavan käyttöön objektiivisiin kriteereihin perustuvan hinnoittelujärjestelmän), jolla hallinnollisia menettelyjä voidaan huomattavasti yksinkertaistaa. Muihin metsätalouden toimenpiteisiin kuin maatalousalueen metsitykseen sovellettavan sanktiojärjestelmän osalta voidaan todeta, että IACS:n sääntöihin perustuvat seuraamukset eivät ole asianmukaisia, sillä metsätalouden toimenpiteisiin ei yleensä liity pinta-alan mittaamista. Sovellettavat seuraamukset ovat näin ollen asetuksen (EY) N:o 445/2002 64 artiklassa esitetyt, jotka on korvattu asetuksen (EY) N:o 817/2004 73 artiklan tekstillä. Tämä teksti kuuluu seuraavasti: ”Jäsenvaltioiden on säädettävä voimassa olevien velvoitteiden ja asiaa koskevien säännösten rikkomuksiin sovellettava seuraamusjärjestelmä ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet tämän järjestelmän täytäntöönpanon varmistamiseksi. Säädettyjen seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia”. Nämä näkökohdat otetaan huomioon komission tarkastusten yhteydessä. |
| --- | --- |

41.

Sääntelykehystä on muutettu sen yksinkertaistamiseksi ja mukautettu paremmin todellisia olosuhteita ja vallitsevia parhaita käytäntöjä vastaavaksi. Vakiomääräisten yksikkökustannusten soveltaminen metsätaloudessa on perusteltua tuettujen hankkeiden erityisluonteen vuoksi. Se on myös mitattavissa oleva menetelmä (kansallisten viranomaisten edellytetään ottavan käyttöön objektiivisiin kriteereihin perustuvan hinnoittelujärjestelmän), jolla hallinnollisia menettelyjä voidaan huomattavasti yksinkertaistaa. Muihin metsätalouden toimenpiteisiin kuin maatalousalueen metsitykseen sovellettavan sanktiojärjestelmän osalta voidaan todeta, että IACS:n sääntöihin perustuvat seuraamukset eivät ole asianmukaisia, sillä metsätalouden toimenpiteisiin ei yleensä liity pinta-alan mittaamista. Sovellettavat seuraamukset ovat näin ollen asetuksen (EY) N:o 445/2002 64 artiklassa esitetyt, jotka on korvattu asetuksen (EY) N:o 817/2004 73 artiklan tekstillä. Tämä teksti kuuluu seuraavasti: ”Jäsenvaltioiden on säädettävä voimassa olevien velvoitteiden ja asiaa koskevien säännösten rikkomuksiin sovellettava seuraamusjärjestelmä ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet tämän järjestelmän täytäntöönpanon varmistamiseksi. Säädettyjen seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia”. Nämä näkökohdat otetaan huomioon komission tarkastusten yhteydessä.

| 42. | Jäsenvaltiot vahvistavat hakemuksiin liittyvän menettelyn yleensä hallinnollisen organisaationsa mukaisesti. Vaadittavien asiakirjojen määrä toimenpiteeseen liittyvää tukea haettaessa on pitkälti sidoksissa ohjelma-asiakirjassa esitettyihin tukikelpoisuuskriteereihin ja kansallisiin, todistusasiakirjojen esittämistä koskeviin vaatimuksiin. Ulkopuolisten konsulttien apu voi parantaa hankkeiden laatua. |
| --- | --- |

42.

Jäsenvaltiot vahvistavat hakemuksiin liittyvän menettelyn yleensä hallinnollisen organisaationsa mukaisesti. Vaadittavien asiakirjojen määrä toimenpiteeseen liittyvää tukea haettaessa on pitkälti sidoksissa ohjelma-asiakirjassa esitettyihin tukikelpoisuuskriteereihin ja kansallisiin, todistusasiakirjojen esittämistä koskeviin vaatimuksiin. Ulkopuolisten konsulttien apu voi parantaa hankkeiden laatua.

METSÄTALOUSTOIMENPITEIDEN TÄYTÄNTÖÖNPANO

| 46. | Jäsenvaltiot määrittelevät metsitysstrategiat joko kansallisella tai alueellisella tasolla. Jäsenvaltiot ilmoittavat maaseudun kehittämisohjelmissaan tiedot metsitettävän maan tyypistä, painopisteenalueista, joihin kiinnitetään huomiota, ja ehdotettujen toimien yhteensopivuudesta ympäristön kanssa. Komission yksiköt tutkivat nämä seikat maaseudun kehittämissuunnitelmien hyväksymismenettelyn yhteydessä.
  Jos kysymykset yhteensopivuudesta ympäristön kanssa on järjestelmällisesti jätetty huomiotta, komissio on turvautunut oikeudellisiin toimenpiteisiin jäsenvaltioita vastaan, eikä se epäröi jatkaa samalla linjalla, mikäli tarvetta ilmenee.
  Merkittävää parannusta ympäristötavoitteiden huomioonottamisessa ja yhteensovittamisessa on odotettavissa vuoden 2006 jälkeistä kautta varten laadittujen maaseudun kehittämisehdotusten myötä. Molempia näkökohtia korostetaan niissä merkittävästi siten, että jäsenvaltioiden on otettava selkeästi huomioon ympäristöön liittyvät tekijät






  a) | toimenpiteen suunnittelussa, ja |
| --- | --- | --- |

46.

Jäsenvaltiot määrittelevät metsitysstrategiat joko kansallisella tai alueellisella tasolla. Jäsenvaltiot ilmoittavat maaseudun kehittämisohjelmissaan tiedot metsitettävän maan tyypistä, painopisteenalueista, joihin kiinnitetään huomiota, ja ehdotettujen toimien yhteensopivuudesta ympäristön kanssa. Komission yksiköt tutkivat nämä seikat maaseudun kehittämissuunnitelmien hyväksymismenettelyn yhteydessä.

Jos kysymykset yhteensopivuudesta ympäristön kanssa on järjestelmällisesti jätetty huomiotta, komissio on turvautunut oikeudellisiin toimenpiteisiin jäsenvaltioita vastaan, eikä se epäröi jatkaa samalla linjalla, mikäli tarvetta ilmenee.

Merkittävää parannusta ympäristötavoitteiden huomioonottamisessa ja yhteensovittamisessa on odotettavissa vuoden 2006 jälkeistä kautta varten laadittujen maaseudun kehittämisehdotusten myötä. Molempia näkökohtia korostetaan niissä merkittävästi siten, että jäsenvaltioiden on otettava selkeästi huomioon ympäristöön liittyvät tekijät

a)

toimenpiteen suunnittelussa, ja

| b) | toimenpiteen täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

b)

toimenpiteen täytäntöönpanossa.

Keskeinen väline jälkiarvioinnin toteuttamisessa on saavutettujen tulosten tehostettu seuranta ja niiden arviointi myös ympäristökysymysten toteuttamisen kannalta.

| 47. | Maatalouden pääosaston tilintarkastusyksiköt soveltavat johdonmukaisesti kaikkiin maaseudun kehittämistoimenpiteisiin jäsenvaltioiden käyttöön tarkoitetuissa suuntaviivoissa tarkoitettua lähestymistapaa tehdessään määrärahojen rajallisuuden vuoksi valintoja niiden hakemusten joukosta, joille voidaan myöntää rahoitusta. Jos tarkastuksissa havaitaan, että valintaprosesseissa ei ole noudatettu avoimuuden ja puolueettomuuden periaatteita, tämä johtaa suositusten laatimiseen ja rahoitusoikaisujen määräämiseen.
  Yleensä maaseudun kehittämisohjelmissa noudatetaan valintakriteerejä, mutta komissio tiedostaa, että joissakin tapauksissa tässä suhteessa on vielä parantamisen varaa. Se, ettei hylättyjä hankkeita dokumentoida, liittyy pääasiallisesti asetukseen (ETY) N:o 2080/92. Kuluvan ohjelmakauden aikana tilanne on parantunut. |
| --- | --- |

47.

Maatalouden pääosaston tilintarkastusyksiköt soveltavat johdonmukaisesti kaikkiin maaseudun kehittämistoimenpiteisiin jäsenvaltioiden käyttöön tarkoitetuissa suuntaviivoissa tarkoitettua lähestymistapaa tehdessään määrärahojen rajallisuuden vuoksi valintoja niiden hakemusten joukosta, joille voidaan myöntää rahoitusta. Jos tarkastuksissa havaitaan, että valintaprosesseissa ei ole noudatettu avoimuuden ja puolueettomuuden periaatteita, tämä johtaa suositusten laatimiseen ja rahoitusoikaisujen määräämiseen.

Yleensä maaseudun kehittämisohjelmissa noudatetaan valintakriteerejä, mutta komissio tiedostaa, että joissakin tapauksissa tässä suhteessa on vielä parantamisen varaa. Se, ettei hylättyjä hankkeita dokumentoida, liittyy pääasiallisesti asetukseen (ETY) N:o 2080/92. Kuluvan ohjelmakauden aikana tilanne on parantunut.

| 48. | Maaseudun kehittämisohjelmaan on sisällytettävä maatalousmaan kansallinen/alueellinen määritelmä. |
| --- | --- |

48.

Maaseudun kehittämisohjelmaan on sisällytettävä maatalousmaan kansallinen/alueellinen määritelmä.

| 49. | Maatalouden pääosasto on suositellut IACS-järjestelmän tai mahdollisesti jonkin muun luotettavan tietokannan käyttämistä tietojen vertailuun, ja se on nähnyt paljon vaivaa pyrkiessään varmistamaan, että tätä suositusta noudatetaan. |
| --- | --- |

49.

Maatalouden pääosasto on suositellut IACS-järjestelmän tai mahdollisesti jonkin muun luotettavan tietokannan käyttämistä tietojen vertailuun, ja se on nähnyt paljon vaivaa pyrkiessään varmistamaan, että tätä suositusta noudatetaan.

| 50.—51. | Aikaisemman maatalouskäytön ja sen intensiteetin selvittäminen kuuluu jäsenvaltioiden vastuulle. Tähän viitataan yhdessä ainoassa yhteisön säännöksessä, joka on löydettävissä asetuksen (EY) N:o 817/2004 32 artiklasta (”Jäsenvaltioiden on määritettävä ... maa, jota viljellään säännöllisesti”). Seuraavaa ohjelmakautta varten komissio aikoo tarkentaa täytäntöönpanosäännöksiin liittyviä edellytyksiä. Lisäksi aiotaan käynnistää tutkimushanke, jolla pyritään löytämään yhdenmukaistettuja ja asianmukaisia menetelmiä pinta-alapalkkioiden määrittämiseksi. Näihin palkkioihin kuuluvat paitsi tulonmenetyksistä maksettavat korvaukset (taso on määritettävä aiemman tosiasiallisen käytön perusteella) myös ylläpitokustannukset. Myös metsitykseen soveltuvien alueiden määrittelemisellä (ehdotus maaseudun kehittämisen puitteiksi vuoden 2006 jälkeiselle kaudelle — ks. 38 kohta) voidaan ehkäistä mahdollisia väärinkäytöksiä. |
| --- | --- |

50.—51.

Aikaisemman maatalouskäytön ja sen intensiteetin selvittäminen kuuluu jäsenvaltioiden vastuulle. Tähän viitataan yhdessä ainoassa yhteisön säännöksessä, joka on löydettävissä asetuksen (EY) N:o 817/2004 32 artiklasta (”Jäsenvaltioiden on määritettävä ... maa, jota viljellään säännöllisesti”). Seuraavaa ohjelmakautta varten komissio aikoo tarkentaa täytäntöönpanosäännöksiin liittyviä edellytyksiä. Lisäksi aiotaan käynnistää tutkimushanke, jolla pyritään löytämään yhdenmukaistettuja ja asianmukaisia menetelmiä pinta-alapalkkioiden määrittämiseksi. Näihin palkkioihin kuuluvat paitsi tulonmenetyksistä maksettavat korvaukset (taso on määritettävä aiemman tosiasiallisen käytön perusteella) myös ylläpitokustannukset. Myös metsitykseen soveltuvien alueiden määrittelemisellä (ehdotus maaseudun kehittämisen puitteiksi vuoden 2006 jälkeiselle kaudelle — ks. 38 kohta) voidaan ehkäistä mahdollisia väärinkäytöksiä.

| 52. | Seuraavalla ohjelmakaudella komissio aikoo tarkistaa maksujen tason laskuperusteita (ks. myös 50—51 kohta). |
| --- | --- |

52.

Seuraavalla ohjelmakaudella komissio aikoo tarkistaa maksujen tason laskuperusteita (ks. myös 50—51 kohta).

| 53. | Kun otetaan huomioon esimerkiksi verotusjärjestelmien ja omistusoikeuksien erot eri jäsenvaltioissa, ”viljelijälle” on hyvin vaikeaa antaa yhteistä määritelmää yhteisön tasolla. Yhteisön määritelmän puuttuessa komissio hyväksyy viljelijän kansalliset määritelmät. Maaseudun kehittämisohjelmaan on sisällytettävä termin kansallinen/alueellinen määritelmä. Kyseisen statuksen tarkistaminen on kuitenkin jäsenvaltioiden vastuulla. Objektiivinen tarkistaminen on vaikeaa. Seuraavalla ohjelmakaudella yhteisön on määrä tarjota lisäohjeistusta eri kysymysten osalta (esimerkiksi vaatimus virallisten asiakirjojen käytöstä todisteina, rekisteröityminen, veroilmoitus, suoria tukia koskevat hakemukset). |
| --- | --- |

53.

Kun otetaan huomioon esimerkiksi verotusjärjestelmien ja omistusoikeuksien erot eri jäsenvaltioissa, ”viljelijälle” on hyvin vaikeaa antaa yhteistä määritelmää yhteisön tasolla. Yhteisön määritelmän puuttuessa komissio hyväksyy viljelijän kansalliset määritelmät. Maaseudun kehittämisohjelmaan on sisällytettävä termin kansallinen/alueellinen määritelmä. Kyseisen statuksen tarkistaminen on kuitenkin jäsenvaltioiden vastuulla. Objektiivinen tarkistaminen on vaikeaa. Seuraavalla ohjelmakaudella yhteisön on määrä tarjota lisäohjeistusta eri kysymysten osalta (esimerkiksi vaatimus virallisten asiakirjojen käytöstä todisteina, rekisteröityminen, veroilmoitus, suoria tukia koskevat hakemukset).

| 54. | Jäsenvaltioiden tehtävänä on esittää metsitystoimenpiteitä varten tarvittava viljelijän määritelmä, joka perustuu yksityiskohtaisiin kriteereihin (asetuksen (EY) N:o 817/2004 33 artikla). Jäsenvaltion edellytetään laativan määritelmän noudattamisen varmistamiseksi asianmukaiset valvontaperiaatteet. Useimmiten tämä varmistetaan virallisten asiapapereiden pohjalta (esim. ilmoitukset, viljelijöiden sairausvakuutus- ja sosiaaliturvamaksujen suorittaminen tai kuuluminen viljelijärekisteriin). Ks. myös vastaus 53 kohdassa. |
| --- | --- |

54.

Jäsenvaltioiden tehtävänä on esittää metsitystoimenpiteitä varten tarvittava viljelijän määritelmä, joka perustuu yksityiskohtaisiin kriteereihin (asetuksen (EY) N:o 817/2004 33 artikla). Jäsenvaltion edellytetään laativan määritelmän noudattamisen varmistamiseksi asianmukaiset valvontaperiaatteet. Useimmiten tämä varmistetaan virallisten asiapapereiden pohjalta (esim. ilmoitukset, viljelijöiden sairausvakuutus- ja sosiaaliturvamaksujen suorittaminen tai kuuluminen viljelijärekisteriin). Ks. myös vastaus 53 kohdassa.

| 55. | Komission lähtökohta on, että jäsenvaltioiden ohjelmissa asetetut tukikelpoisuusperusteet vastaavat asetuksen tavoitteita. Ei voida täysin päästä siitä, että jotkut jättävät noudattamatta säännöksiä. Jäsenvaltioiden on asianmukaisesti tarkastettava hakemukset tämän mahdollisuuden varalta ja, mikäli epäilyksiä ilmenee, ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin. Jos komission yksiköt jäsenvaltioissa suoritettujen tarkastusten yhteydessä havaitsevat puutteita valvontajärjestelmissä, seurauksena on suosituksia, ja joissakin tapauksissa komissio voi määrätä tehtäväksi rahoitusoikaisuja. |
| --- | --- |

55.

Komission lähtökohta on, että jäsenvaltioiden ohjelmissa asetetut tukikelpoisuusperusteet vastaavat asetuksen tavoitteita. Ei voida täysin päästä siitä, että jotkut jättävät noudattamatta säännöksiä. Jäsenvaltioiden on asianmukaisesti tarkastettava hakemukset tämän mahdollisuuden varalta ja, mikäli epäilyksiä ilmenee, ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin. Jos komission yksiköt jäsenvaltioissa suoritettujen tarkastusten yhteydessä havaitsevat puutteita valvontajärjestelmissä, seurauksena on suosituksia, ja joissakin tapauksissa komissio voi määrätä tehtäväksi rahoitusoikaisuja.

| 57. | Komissio on määrännyt tehtäväksi rahoitusoikaisuja näiden ja muiden havaintojen perusteella ja osoittanut suosituksia jäsenvaltioille, joissa tehdyissä tarkastuksissa on havaittu laiminlyöntejä.
  Todellisten menojen riittämättömien tarkistusten muodostamaa ongelmaa käsitellään asetuksessa (EY) N:o 963/2003, jossa otetaan käyttöön metsätalousalan yksikköhinta-asteikkoja koskeva vapautus riittävien asteikkojärjestelmien ollessa käytössä. |
| --- | --- |

57.

Komissio on määrännyt tehtäväksi rahoitusoikaisuja näiden ja muiden havaintojen perusteella ja osoittanut suosituksia jäsenvaltioille, joissa tehdyissä tarkastuksissa on havaittu laiminlyöntejä.

Todellisten menojen riittämättömien tarkistusten muodostamaa ongelmaa käsitellään asetuksessa (EY) N:o 963/2003, jossa otetaan käyttöön metsätalousalan yksikköhinta-asteikkoja koskeva vapautus riittävien asteikkojärjestelmien ollessa käytössä.

| 60. | Maatalousmaan metsityksen tavoite oli asetuksen (ETY) N:o 2080/92 mukaisesti sekä vähentää maataloustuotannon potentiaalia että lisätä metsätalouden tuotantoa. Pyrittäessä saavuttamaan näitä tavoitteita maatalouden kehittämisen rajallisen kokonaistalousarvion puitteissa tietty kohdentaminen yksityisomistajille ja kunnille vaikutti asianmukaiselta. On huomattava, että asetuksella (EY) N:o 1783/2003 pyritään parantamaan julkisessa omistuksessa olevan metsän ekologista ja yhteiskunnallista arvoa. Julkisessa omistuksessa olevan maatalousmaan metsitys olisi tukikelpoista vuoden 2006 jälkeistä maatalouden kehitystä koskevien ehdotusten mukaisesti.
  Irlannin tapauksessa komissio katsoi, että kyseiselle elimelle maksetut summat eivät olleet tukikelpoisia, ja se on perinyt takaisin kaikki maksetut määrät tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen liittyvän menettelyn yhteydessä. Komission aloitettua tämän toimen (jonka yhteisön tuomioistuin on hiljattain vahvistanut) Irlannin viranomaiset eivät ole enää maksaneet EU:n varoja kyseiselle elimelle. |
| --- | --- |

60.

Maatalousmaan metsityksen tavoite oli asetuksen (ETY) N:o 2080/92 mukaisesti sekä vähentää maataloustuotannon potentiaalia että lisätä metsätalouden tuotantoa. Pyrittäessä saavuttamaan näitä tavoitteita maatalouden kehittämisen rajallisen kokonaistalousarvion puitteissa tietty kohdentaminen yksityisomistajille ja kunnille vaikutti asianmukaiselta. On huomattava, että asetuksella (EY) N:o 1783/2003 pyritään parantamaan julkisessa omistuksessa olevan metsän ekologista ja yhteiskunnallista arvoa. Julkisessa omistuksessa olevan maatalousmaan metsitys olisi tukikelpoista vuoden 2006 jälkeistä maatalouden kehitystä koskevien ehdotusten mukaisesti.

Irlannin tapauksessa komissio katsoi, että kyseiselle elimelle maksetut summat eivät olleet tukikelpoisia, ja se on perinyt takaisin kaikki maksetut määrät tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen liittyvän menettelyn yhteydessä. Komission aloitettua tämän toimen (jonka yhteisön tuomioistuin on hiljattain vahvistanut) Irlannin viranomaiset eivät ole enää maksaneet EU:n varoja kyseiselle elimelle.

| 61. | Kohdentamisen osalta katso vastaus 60 kohdasta. Kunnilla on tietty vastuu omien metsiensä ylläpitämisestä. Hankkeita hyväksyvien viranomaisten olisi vaadittava kunnilta riittävää näyttöä siitä, että tämä ylläpitovelvoite toteutuu. |
| --- | --- |

61.

Kohdentamisen osalta katso vastaus 60 kohdasta. Kunnilla on tietty vastuu omien metsiensä ylläpitämisestä. Hankkeita hyväksyvien viranomaisten olisi vaadittava kunnilta riittävää näyttöä siitä, että tämä ylläpitovelvoite toteutuu.

| 62. | Tällaisilla merkittävillä ennakoimattomilla tapahtumilla on suuri vaikutus metsätalousresursseihin ja niiden on johdettava tarpeelliseen uudelleentarkasteluun ja tarvittaessa strategian mukauttamiseen. Jäsenvaltiot voivat käyttää erilaisia lähestymistapoja tällaisten yllättävästi ilmenneiden ongelmien käsittelemiseen.
  Kun otetaan huomioon Ranskan kärsimien vahinkojen laajuus, kansallisten viranomaisten päätös suunnata vajoja vahinkojen korjaamiseen ja ennaltaehkäisyyn vaikuttaa perustellulta. Ympäristöön liittyvien näkökohtien kannalta tätä voidaan täysin tukea, sillä monissa tapauksissa vahinkojen korjaamiseen liittyviä toimia käytettiin tilaisuutena siirtyä ekologisesti suuntautuneempaan metsätalouteen, mikä on monimuotoisuuden huomioonottavan metsästrategian mukaista. |
| --- | --- |

62.

Tällaisilla merkittävillä ennakoimattomilla tapahtumilla on suuri vaikutus metsätalousresursseihin ja niiden on johdettava tarpeelliseen uudelleentarkasteluun ja tarvittaessa strategian mukauttamiseen. Jäsenvaltiot voivat käyttää erilaisia lähestymistapoja tällaisten yllättävästi ilmenneiden ongelmien käsittelemiseen.

Kun otetaan huomioon Ranskan kärsimien vahinkojen laajuus, kansallisten viranomaisten päätös suunnata vajoja vahinkojen korjaamiseen ja ennaltaehkäisyyn vaikuttaa perustellulta. Ympäristöön liittyvien näkökohtien kannalta tätä voidaan täysin tukea, sillä monissa tapauksissa vahinkojen korjaamiseen liittyviä toimia käytettiin tilaisuutena siirtyä ekologisesti suuntautuneempaan metsätalouteen, mikä on monimuotoisuuden huomioonottavan metsästrategian mukaista.

| 63. | On olemassa useita metsätalouden suunnittelu- ja hoitotoimenpiteitä, joilla voidaan — rajoitetussa määrin — vähentää tuulivaurioita lisäämällä metsien vakautta (esim. reuna-alueiden istutuksiin liittyvät toimet tai eri lajien ja eri-ikäisten istutusten käyttö). Nämä investoinnit ovat tukikelpoisia maaseudun kehityksen puitteiden mukaisesti. Kyseisten kaltaisten toimien vaikutukset ovat kuitenkin rajallisia.
  Käytetyillä tekniikoilla ei voida vaikuttaa myrskyihin ja niiden tuhovoimaan. On kuitenkin muuntyyppisiä luonnononnettomuuksia, esimerkiksi tulvia ja metsäpaloja, joiden ehkäisemiseksi ja joiden vaikutusten vähentämiseksi komissio on käynnistänyt sarjan aloitteita.
  Osana puheenjohtajakaudella kesäkuussa 2003 saavutettua yhteisen maatalouspolitiikan uudistusta koskevaa Luxemburgin kompromissia komissio sitoutui analysoimaan kriisien ja riskien hallintaan maatalouden alalla liittyviä toimenpiteitä. Tässä yhteydessä painotetaan luonnononnettomuuksiin liittyvien riskien hallintaa metsätalouden alalla. |
| --- | --- |

63.

On olemassa useita metsätalouden suunnittelu- ja hoitotoimenpiteitä, joilla voidaan — rajoitetussa määrin — vähentää tuulivaurioita lisäämällä metsien vakautta (esim. reuna-alueiden istutuksiin liittyvät toimet tai eri lajien ja eri-ikäisten istutusten käyttö). Nämä investoinnit ovat tukikelpoisia maaseudun kehityksen puitteiden mukaisesti. Kyseisten kaltaisten toimien vaikutukset ovat kuitenkin rajallisia.

Käytetyillä tekniikoilla ei voida vaikuttaa myrskyihin ja niiden tuhovoimaan. On kuitenkin muuntyyppisiä luonnononnettomuuksia, esimerkiksi tulvia ja metsäpaloja, joiden ehkäisemiseksi ja joiden vaikutusten vähentämiseksi komissio on käynnistänyt sarjan aloitteita.

Osana puheenjohtajakaudella kesäkuussa 2003 saavutettua yhteisen maatalouspolitiikan uudistusta koskevaa Luxemburgin kompromissia komissio sitoutui analysoimaan kriisien ja riskien hallintaan maatalouden alalla liittyviä toimenpiteitä. Tässä yhteydessä painotetaan luonnononnettomuuksiin liittyvien riskien hallintaa metsätalouden alalla.

| 64. | Komission tilintarkastusyksiköt kiinnittävät työssään erityistä huomiota asianmukaisiin valvontamenettelyihin toteutettaessa julkisia tarjouskilpailuja, joihin liittyy mahdollisuus myöntää maaseudun kehittämistukea julkisille elimille. |
| --- | --- |

64.

Komission tilintarkastusyksiköt kiinnittävät työssään erityistä huomiota asianmukaisiin valvontamenettelyihin toteutettaessa julkisia tarjouskilpailuja, joihin liittyy mahdollisuus myöntää maaseudun kehittämistukea julkisille elimille.

MAATALOUSMAAN METSITYSTOIMIEN VAIKUTUS

| 67. | Tuomioistuimen mainitsemasta esimerkistä käy ilmi tulonmenetysten korvaamisen huomattava merkitys maatalousmaan metsityksen yhteydessä. Tämä johtuu pitkäaikaisista korvauksista, jotka ovat välttämättömiä toimenpiteen saamiseksi vaikuttamaan mielekkäältä vaihtoehdolta. |
| --- | --- |

67.

Tuomioistuimen mainitsemasta esimerkistä käy ilmi tulonmenetysten korvaamisen huomattava merkitys maatalousmaan metsityksen yhteydessä. Tämä johtuu pitkäaikaisista korvauksista, jotka ovat välttämättömiä toimenpiteen saamiseksi vaikuttamaan mielekkäältä vaihtoehdolta.

| 68. | Monien vuosien ajalle ulottuvat tulonmenetykset, jotka aiheutuvat puuntaimien istuttamisesta maa-alueelle, muodostavat tosiasiassa suurimman kustannuserän järjestelmään osallistuvalle viljelijälle. |
| --- | --- |

68.

Monien vuosien ajalle ulottuvat tulonmenetykset, jotka aiheutuvat puuntaimien istuttamisesta maa-alueelle, muodostavat tosiasiassa suurimman kustannuserän järjestelmään osallistuvalle viljelijälle.

| 69. | Metsitys todellakin vaikuttaa kalliilta, mutta se on perusteltua, sillä se on pitkällä tähtäyksellä sijoittamista ekologiseen vakauteen ja uusiutuviin luonnonvaroihin.
  Katso vastaus 70 kohdassa. |
| --- | --- |

69.

Metsitys todellakin vaikuttaa kalliilta, mutta se on perusteltua, sillä se on pitkällä tähtäyksellä sijoittamista ekologiseen vakauteen ja uusiutuviin luonnonvaroihin.

Katso vastaus 70 kohdassa.

| 70. | On syytä panna merkille, että asetuksen (ETY) N:o 2080/92 arviointikertomuksen mukaan tämän asetuksen vaikutus on kokonaisuudessaan vaikuttanut merkittävältä ja myönteiseltä, ja se on täyttänyt hyvin tehtävänsä yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen rinnalla. Yleisvaikutusten lisäksi olisi otettava huomioon merkittävät vaikutukset tietyillä alueilla, joista esimerkkinä voidaan mainita 100 000 hehtaarin korkkitammi-istutukset Espanjassa ja Portugalissa. |
| --- | --- |

70.

On syytä panna merkille, että asetuksen (ETY) N:o 2080/92 arviointikertomuksen mukaan tämän asetuksen vaikutus on kokonaisuudessaan vaikuttanut merkittävältä ja myönteiseltä, ja se on täyttänyt hyvin tehtävänsä yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen rinnalla. Yleisvaikutusten lisäksi olisi otettava huomioon merkittävät vaikutukset tietyillä alueilla, joista esimerkkinä voidaan mainita 100 000 hehtaarin korkkitammi-istutukset Espanjassa ja Portugalissa.

| 71. | Komission yksiköiden hiljattain toteuttamasta EU:n metsästrategian toteuttamista koskevaa kertomusta valmistelevasta tutkimuksesta käy ilmi, että asetuksen (EY) N:o 1257/1999 mukaisesti osarahoitetut metsätaloustoimenpiteet ovat johtaneet positiivisiin tuloksiin metsätalousresurssien kehittämisessä.
  Metsämaan laajentamisen edut eivät rajoitu metsäresurssien kasvuun. Metsäalueiden laajentuminen edistää sekä toiminnan monimuotoistumista maaseutualueilla että ympäristönsuojelullisia tavoitteita. Toimenpiteellä on hyvin myönteisiä vaikutuksia tietyillä erityisalueilla. |
| --- | --- |

71.

Komission yksiköiden hiljattain toteuttamasta EU:n metsästrategian toteuttamista koskevaa kertomusta valmistelevasta tutkimuksesta käy ilmi, että asetuksen (EY) N:o 1257/1999 mukaisesti osarahoitetut metsätaloustoimenpiteet ovat johtaneet positiivisiin tuloksiin metsätalousresurssien kehittämisessä.

Metsämaan laajentamisen edut eivät rajoitu metsäresurssien kasvuun. Metsäalueiden laajentuminen edistää sekä toiminnan monimuotoistumista maaseutualueilla että ympäristönsuojelullisia tavoitteita. Toimenpiteellä on hyvin myönteisiä vaikutuksia tietyillä erityisalueilla.

| 73. | Salzburgin konferenssissa esittämissään asiakirjoissa komission yksiköt toivat esille mahdollisuuden, että metsityspolitiikkaa voitaisiin suunnata uudelleen suuremmassa määrin nimenomaan ympäristönsuojelullisiin tavoitteisiin.
  Salzburgin konferenssin päätelmiä on hyödynnetty maaseudun kehittämisen vaikutusten laajennetussa arvioinnissa, joka liittyi komission ehdotukseen uudeksi asetukseksi seuraavaa ohjelmakautta varten. Asetusehdotuksissa näkyy jo tämä uudelleensuuntautuminen (johdanto-osan 37 kappale ja 47 artiklan 5 kohta, joissa esitetään edellytys nimetä metsitykseen soveltuvat alueet ympäristönäkökohtien perusteella). |
| --- | --- |

73.

Salzburgin konferenssissa esittämissään asiakirjoissa komission yksiköt toivat esille mahdollisuuden, että metsityspolitiikkaa voitaisiin suunnata uudelleen suuremmassa määrin nimenomaan ympäristönsuojelullisiin tavoitteisiin.

Salzburgin konferenssin päätelmiä on hyödynnetty maaseudun kehittämisen vaikutusten laajennetussa arvioinnissa, joka liittyi komission ehdotukseen uudeksi asetukseksi seuraavaa ohjelmakautta varten. Asetusehdotuksissa näkyy jo tämä uudelleensuuntautuminen (johdanto-osan 37 kappale ja 47 artiklan 5 kohta, joissa esitetään edellytys nimetä metsitykseen soveltuvat alueet ympäristönäkökohtien perusteella).

| 74. | Ehdotuksissa vuoden 2006 jälkeisiksi maaseudun kehittämisen puitteiksi koko metsätalouden toimenpiteiden kokonaisuus on paremmin kohdennettu ja muotoiltu. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 32 artikla jaetaan kahteen osaan. Investointituet määritellään tarkemmin.
  Lisäksi yhteisrahoituksen tasoa alennetaan metsityksen osalta (tulonmenetykset) ja nostetaan niiden toimenpiteiden osalta, jotka ovat tukikelpoisia 32 artiklan nojalla.
  Lisäksi suunnitelluissa EU:n strategian suuntaviivoissa määritellään kaikki metsätalousalan tavoitteet kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

74.

Ehdotuksissa vuoden 2006 jälkeisiksi maaseudun kehittämisen puitteiksi koko metsätalouden toimenpiteiden kokonaisuus on paremmin kohdennettu ja muotoiltu. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 32 artikla jaetaan kahteen osaan. Investointituet määritellään tarkemmin.

Lisäksi yhteisrahoituksen tasoa alennetaan metsityksen osalta (tulonmenetykset) ja nostetaan niiden toimenpiteiden osalta, jotka ovat tukikelpoisia 32 artiklan nojalla.

Lisäksi suunnitelluissa EU:n strategian suuntaviivoissa määritellään kaikki metsätalousalan tavoitteet kokonaisuudessaan.

| 75. | Metsäresurssien lisäämisen tavoitetta, vaikka siihen vuoden 2006 jälkeen liittyvät enenevässä määrin ympäristökysymykset, ei voida täysin erottaa maatalouden kehittämispolitiikan yleisestä tavoitteesta, minkä vuoksi viljelijät säilyvät edelleen tämän politiikan keskeisenä kohderyhmänä. Tämä käy ilmi maatalousmaan metsityksen painoarvosta.
  Ehdotuksissa vuoden 2006 jälkeisiksi maaseudun kehittämisen puitteiksi ei suljeta pois sitä mahdollisuutta, että jäsenvaltiot voivat keskittyä julkisessa omistuksessa olevan maatalousmaan metsitykseen. Lisäksi muun kuin maatalousmaan metsitys on jatkossakin tukikelpoista (yksityiset omistajat ja kunnat sekä näitä vastaavat yhteisöt).
  Lisäksi ehdotuksessa säädetään metsitykseen soveltuvien alueiden nimeämisestä ympäristönäkökohtien perusteella. Tämä ei ole sidoksissa omistajuuden tyyppiin. |
| --- | --- |

75.

Metsäresurssien lisäämisen tavoitetta, vaikka siihen vuoden 2006 jälkeen liittyvät enenevässä määrin ympäristökysymykset, ei voida täysin erottaa maatalouden kehittämispolitiikan yleisestä tavoitteesta, minkä vuoksi viljelijät säilyvät edelleen tämän politiikan keskeisenä kohderyhmänä. Tämä käy ilmi maatalousmaan metsityksen painoarvosta.

Ehdotuksissa vuoden 2006 jälkeisiksi maaseudun kehittämisen puitteiksi ei suljeta pois sitä mahdollisuutta, että jäsenvaltiot voivat keskittyä julkisessa omistuksessa olevan maatalousmaan metsitykseen. Lisäksi muun kuin maatalousmaan metsitys on jatkossakin tukikelpoista (yksityiset omistajat ja kunnat sekä näitä vastaavat yhteisöt).

Lisäksi ehdotuksessa säädetään metsitykseen soveltuvien alueiden nimeämisestä ympäristönäkökohtien perusteella. Tämä ei ole sidoksissa omistajuuden tyyppiin.

| 76. | Monet tekijät vaikuttavat tähän toimenpiteiden hajanaiseen soveltamiseen, ja osaltaan se johtuu myös siitä, että täytäntöönpanoon liittyvät päätökset on suureksi osaksi tehty jäsenvaltioiden toimesta toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Ensinnäkin tilanteeseen vaikuttavat suurelta osin yksilölliset olosuhteet (tilan rakenne, viljelijän ikä, henkilökohtaiset mieltymykset jne.). Vuokramaan metsitys on tavallisesti vaikeaa. Monilla alueilla vuokramaan osuus käytössä olevasta maatalousmaasta on suhteellisen korkea.
  Lisäksi tässä yhteydessä on otettava huomioon se, että kyseessä on luonteeltaan pitkäaikainen toimenpide. Metsitetyt maat ovat poissa maataloustuotannosta vuosikymmeniä. Tämän vuoksi viljelijät harkitsevat asiaan liittyviä päätöksiä tarkkaan, jolleivät peräti vastentahtoisesti.
  Joillakin alueilla ja joissakin maissa toimenpidettä rajoittaa myös pieni keskimääräinen tilakoko ja halu olla saattamatta pienviljelijöitä eriarvoiseen asemaan.
  Toimenpiteen vaikutuksen osalta on otettava huomioon, että ohjelmien täytäntöönpano on vasta puolivälissä, joten tässä vaiheessa on vaikea tehdä lopullisia johtopäätöksiä. Jäsenvaltioiden toimittamat tuoreimmat kertomukset osoittavat, että joissakin maissa on toimenpiteen toteuttamisen osalta aivan viime vuosina tapahtunut asteittaista kasvua. Tällainen maa on esimerkiksi Espanja. |
| --- | --- |

76.

Monet tekijät vaikuttavat tähän toimenpiteiden hajanaiseen soveltamiseen, ja osaltaan se johtuu myös siitä, että täytäntöönpanoon liittyvät päätökset on suureksi osaksi tehty jäsenvaltioiden toimesta toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Ensinnäkin tilanteeseen vaikuttavat suurelta osin yksilölliset olosuhteet (tilan rakenne, viljelijän ikä, henkilökohtaiset mieltymykset jne.). Vuokramaan metsitys on tavallisesti vaikeaa. Monilla alueilla vuokramaan osuus käytössä olevasta maatalousmaasta on suhteellisen korkea.

Lisäksi tässä yhteydessä on otettava huomioon se, että kyseessä on luonteeltaan pitkäaikainen toimenpide. Metsitetyt maat ovat poissa maataloustuotannosta vuosikymmeniä. Tämän vuoksi viljelijät harkitsevat asiaan liittyviä päätöksiä tarkkaan, jolleivät peräti vastentahtoisesti.

Joillakin alueilla ja joissakin maissa toimenpidettä rajoittaa myös pieni keskimääräinen tilakoko ja halu olla saattamatta pienviljelijöitä eriarvoiseen asemaan.

Toimenpiteen vaikutuksen osalta on otettava huomioon, että ohjelmien täytäntöönpano on vasta puolivälissä, joten tässä vaiheessa on vaikea tehdä lopullisia johtopäätöksiä. Jäsenvaltioiden toimittamat tuoreimmat kertomukset osoittavat, että joissakin maissa on toimenpiteen toteuttamisen osalta aivan viime vuosina tapahtunut asteittaista kasvua. Tällainen maa on esimerkiksi Espanja.

MUIDEN METSÄTALOUSTOIMENPITEIDEN VAIKUTUS

| 77. | Joissakin maissa tukikelpoisten toimien valikoimaa on pidetty tyydyttävänä niiden tuottama lisäarvo huomioon ottaen (Itävalta, Irlanti, Espanja, Yhdistynyt kuningaskunta). Toiset katsovat, että toimien valikoimaa tai toimintatyyppejä pitäisi lisätä (Belgia, Ranska, Saksa). |
| --- | --- |

77.

Joissakin maissa tukikelpoisten toimien valikoimaa on pidetty tyydyttävänä niiden tuottama lisäarvo huomioon ottaen (Itävalta, Irlanti, Espanja, Yhdistynyt kuningaskunta). Toiset katsovat, että toimien valikoimaa tai toimintatyyppejä pitäisi lisätä (Belgia, Ranska, Saksa).

| 78. | Asetuksen (EY) N:o 1257/1999 32 artiklan soveltaminen on osoittautunut vaikeaksi. Tästä huolimatta metsien ekologisen roolin yläpitämiseen myönnettävä tuki tuntuu olevan perusteltua suuren yleisön sille antaman painoarvon vuoksi. Tämän vuoksi ehdotuksessa vuoden 2006 jälkeisiksi maaseudun kehittämisen puitteiksi tarkistetaan tämänhetkisen 32 artiklan sisältämiä toimenpiteitä ja ehdotuksen lähestymistapa on aiempaa kohdennetumpi. Velvoitteet, joihin liittyy korvauksia (Natura 2000:n maksut) ja vapaaehtoiset sitoumukset (maatalouden ympäristönsuojelutoimenpiteiden mukaiset) erotetaan selvästi toisistaan. Yhteisrahoituksen enimmäismääriä nostetaan toimenpiteiden täytäntöönpanon helpottamiseksi. |
| --- | --- |

78.

Asetuksen (EY) N:o 1257/1999 32 artiklan soveltaminen on osoittautunut vaikeaksi. Tästä huolimatta metsien ekologisen roolin yläpitämiseen myönnettävä tuki tuntuu olevan perusteltua suuren yleisön sille antaman painoarvon vuoksi. Tämän vuoksi ehdotuksessa vuoden 2006 jälkeisiksi maaseudun kehittämisen puitteiksi tarkistetaan tämänhetkisen 32 artiklan sisältämiä toimenpiteitä ja ehdotuksen lähestymistapa on aiempaa kohdennetumpi. Velvoitteet, joihin liittyy korvauksia (Natura 2000:n maksut) ja vapaaehtoiset sitoumukset (maatalouden ympäristönsuojelutoimenpiteiden mukaiset) erotetaan selvästi toisistaan. Yhteisrahoituksen enimmäismääriä nostetaan toimenpiteiden täytäntöönpanon helpottamiseksi.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 79. | Vuodesta 2000 toteutettu lähestymistapa, joka on seurannut maaseudun kehittämistä koskevan asetuksen (EY) N:o 1257/1999 hyväksymistä, on yhdenmukainen EU:n metsästrategian kanssa. Tämä strategia tarjoaa yleisen viitekehyksen metsätalouden toimille EU:ssa. EU:n metsästrategian yleiset periaatteet (kestävä kehitys ja monikäyttöisyys) heijastuvat maaseudun kehittämispolitiikkaan, jolla pyritään muuntamaan kestävän kehityksen kolme ulottuvuutta (taloudelliset, yhteiskunnalliset ja ympäristöön liittyvät tekijät) yhtenäiseksi toimenpidepaketiksi. Näillä toimenpiteillä helpotetaan ja tuetaan kansallisten metsäohjelmien tai vastaavien välineiden täytäntöönpanoa alueilla, joilla saadaan aikaan synergiaetuja maaseudun kehittämisen tavoitteiden kanssa.






  — | EU:n metsätalouden toiminnan oikeudellinen perusta on yhteisön perustamissopimuksessa. EU:n metsästrategia tarjoaa viitekehyksen metsätaloustoimille EU:n tasolla, ja siihen sisältyy maaseudun kehittäminen, vaikka se ei kuitenkaan rajoitu pelkästään tähän. Metsän määritteleminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. EU:n tasolla metsiä koskevat tiedot saatetaan vertailukelpoisiksi pinta-alan ja kuutiomäärän osalta. |
| --- | --- | --- |

79.

Vuodesta 2000 toteutettu lähestymistapa, joka on seurannut maaseudun kehittämistä koskevan asetuksen (EY) N:o 1257/1999 hyväksymistä, on yhdenmukainen EU:n metsästrategian kanssa. Tämä strategia tarjoaa yleisen viitekehyksen metsätalouden toimille EU:ssa. EU:n metsästrategian yleiset periaatteet (kestävä kehitys ja monikäyttöisyys) heijastuvat maaseudun kehittämispolitiikkaan, jolla pyritään muuntamaan kestävän kehityksen kolme ulottuvuutta (taloudelliset, yhteiskunnalliset ja ympäristöön liittyvät tekijät) yhtenäiseksi toimenpidepaketiksi. Näillä toimenpiteillä helpotetaan ja tuetaan kansallisten metsäohjelmien tai vastaavien välineiden täytäntöönpanoa alueilla, joilla saadaan aikaan synergiaetuja maaseudun kehittämisen tavoitteiden kanssa.

—

EU:n metsätalouden toiminnan oikeudellinen perusta on yhteisön perustamissopimuksessa. EU:n metsästrategia tarjoaa viitekehyksen metsätaloustoimille EU:n tasolla, ja siihen sisältyy maaseudun kehittäminen, vaikka se ei kuitenkaan rajoitu pelkästään tähän. Metsän määritteleminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. EU:n tasolla metsiä koskevat tiedot saatetaan vertailukelpoisiksi pinta-alan ja kuutiomäärän osalta.

| 80. | Yhteys metsästrategian ja EMOTR:n tuella osittain rahoitettujen yksittäisten hankkeiden välillä varmistetaan maaseudun kehittämisohjelmilla. Komissio tarkastaa, että ohjelmat ovat metsästrategian mukaisia. Kansalliset tai alueelliset viranomaiset hyväksyvät yksittäiset hankkeet ohjelman pohjalta.






  — | Komission ehdotuksessa tuleviksi maaseudun kehittämisen puitteiksi rajataan komission ja jäsenvaltioiden tehtävät aiempaa selvemmin. |
| --- | --- | --- |

80.

Yhteys metsästrategian ja EMOTR:n tuella osittain rahoitettujen yksittäisten hankkeiden välillä varmistetaan maaseudun kehittämisohjelmilla. Komissio tarkastaa, että ohjelmat ovat metsästrategian mukaisia. Kansalliset tai alueelliset viranomaiset hyväksyvät yksittäiset hankkeet ohjelman pohjalta.

—

Komission ehdotuksessa tuleviksi maaseudun kehittämisen puitteiksi rajataan komission ja jäsenvaltioiden tehtävät aiempaa selvemmin.

| 81. | Kuluvan ohjelmakauden alussa vain muutamat jäsenvaltiot olivat laatineet kansalliset metsäohjelmat. Kun tällaisia ohjelmia ei ollut, vaikutti perustellulta hyväksyä maaseudun kehittämisohjelmat tai toimenpideohjelmat vastaaviksi välineiksi, mihin asetus (EY) N:o 1257/1999 antaa mahdollisuuden. Viime vuosina jäsenvaltiot ovat kuitenkin edistyneet omien kansallisten metsäohjelmiensa laatimisessa ja toteuttamisessa. |
| --- | --- |

81.

Kuluvan ohjelmakauden alussa vain muutamat jäsenvaltiot olivat laatineet kansalliset metsäohjelmat. Kun tällaisia ohjelmia ei ollut, vaikutti perustellulta hyväksyä maaseudun kehittämisohjelmat tai toimenpideohjelmat vastaaviksi välineiksi, mihin asetus (EY) N:o 1257/1999 antaa mahdollisuuden. Viime vuosina jäsenvaltiot ovat kuitenkin edistyneet omien kansallisten metsäohjelmiensa laatimisessa ja toteuttamisessa.

| 82. | Ohjelmakauden alussa komission yksiköille toimitettiin kaikki ohjelmaehdotukset lyhyen ajan sisällä. Jäsenvaltiot odottivat komission pikaista hyväksyntää, jotta ne pääsisivät käynnistämään ohjelmansa. Komissio kävi perusteellisesti läpi kaikki ehdotukset niin nopeasti kuin se oli mahdollista. Tässä analysoinnissa piti kuitenkin ottaa huomioon kaikki metsätaloustoimenpiteistä saatavilla oleva informaatio sekä ennakkoarvioinnit, ja siinä oli mukana monia komission yksiköitä maatalouden pääosaston johtaessa toimintaa.






  — | Ehdotukset vuoden 2006 jälkeisiä maaseudun kehittämisen puitteita varten sisältävät olennaisena piirteenä strategista suunnittelua ja valvontaa koskevan vaatimuksen. Komission on määrä ehdottaa EU:n strategisia suuntaviivoja neuvostolle sen hyväksyttäväksi. Kansalliset strategiasuunnitelmat laaditaan tältä pohjalta. Toimenpiteet pannaan täytäntöön maaseudun kehittämissuunnitelmien puitteissa strategioiden mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi.
  EU:n metsästrategia tulee olemaan olennainen osa näitä strategioita.
  Selkeämpi tavoitteiden asettaminen ja tarkasti määritellyt strategiat, joissa yhdistetään tavoitteet ja keinot niihin pääsemiseksi, tarjoaa aiempaa paremmat mahdollisuudet tulosten ja EU:n varojen käytön tehokkuuden arviointiin. |
| --- | --- | --- |

82.

Ohjelmakauden alussa komission yksiköille toimitettiin kaikki ohjelmaehdotukset lyhyen ajan sisällä. Jäsenvaltiot odottivat komission pikaista hyväksyntää, jotta ne pääsisivät käynnistämään ohjelmansa. Komissio kävi perusteellisesti läpi kaikki ehdotukset niin nopeasti kuin se oli mahdollista. Tässä analysoinnissa piti kuitenkin ottaa huomioon kaikki metsätaloustoimenpiteistä saatavilla oleva informaatio sekä ennakkoarvioinnit, ja siinä oli mukana monia komission yksiköitä maatalouden pääosaston johtaessa toimintaa.

—

Ehdotukset vuoden 2006 jälkeisiä maaseudun kehittämisen puitteita varten sisältävät olennaisena piirteenä strategista suunnittelua ja valvontaa koskevan vaatimuksen. Komission on määrä ehdottaa EU:n strategisia suuntaviivoja neuvostolle sen hyväksyttäväksi. Kansalliset strategiasuunnitelmat laaditaan tältä pohjalta. Toimenpiteet pannaan täytäntöön maaseudun kehittämissuunnitelmien puitteissa strategioiden mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

EU:n metsästrategia tulee olemaan olennainen osa näitä strategioita.

Selkeämpi tavoitteiden asettaminen ja tarkasti määritellyt strategiat, joissa yhdistetään tavoitteet ja keinot niihin pääsemiseksi, tarjoaa aiempaa paremmat mahdollisuudet tulosten ja EU:n varojen käytön tehokkuuden arviointiin.

| — | Laadullinen arviointi perustuu tällä hetkellä erilaisiin arvioihin (ennakkoarvioinnit mukaan luettuina) ja jäsenvaltioiden toimittamaan aineistoon.
  Ehdotuksissa vuoden 2006 jälkeisen kauden maatalouden kehittämisen puitteiksi painotetaan tämän arvioinnin strategista näkökulmaa (myös metsätalouden osalta), tehostetaan arviointia ja keskitytään selkeästi strategisten tavoitteiden osalta saavutettuihin tuloksiin. |
| --- | --- |

—

Laadullinen arviointi perustuu tällä hetkellä erilaisiin arvioihin (ennakkoarvioinnit mukaan luettuina) ja jäsenvaltioiden toimittamaan aineistoon.

Ehdotuksissa vuoden 2006 jälkeisen kauden maatalouden kehittämisen puitteiksi painotetaan tämän arvioinnin strategista näkökulmaa (myös metsätalouden osalta), tehostetaan arviointia ja keskitytään selkeästi strategisten tavoitteiden osalta saavutettuihin tuloksiin.

| 83. | Pitkäaikaiset korvaukset ovat tarpeellisia, jotta viljelijät kokisivat metsityksen mielekkääksi vaihtoehdoksi, ja väistämättä ne ulottuvat useille ohjelmakausille. Ehdotuksissa vuoden 2006 jälkeisen kauden maatalouden kehittämisen puitteiksi rajoitetaan kuitenkin tulonmenetyksistä koituvien korvausten maksu 10 vuoteen ja alennetaan tuen enimmäismäärää. |
| --- | --- |

83.

Pitkäaikaiset korvaukset ovat tarpeellisia, jotta viljelijät kokisivat metsityksen mielekkääksi vaihtoehdoksi, ja väistämättä ne ulottuvat useille ohjelmakausille. Ehdotuksissa vuoden 2006 jälkeisen kauden maatalouden kehittämisen puitteiksi rajoitetaan kuitenkin tulonmenetyksistä koituvien korvausten maksu 10 vuoteen ja alennetaan tuen enimmäismäärää.

| 84. | Komissio yhtyy käsitykseen siitä, että nykyiset rahoitusjärjestelyt ovat monimutkaisia.






  — | Vuoden 2006 jälkeiselle kaudelle ehdotetaan huomattavia yksinkertaistuksia. Yhden ainoan rahoitus- ja ohjelmajärjestelmän käytön on määrä poistaa tarve noudattaa eri sääntöjä eri rahastojen ollessa kyseessä. Jäsenvaltioiden ja komission tehtävät on määritelty selkeämmin. |
| --- | --- | --- |

84.

Komissio yhtyy käsitykseen siitä, että nykyiset rahoitusjärjestelyt ovat monimutkaisia.

—

Vuoden 2006 jälkeiselle kaudelle ehdotetaan huomattavia yksinkertaistuksia. Yhden ainoan rahoitus- ja ohjelmajärjestelmän käytön on määrä poistaa tarve noudattaa eri sääntöjä eri rahastojen ollessa kyseessä. Jäsenvaltioiden ja komission tehtävät on määritelty selkeämmin.

| 85. | Jäsenvaltiot ilmoittavat ohjelmissaan metsitettävät maat ja sovellettavat erityiset painopistealueet. Komission yksiköt tutkivat nämä tiedot.
  Mikäli valintamenettelyissä laiminlyödään avoimuuden ja puolueettomuuden periaatteita, otetaan käyttöön suosituksia ja voidaan ehdottaa tehtäväksi rahoitusoikaisuja.
  Tämänhetkinen lainsäädäntö edellyttää, että jäsenvaltio määrittelee ”tukikelpoisen maan” ja ”viljelijän” käsitteet.
  Seuraavalla ohjelmakaudella komissio aikoo esittää täsmällisempiä täytäntöönpanosäännöksiä ja/tai suuntaviivoja.
  Mikäli komission yksikköjen tilintarkastuksissa ilmenee valvontajärjestelmien heikkoutta tai riittämättömyyttä, se voi määrätä tehtäväksi rahoitusoikaisuja.






  — | Strategisen, tulossuuntautuneen lähestymistavan soveltaminen vuoden 2006 jälkeisellä kaudella edistää yksittäisten hankkeiden huolellista valitsemista tehokkuuteen liittyvien perusteiden pohjalta. |
| --- | --- | --- |

85.

Jäsenvaltiot ilmoittavat ohjelmissaan metsitettävät maat ja sovellettavat erityiset painopistealueet. Komission yksiköt tutkivat nämä tiedot.

Mikäli valintamenettelyissä laiminlyödään avoimuuden ja puolueettomuuden periaatteita, otetaan käyttöön suosituksia ja voidaan ehdottaa tehtäväksi rahoitusoikaisuja.

Tämänhetkinen lainsäädäntö edellyttää, että jäsenvaltio määrittelee ”tukikelpoisen maan” ja ”viljelijän” käsitteet.

Seuraavalla ohjelmakaudella komissio aikoo esittää täsmällisempiä täytäntöönpanosäännöksiä ja/tai suuntaviivoja.

Mikäli komission yksikköjen tilintarkastuksissa ilmenee valvontajärjestelmien heikkoutta tai riittämättömyyttä, se voi määrätä tehtäväksi rahoitusoikaisuja.

—

Strategisen, tulossuuntautuneen lähestymistavan soveltaminen vuoden 2006 jälkeisellä kaudella edistää yksittäisten hankkeiden huolellista valitsemista tehokkuuteen liittyvien perusteiden pohjalta.

| — | Komissio aikoo ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomiot riskianalyyseissaan, joita se toteuttaa kaikkien yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmien osalta ja jotka vaikuttavat komission toimintaan tilintarkastusmenettelyjen yhteydessä. Mikäli ilmenee yhteisön säännösten noudattamatta jättämistä, voidaan määrätä tehtäväksi rahoitusoikaisuja. |
| --- | --- |

—

Komissio aikoo ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomiot riskianalyyseissaan, joita se toteuttaa kaikkien yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmien osalta ja jotka vaikuttavat komission toimintaan tilintarkastusmenettelyjen yhteydessä. Mikäli ilmenee yhteisön säännösten noudattamatta jättämistä, voidaan määrätä tehtäväksi rahoitusoikaisuja.

| 86. | Kunnilla on tietty vastuu omien metsiensä ylläpitämisestä. Hankkeita hyväksyvien viranomaisten olisi vaadittava kunnilta riittävää näyttöä siitä, että tämä ylläpitovelvoite toteutuu.






  — | Erityisesti maaseudun kehittämisohjelmien väliarviointien pohjalta komission yksiköiden on määrä selvittää kannattamattomien hankkeiden laajuus ja syyt sekä ehdottaa tarvittaessa asianmukaisia toimia. |
| --- | --- | --- |

86.

Kunnilla on tietty vastuu omien metsiensä ylläpitämisestä. Hankkeita hyväksyvien viranomaisten olisi vaadittava kunnilta riittävää näyttöä siitä, että tämä ylläpitovelvoite toteutuu.

—

Erityisesti maaseudun kehittämisohjelmien väliarviointien pohjalta komission yksiköiden on määrä selvittää kannattamattomien hankkeiden laajuus ja syyt sekä ehdottaa tarvittaessa asianmukaisia toimia.

| 87. | On syytä mainita, että neuvoston asetusta (ETY) N:o 2080/92 käsittelevän arviointikertomuksen mukaan asetuksen vaikutukset maaseudun kehittämiseen ovat kaiken kaikkiaan olleen huomattavia ja myönteisiä.
  Viljelijät ovat maaseudun kehittämisen keskeinen kohderyhmä. Vapaaehtoisten toimenpiteiden toteuttaminen riippuu myös yksittäisten maanviljelijöiden yksilöllisistä olosuhteista. Tätä taustaa vasten saavutettuja tuloksia voidaan pitää kohtuullisina. Kyseisen toimenpiteen voimassa olevissa tavoitteissa ja muodossa on monessa kohdin vielä parantamisen varaa.






  — | Ehdotukset vuoden 2006 jälkeisiksi maatalouden kehityksen puitteiksi sisältävät useita säännöksiä toimenpiteen tehokkaammasta kohdentamisesta (strategia, alueiden nimeäminen) ja kustannustehokkuudesta (alhaisemmat tuen enimmäismäärät, lyhyempi kesto). |
| --- | --- | --- |

87.

On syytä mainita, että neuvoston asetusta (ETY) N:o 2080/92 käsittelevän arviointikertomuksen mukaan asetuksen vaikutukset maaseudun kehittämiseen ovat kaiken kaikkiaan olleen huomattavia ja myönteisiä.

Viljelijät ovat maaseudun kehittämisen keskeinen kohderyhmä. Vapaaehtoisten toimenpiteiden toteuttaminen riippuu myös yksittäisten maanviljelijöiden yksilöllisistä olosuhteista. Tätä taustaa vasten saavutettuja tuloksia voidaan pitää kohtuullisina. Kyseisen toimenpiteen voimassa olevissa tavoitteissa ja muodossa on monessa kohdin vielä parantamisen varaa.

—

Ehdotukset vuoden 2006 jälkeisiksi maatalouden kehityksen puitteiksi sisältävät useita säännöksiä toimenpiteen tehokkaammasta kohdentamisesta (strategia, alueiden nimeäminen) ja kustannustehokkuudesta (alhaisemmat tuen enimmäismäärät, lyhyempi kesto).

---