----

----

I Meddelanden

Kommissionen

----

Eurons växelkurs (1)

8 mars 2005

(2005/C 59/01)

1 euro= 

----

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

----

----

FÖRHÖRSOMBUDETS SLUTRAPPORT I ÄRENDE COMP/M.3333 – SONY/BMG

(enligt artikel 15 i kommissionens beslut (2001/462/EG, EKSG) av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21)

(2005/C 59/02)

(Text av betydelse för EES)

(Upphäver och ersätter 2005/C 52/04 (EUT C 52, 2.3.2005, s. 5))

Utkastet till beslut ger anledning till följande anmärkningar:

Skriftligt förfarande

Den 9 januari 2004 anmälde företagen Bertelsmann AG (”Bertelsmann”) and Sony Corporation of America, som hör till Sony-gruppen i Japan (”Sony”) (1), en planerad sammanslagning av hela sin affärsverksamhet på området för inspelad musik till kommissionen i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EEG) nr 4064/89 av den 21 december 1989 om kontroll av företagskoncentrationer (2) (”koncentrationsförordningen”).

Genom beslut av den 12 februari 2004 inledde kommissionen ett förfarande enligt artikel 6.1 c i koncentrationsförordningen.

Den 7 april–5maj 2004 var förfarandet vilande i enlighet med artikel 11.5 i koncentrationsförordningen på grund av att parterna hade svarat ofullständigt på en begäran om upplysningar.

Ett meddelande om invändningar sändes till de anmälande parterna den 24 maj 2004.

De anmälande parterna uppmanades att svara senast den 9 juni 2004. Denna tidsfrist följdes.

Tillgång till akten

De anmälande parterna beviljades tillgång till akten den 19 maj 2004.

Efter ett möte mellan mig själv, de anmälande parterna och de tjänstemän som ansvarade för ärendet den 1 juni 2004 beviljade jag tillgång till ytterligare information i kommissionens akt.

För att de anmälande parternas ekonomer skulle få tillgång till konfidentiella uppgifter om tredje man i kommissionens datarum, undertecknade ekonomerna en sekretessförsäkran vars innehåll hade godkänts av Universal Music international, Warner Music-gruppen och EMI-gruppen. Med samtycke av såväl de anmälande parterna som berörda tredje parter kontrollerade jag att denna bestämmelse följdes.

Slutligen beviljades de anmälande parterna ytterligare tillgång till akten den 10 juni 2004, då de fick möjlighet att ta del av den icke-konfidentiella versionen av de handlingar som lämnats in av European Broadcasting Association och Apple Computer Inc.

Berörda tredje parter

Jag ansåg att följande företag inrymdes under definitionen av tredje man i artikel 11 c i kommissionens förordning (EG) nr 447/98: Apple Computer Inc., Universal Music International, Syndicat des Détaillants Spécialisés du Disque och Union des Producteurs Phonographiques Français Indépendants, European Consumer's Organisation, European Broadcasting Union, Playlouder, IMPALA, International Music Managers Forum, Svenska kompositörer av populärmusik (SKAP), EMI-gruppen, Warner Music-gruppen, Time Warner Inc. För att underrätta dessa företag om förfarandets karaktär och innehåll i enlighet med artikel 16 i kommissionens förordning (EG) nr 447/98, översände generaldirektoratet för konkurrens en icke-konfidentiell version av meddelandet om invändningar till dem.

Muntligt hörande

Ett muntligt hörande ägde rum den 14–15 juni 2004.

De flesta av de tredje parter som deltagit i förfarandet medverkade även i det muntliga hörandet.

EMI-gruppen och Warner Music-gruppen begärde att få medverka som observatörer vid det muntliga hörandet. Som jag redan tidigare hade meddelat de båda företagen skriftligen, anser jag att tredje parter inte bör kunna närvara vid hörandena utan att delta aktivt. Deras närvaro var därför beroende av om de var villiga att lägga fram sina synpunkter under hörandet. Eftersom de inte hade möjlighet till detta kunde de inte heller tillåtas att närvara.

Trots att de inte tilläts närvara vid det muntliga hörandet anser jag att båda de berörda företagen, liksom övriga tredje parter, har haft tillräckliga möjligheter att delta i de pågående förfarandena och se till att deras uppfattningar är kända av kommissionens avdelningar. Alla tredje parter har haft möjlighet att under förfarandet skaffa sig fördjupade insikter om de frågor som behandlas i ärendet. Vissa tredje parter har lämnat betydande bidrag till kommissionens analys både innan meddelandet om invändningar utfärdades och efter det att de hade mottagit den icke-konfidentiella versionen av meddelandet om invändningar.

Med hänsyn till parternas svar på meddelandet om invändningar och deras svar vid det muntliga hörandet har generaldirektoratet för konkurrens dragit slutsatsen att invändningarna i meddelandet om invändningar inte håller.

Mot bakgrund av vad som anförts ovan anser jag att rätten till hörande har respekterats för alla medverkande i detta förfarande.

Bryssel den 13 juli 2004.

Serge DURANDE

----

(1)  Båda nedan kallade ”de anmälande parterna”.

(2)EGT L 395, 30.12.1989, s. 1; rättelse, EGT L 257, 21.9.1990, s. 13. Senast ändrad genom förordning (EG) nr 1319/97 (EGT L 180, 9.7.1997, s. 1; rättelse, EGT L 40, 13.2.1998, p. 17).

----

----

Yttrande från rådgivande kommittén för koncentrationer avgivet vid dess 127:e möte den 9 juli 2004 om ett preliminärt utkast till beslut i ärende comp/M.3333 – Sony/BMG

(2005/C 59/03)

(Text av betydelse för EES)

(Upphäver och ersätter 2005/C 52/05 (EUT C 52, 2.3.2005, s. 7))

----

----

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.3721 – Stora Enso/Scaldia/PdF)

(2005/C 59/04)

(Text av betydelse för EES)

----

(1)EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

----

----

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.3694 – Hochtief/ABB/JV)

(2005/C 59/05)

(Text av betydelse för EES)

Kommissionen beslutade den 24 februari 2005 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på tyska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt:

----

----

Förteckning över naturliga mineralvatten som erkänts av medlemsstaterna

(2005/C 59/06)

(Text av betydelse för EES)

I

Förteckning över naturliga mineralvatten som erkänts av Belgien, Danmark, Tyskland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Österrike, Portugal, Sverige och Förenade kungariket

I enlighet med artikel 1 i rådets direktiv 80/777/EEG av den 15 juli 1980 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om utvinning och saluförande av naturliga mineralvatten (1), har Belgien, Danmark, Tyskland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Österrike, Portugal, Sverige och Förenade kungariket informerat kommissionen om följande ändringar som ska göras i förteckningen (2) över de naturliga mineralvatten som erkänts som sådana av medlemsstaterna.

Följande förteckning ersätter den tidigare offentliggjorda förteckningen.

Konsoliderade förteckningar finns också på webbplatsen Europa:

http://europa.eu.int/comm/food/food/labellingnutrition/water/mw_eulist_en.pdf

Belgien

Förteckning över naturliga mineralvatten som ska läggas till ovannämnda förteckning (3):

Förteckning över naturliga mineralvatten som ska strykas från ovannämnda förteckning (3):

Förteckning över naturliga mineralvatten för vilka varubeteckning, källans namn eller utvinningsplats ska ändras i ovannämnda förteckning (3):

Danmark

Förteckning över naturliga mineralvatten som ska läggas till ovannämnda förteckning (3):

Förteckning över naturliga mineralvatten som ska strykas från ovannämnda förteckning (3):

Tyskland

Förteckning över naturliga mineralvatten som ska läggas till ovannämnda förteckning (3):

Förteckning över naturliga mineralvatten som ska strykas från ovannämnda förteckning (3):

Förteckning över naturliga mineralvatten för vilka varubeteckning, källans namn eller utvinningsplats ska ändras i ovannämnda förteckning (3):

Förteckning över naturliga mineralvatten från tredjeländer som ska läggas till ovannämnda förteckning (3):

Grekland

Förteckning över naturliga mineralvatten som ska läggas till ovannämnda förteckning (3):

Förteckning över naturliga mineralvatten som ska strykas från ovannämnda förteckning (3):

Förteckning över naturliga mineralvatten från tredjeländer som ska läggas till ovannämnda förteckning (3):

Spanien

Förteckning över naturliga mineralvatten som ska läggas till ovannämnda förteckning (3):

Förteckning över naturliga mineralvatten för vilka varubeteckning, källans namn eller utvinningsplats ska ändras i ovannämnda förteckning (3):

Frankrike

Förteckning över naturliga mineralvatten som ska läggas till ovannämnda förteckning (3):

Förteckning över naturliga mineralvatten för vilka varubeteckning, källans namn eller utvinningsplats ska ändras i ovannämnda förteckning (3):

Italien

Förteckning över naturliga mineralvatten som ska läggas till ovannämnda förteckning (3):

Förteckning över naturliga mineralvatten som ska strykas från ovannämnda förteckning (3):

Förteckning över naturliga mineralvatten för vilka varubeteckning, källans namn eller utvinningsplats ska ändras i ovannämnda förteckning (3):

Nederländerna

Förteckning över naturliga mineralvatten som ska läggas till ovannämnda förteckning (3):

Förteckning över naturliga mineralvatten som ska strykas från ovannämnda förteckning (3):

Förteckning över naturliga mineralvatten för vilka varubeteckning, källans namn eller utvinningsplats ska ändras i ovannämnda förteckning (3):

Österrike

Förteckning över naturliga mineralvatten som ska läggas till ovannämnda förteckning (3):

Förteckning över naturliga mineralvatten som ska strykas från ovannämnda förteckning (3):

Portugal

Förteckning över naturliga mineralvatten som ska läggas till ovannämnda förteckning (3):

Förteckning över naturliga mineralvatten som ska strykas från ovannämnda förteckning (3):

Sverige

Förteckning över naturliga mineralvatten som ska läggas till ovannämnda förteckning (3):

Förenade kungariket

Förteckning över naturliga mineralvatten som ska läggas till ovannämnda förteckning (3):

Förteckning över naturliga mineralvatten som ska strykas från ovannämnda förteckning (3):

Förteckning över naturliga mineralvatten för vilka varubeteckning, källans namn eller utvinningsplats ska ändras i ovannämnda förteckning (3):

Förteckning över naturliga mineralvatten från tredjeländer som ska läggas till ovannämnda förteckning (3):

II

Förteckningar över naturliga mineralvatten som erkänts av Tjeckien, Cypern, Litauen, Ungern, Polen, Slovenien och Slovakien

I enlighet med artikel 1 i rådets direktiv 80/777/EEC av den 15 juli 1980 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om utvinning och saluförande av naturliga mineralvatten (1), offentliggör kommissionen i Europeiska unionens officiella tidning förteckningarna över de naturliga mineralvatten som erkänts som sådana av Tjeckien, Cypern, Litauen, Ungern, Polen, Slovenien och Slovakien.

Konsoliderade förteckningar finns också på webbplatsen Europa:

http://europa.eu.int/comm/food/food/labellingnutrition/water/mw_eulist_en.pdf

Förteckning över naturliga mineralvatten som erkänts av Tjeckien

Förteckning över naturliga mineralvatten som erkänts av Cypern

Förteckning över naturliga mineralvatten som erkänts av Litauen

Förteckning över naturliga mineralvatten från tredjeländer som erkänts av Litauen

Förteckning över naturliga mineralvatten som erkänts av Ungern

Förteckning över naturliga mineralvatten som erkänts av Polen

Förteckning över naturliga mineralvatten från tredjeländer som erkänts av Polen

Förteckning över naturliga mineralvatten som erkänts av Slovakien

Förteckning över naturliga mineralvatten från tredjeländer som erkänts av Slovenien

Förteckning över naturliga mineralvatten som erkänts av Slovenien

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Förteckning över naturliga mineralvatten som erkänts av Norge

I enlighet med artikel 1 i rådets direktiv 80/777/EEC av den 15 juli 1980 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om utvinning och saluförande av naturliga mineralvatten (1), vilket ingår i punkt 26 i kapitel XII bilaga II i EES-avtalet, har Norge informerat kommissionen om följande ändringar som ska göras i förteckningen (4) över naturliga mineralvatten som tidigare offentliggjorts i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning:

Förteckning över naturliga mineralvatten som ska läggas till ovannämnda förteckning (5)

Förteckning över naturliga mineralvatten som erkänts av Island

I enlighet med artikel 1 i rådets direktiv 80/777/EEC av den 15 juli 1980 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om utvinning och saluförande av naturliga mineralvatten (1), vilket ingår i punkt 26 i kapitel XII bilaga II i EES-avtalet, har Island informerat kommissionen om följande ändringar som ska göras i förteckningen (6) över naturliga mineralvatten som tidigare offentliggjorts i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning:

Förteckning över naturliga mineralvatten som ska läggas till ovannämnda förteckning (7)

----

(1)EGT L 229, 30.8.1980, s. 1.

(2)  Tidigare offentliggjord förteckning: EGT C 41, 14.2.2002, s. 1, ändrad genom EGT C 143, 15.6.2002, s. 5.

(3)EGT C 41, 14.2.2002, s. 1, ändrad genom EGT C 143, 15.6.2002, s. 5.

(4)  Tidigare offentliggjord förteckning: EGT C 41, 14.2.2002, s. 50.

(5)EGT C 41, 14.2.2002, s. 50.

(6)  Tidigare offentliggjord förteckning: EGT C 41, 14.2.2002, s. 51.

(7)EGT C 41, 14.2.2002, s. 51

----

----

Offentliggörande av en ansökan om registrering i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EEG) nr 2081/92 om skydd för geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar

(2005/C 59/07)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt till invändningar som fastställs genom artiklarna 7 och 12d i ovan nämnda förordning. Alla invändningar mot ansökan skall göras genom den behöriga myndigheten i medlemsstaten, i ett WTO-land eller i ett tredjeland som godkänts i enlighet med artikel 12.3 inom sex månader efter detta offentliggörande, som sker av de motiv som anges nedan, särskilt punkt 4.6, genom vilka ansökan bedöms kunna godtas enligt förordning (EEG) nr 2081/92.

SAMMANFATTNING

RÅDETS FÖRORDNING (EEG) nr 2081/92

”OLIVA ASCOLANA DEL PICENO”

EG-nr: IT/00331/4.12.2003

SUB (X) SGB ( )

Denna sammanfattning har tagits fram i informationssyfte. För komplett information, särskilt till producenterna av produkter av den skyddade ursprungsbeteckningen eller den skyddade geografiska beteckningen i fråga, är det bäst att använda den fullständiga versionen i produktspecifikationen som kan erhållas antingen hos nationella myndigheter eller hos Europeiska kommissionen (1)

1.   Behörig myndighet i medlemsstaten:

2.   Grupp:

3.   Produkttyp:

Klass 1.6 – Obearbetade eller bearbetade frukter, grönsaker och spannmål

4.   Produktspecifikation:

(sammanfattning av kraven i artikel 4.2)

4.1   Namn: Oliva Ascolana del Piceno

4.2   Beskrivning: Den skyddade ursprungsbeteckningen Oliva Ascolana del Piceno avser oliver i saltlake och fyllda och friterade oliver, som framställts av oliver av sorten Ascolana tenera.

Vid saluföringen skall produkten ha de egenskaper som anges nedan och de egenskaperna skall förbli oförändrade fram till och med det bäst-före-datum som anges på produkten.

Oliverna skall ha en enhetlig färg från grön till halmgul, aromen skall vara den för de aktuella oliverna kännetecknande doften av jäsning, smaken skall vara aromatisk och svagt syrlig med en lätt bitter eftersmak. En oliv skall vara knaprig när man biter i den, men därefter skall fruktköttet vara mjukt, men samtidigt fast och fylligt.

Organoleptiska egenskaper:

Utseende: Formen skall vara svagt avlång (elliptisk) och ojämn. Gröna områden får synas igenom friteringen. När oliven delas skall frityrsmeten sitta kvar på oliven och fyllningen skall vara kompakt.

Doft: Olivernas doft skall vara medelintensiv och fruktig och kryddig.

Smak: Oliverna är knapriga tack vare att man använder sorten Oliva ascolana tenera och smaken är delikat med en intensiv eller medelintensiv bitter eftersmak.

Mikrobiologiska egenskaper:

I enlighet med gällande bestämmelser för livsmedelshygien.

Fysiska egenskaper:

På ett kilo fyllda oliver skall det gå minst 65 och högst 95 oliver.

4.3   Geografiskt område: Produktionsområdet för den aktuella skyddade ursprungsbeteckningen omfattar ett antal kommuner i provinsen Ascoli Piceno och ett antal kommuner i provinsen Teramo. De aktuella kommunerna ligger i regionerna Marche och Abbruzzerna och finns förtecknade i produktspecifikationen. Produktionsområdets utsträckning framgår av bifogade karta.

4.4   Bevis på ursprung: I området kring Ascoli Piceno har det odlats oliver ända sedan fenicierna och grekerna införde olivodling på den italiska halvön. Redan romarna kände till och uppskattade oliver av den aktuella sorten Ascolana tenera som de kallade ”Picenae” och ”Ascolana” och tack vare ständig förbättring av teknikerna under seklernas gång har sorten vunnit erkännande som bordsoliver. I ett satiriskt epigram av Martialis ironiseras över en viss Mancino och dennes vulgära banketter och bland de rätter som författaren anser saknas nämns särskilt oliver av sorten Picenae och i ett annat epigram nämns att olja av oliver av sorten Picenae anses stimulera aptiten. Ett episkt poem med titeln Le Puniche som författats av en mindre känd latinsk poet visar att det under antiken sannolikt fanns en stor mängd stora olivplanteringar i området kring Ascoli Piceno. Under antiken transporterades oliverna från området kring Ascoli Piceno till Rom där de helt enkelt var kända som olivae picenae. Plinius ansåg att sorten var den bästa av alla olivsorter på den italiska halvön. Det finns ingen anledning att tro att namnet Picenae skulle avse andra sorter av bordsoliver för i Columellas Trattato di Agricoltura nämns olivsorten Picenae som en av tio bordsolivsorter. Senare kom benediktinermunkar (Monaci Benedettini Olivetani) att rationalisera olivodlingsmetoderna och det var också munkarna som var först med att behandla oliverna med en alkalisk lösning kallad ”ranno” och som framställdes genom att osläckt kalk och träaska löstes upp i vatten. Handlingar från benediktinermunkarnas arkiv innehåller uppgifter om hur man redan före år 1500 odlade, skördade och använde bordsoliver i det aktuella området. Av andra handlingar från samma period framgår att oliverna behandlades med en lösning av osläckt kalk och pottaska och därefter med salt som konserveringsmedel. Ett antal författare har beskrivit skörden av oliver i området samt behandlingen och beredningen av oliverna och författarna nämner även att man kärnade ur oliverna och att de urkärnade oliverna kallades ”judiska”. Det är dessa oliver som är ursprunget till dagens fyllda oliver.

Den skyddade ursprungsbeteckningen Oliva Ascolana del Piceno avser således en produkt som är resultatet av en mångtusenårig tradition. Med tanke på att den aktuella produkten är viktig ur ekonomisk synvinkel och kopplad till den lokala kulturella identiteten är det nödvändigt att skapa ett spårningssystem som garanterar att produktens ursprung kan spåras och därigenom bevaras. De olika etapperna i produktionen kommer därför att kontrolleras. För det första kommer olivproducenterna och de jordar de brukar för olivodlingen att föras upp i särskilda register, vidare kommer det att registreras vilka företag som bearbetar och förpackar oliverna och var dessas godkända bearbetnings- och förpackningsanläggningar är belägna. Dessutom kommer nöt-, fläsk- och fågelköttsproducenterna att föras upp i särskilda register och även de företag som framställer de fyllda och friterade oliverna med uppgift om var dessas godkända bearbetningsanläggningar är belägna. Det kontrollorgan som utses av jord- och skogsbruksministeriet kommer att kontrollera att de produkter som märks med den skyddade ursprungsbeteckningen uppfyller kraven i produktspecifikationen.

4.5   Framställningsmetod: Den framställningsmetod som används skall följa den produktspecifikation som deponerats hos kommissionen. Produkten skall odlas, bearbetas och förpackas inom det produktionsområde som anges i punkt 4.3 för att spårbarheten skall kunna säkras.

4.6   Samband med området: Området kring Ascoli Piceno är ett gammalt kulturområde som sträcker sig från Ancona i Marcherna till Atri i Abbruzzerna. Området sträcker sig numera över två regioner, Marcherna och Abbruzzerna, och omfattar närmare bestämt vissa kommuner i provinserna Ascoli Piceno och Teramo. Ascoli Piceno och dess omgivningar är den historiska centralorten och det är därifrån som själva traditionen utgått. Produktionsområdet avgränsas västerut av Apenninerna och österut av bergskedjan Monti Sibillini och Adriatiska havet. Området kännetecknas av sina bergskullar. Klimatet beror på dessa förhållanden, särskilt den långa kustlinjen som ger varma och fuktiga sciroccovindar. Nederbörden ökar gradvis och är större i inlandet än vid kusten. Det regnar mest under hösten och i slutet av vintern och början av våren. Närheten till havet präglar klimatet i hela produktionsområdet och nederbördsmängden ligger aldrig under 900 mm. Jordarna är rika på kalcium. Dessa specifika förhållanden i produktionsområdet ger produkten dess särskilda egenskaper, dvs. det mjuka fruktköttet, doften och smaken, som också gör produkten unik i sitt slag. Olivodlingens centrum har alltid varit kommunerna kring Ascoli Piceno och odlingen är fortfarande av central betydelse, både kulturellt och ekonomiskt. Den aktuella olivsorten kännetecknas av att träden är kraftiga och höga och har ett tätt lövverk. Oliverna är elliptiska till formen och väger i genomsnitt 8 gram. Kärnan väger cirka 1 gram och står för 1/9 av olivens vikt. Ett antal historiska personer lär ha uppskattat oliverna från området och bland dessa kan nämnas påven Sixtus V som lät servera sådana oliver i Vatikanens matsalar, samt Rossini, Garibaldi och Puccini. Bibliografisk forskning visar att traditionen att fylla och fritera oliver går tillbaka till 1800-talet och att de metoder och recept som används är de samma som då. I folkmun sägs att traditionen att göra fyllda och friterade oliver går tillbaka på att det efter banketter och middagar i välbärgade familjer fanns behov av att ta tillvara köttrester. Det ursprungliga färsreceptet sägs ha komponerats vid tiden för Italiens enande (1859/61). Den aktuella olivsorten ”Oliva Ascolana del Piceno” är således en kvalitetsprodukt vars ryktbarhet bygger på en mångtusenårig historia och en grundmurad tradition.

4.7   Kontrollorgan: 

4.8.   Märkning: Oliver med beteckningen ”Oliva Ascolana del Piceno” i saltlake eller fyllda och friterade skall förpackas i lämpliga kärl eller förpackningar i enlighet med gällande bestämmelser för livsmedelshygien. Inga andra uppgifter om kvalitetsegenskaper än de som föreskrivs i produktspecifikationen får anges. Beteckningen ”Oliva Ascolana del Piceno” skall anges i märkningen med tydlig och outplånlig text. Beteckningen skall anges med minst dubbelt så stora bokstäver som övriga uppgifter som till exempel företagsnamn och liknande. Dessutom skall det i märkningen anges om det är fråga om oliver i saltlake, obehandlade oliver i saltlake eller fyllda oliver. I märkningen skall även ingå den logotyp som fastställts för den skyddade ursprungsbeteckningen.

Logotypen föreställer en liggande kub som ses nerifrån. Kuben har tre synliga rutor i olika storlek. Den främre rutan som är helt fyrkantig har ett motiv som består av två stiliserade olivblad. Olivbladen omges av en cirkel och innanför olivbladen syns en oval som föreställer en oliv. Oliven och olivbladen återges i 30 graders lutning åt höger i förhållande till baslinjen. Oliven delas i fyra delar av tre tvärsgående våglinjer. Oliven och olivbladen binds samman med en gren som utgår från nedre hörnet på vänster sida. I rutan nedanför centralmotivet återges en bild av ett slott som förefaller skulpterat i kalktuff. Slottet återges i 30 graders vinkel i förhållande till centralmotivet. I den tredje rutan, som är på vänster sida och i 60 graders vinkel i förhållande till centralmotivet, återges bara kalktuffmotivet. Färg: Logon är svart och vit, men kan reproduceras i valfri färg eller färgkombination.

4.9   Nationella krav: –

----

(1)  Europeiska kommissionen – Generaldirektoratet för Jordbruk – Kvalitetspolitik för jordbruksprodukter – B-1049 Bryssel.

----