# Eiropas Savienības C 80/2005

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 80 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 48. sējums2005. gada 1. aprīlis |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 80

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

48. sējums2005. gada 1. aprīlis

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstu, no vienas puses, un Eiropas savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma apvienotā Parlamentārā asambleja |
| | 8. sesija notika Hāgā (Nīderlandē) no 2004. gada 22. līdz 25. novembrim. |
| 2005/C 080/1 | Pirmdienas, 2004. gada 22. novembra sēdes protokols | 1 |
| Svinīgā atklāšanas sēde


  Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde


  Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs


  To dalībnieku akreditēšana, kas nav parlamentu locekļi


  Aizvietotāji


  Saņemtie dokumenti


  Dienas kārtības projekta pieņemšana (ACP-UE/3695/rev2)


  Līdzpriekšsēdētājas paziņojumi


  ACP un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 7. sesijas pēdējās sēdes protokola apstiprināšana (OV C 120, 30.4.2004.)


  Joël Nabuka (Fidži) un Karin Jöns ziņojums – ACP un ES politiskais dialogs (Kotonū nolīguma 8. pants) - Politikas lietu komiteja


  Steidzamais jautājums Nr. 1: Situācija Darfūrā (Sudāna)


  Debates par situāciju Kotdivuārā |
| 2005/C 080/2 | Otrdienas, 2004. gada 23. novembra sēdes protokols | 4 |
| Aizvietotāji


  Debates par Eiropas Attīstības fonda budžeta sastādīšanu saistībā ar Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas darbu


  Steidzamais jautājums Nr. 2: Zaudējumi, ko Karību reģionā nodarījuši cikloni


  Starptautiskās Krimināltiesas priekšsēdētāja Philippe Kirsch deklarācija un tai sekojošas debates |
| 2005/C 080/3 | Trešdienas, 2004. gada 24. novembra sēdes protokols | 5 |
| Aizvietotāji


  Steidzamais jautājums Nr. 2: Zaudējumi, ko Karību reģionā nodarījuši cikloni


  Komisijas locekļa, Attīstības un humānās palīdzības komisāra Louis Michel deklarācija


  Jautājumu stunda – Komisija


  Komisijas paveiktais saistībā ar rezolūcijām, kas tika pieņemtas Apvienotās parlamentārās asamblejas 7. sesijā (Adisabebā)
  Dokuments attiecas uz EEZ




  Debates ar Komisiju


  Debates par situāciju Āfrikas Lielo ezeru reģionā – ES īpašā pārstāvja Lielo ezeru reģionā Aldo Ajello deklarācija


  Ziņojums par Ekonomikas un sociālo partneru aktivitātēm


  Otrdienas rīta, 2004. gada 24. novembra sēdes protokola apstiprināšana


  Nīderlandes Karalistes attīstības sadarbības ministres, ES Padomes pašreizējās priekšsēdētājas van Ardenne-van der Hoeven deklarācija


  Jamaikas ārlietu un ārējās tirdzniecības ministra, ACP Padomes pašreizējā priekšsēdētāja Knight deklarācija


  Jautājumu stunda – Padome


  Debates ar Padomi


  Sanga (Zālamana salas) un Bowis ziņojums – Pārtikas palīdzība un nodrošinātība ar pārtiku ACP – Sociālo lietu un vides komiteja – ACP un ES Lauksaimniecības un lauku rajonu sadarbības tehniskā centra direktora Greenidge deklarācija |
| 2005/C 080/4 | Ceturtdienas, 2004. gada 25. novembra sēdes protokols | 8 |
| Aizvietotāji


  Turpinājums debatēm par Sanga (Zālamana salas) un Bowis ziņojumu – Pārtikas palīdzība un nodrošinātība ar pārtiku ACP – Sociālo lietu un vides komiteja (ACP-EU 3692/04) – ACP un ES Lauksaimniecības un lauku rajonu sadarbības tehniskā centra direktora Carl B. Greenidge deklarācija


  Ziņojums par Ekonomikas un sociālo partneru aktivitātēm


  Trešdienas rīta, 2004. gada 24. novembra un trešdienas pēcpusdienas, 24. novembra sēžu protokolu apstiprināšana


  Ziņotāju kopsavilkums par semināriem


  ANO Bērnu fonda (turpmāk – UNICEF) izpilddirektora Carol Bellamy paziņojums sakarā ar Konvencijas par bērna tiesībām pieņemšanas 15. gadadienu


  Balsošana par priekšlikumu grozīt Reglamentu


  Balsošana par I Komitejas un II Komitejas ziņojumu rezolūciju priekšlikumiem


  Citi jautājumi


  Apvienotās parlamentārās asamblejas 9. sesijas datums un vieta



  Apvienotās Parlamentārās asamblejas locekļu alfabētiskais saraksts




  2004. gada 22. – 25. novembra Hāgas sesijas klātesošos saraksts




  Pieņemtās rezolūcijas




  Reglamenta grozījums |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstu, no vienas puses, un Eiropas savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma apvienotā Parlamentārā asambleja

8. sesija notika Hāgā (Nīderlandē) no 2004. gada 22. līdz 25. novembrim.

2005/C 080/1

Pirmdienas, 2004. gada 22. novembra sēdes protokols

1

Svinīgā atklāšanas sēde

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

To dalībnieku akreditēšana, kas nav parlamentu locekļi

Aizvietotāji

Saņemtie dokumenti

Dienas kārtības projekta pieņemšana (ACP-UE/3695/rev2)

Līdzpriekšsēdētājas paziņojumi

ACP un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 7. sesijas pēdējās sēdes protokola apstiprināšana (OV C 120, 30.4.2004.)

Joël Nabuka (Fidži) un Karin Jöns ziņojums – ACP un ES politiskais dialogs (Kotonū nolīguma 8. pants) - Politikas lietu komiteja

Steidzamais jautājums Nr. 1: Situācija Darfūrā (Sudāna)

Debates par situāciju Kotdivuārā

2005/C 080/2

Otrdienas, 2004. gada 23. novembra sēdes protokols

4

Aizvietotāji

Debates par Eiropas Attīstības fonda budžeta sastādīšanu saistībā ar Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas darbu

Steidzamais jautājums Nr. 2: Zaudējumi, ko Karību reģionā nodarījuši cikloni

Starptautiskās Krimināltiesas priekšsēdētāja Philippe Kirsch deklarācija un tai sekojošas debates

2005/C 080/3

Trešdienas, 2004. gada 24. novembra sēdes protokols

5

Aizvietotāji

Steidzamais jautājums Nr. 2: Zaudējumi, ko Karību reģionā nodarījuši cikloni

Komisijas locekļa, Attīstības un humānās palīdzības komisāra Louis Michel deklarācija

Jautājumu stunda – Komisija

Komisijas paveiktais saistībā ar rezolūcijām, kas tika pieņemtas Apvienotās parlamentārās asamblejas 7. sesijā (Adisabebā)
  Dokuments attiecas uz EEZ

Debates ar Komisiju

Debates par situāciju Āfrikas Lielo ezeru reģionā – ES īpašā pārstāvja Lielo ezeru reģionā Aldo Ajello deklarācija

Ziņojums par Ekonomikas un sociālo partneru aktivitātēm

Otrdienas rīta, 2004. gada 24. novembra sēdes protokola apstiprināšana

Nīderlandes Karalistes attīstības sadarbības ministres, ES Padomes pašreizējās priekšsēdētājas van Ardenne-van der Hoeven deklarācija

Jamaikas ārlietu un ārējās tirdzniecības ministra, ACP Padomes pašreizējā priekšsēdētāja Knight deklarācija

Jautājumu stunda – Padome

Debates ar Padomi

Sanga (Zālamana salas) un Bowis ziņojums – Pārtikas palīdzība un nodrošinātība ar pārtiku ACP – Sociālo lietu un vides komiteja – ACP un ES Lauksaimniecības un lauku rajonu sadarbības tehniskā centra direktora Greenidge deklarācija

2005/C 080/4

Ceturtdienas, 2004. gada 25. novembra sēdes protokols

8

Aizvietotāji

Turpinājums debatēm par Sanga (Zālamana salas) un Bowis ziņojumu – Pārtikas palīdzība un nodrošinātība ar pārtiku ACP – Sociālo lietu un vides komiteja (ACP-EU 3692/04) – ACP un ES Lauksaimniecības un lauku rajonu sadarbības tehniskā centra direktora Carl B. Greenidge deklarācija

Ziņojums par Ekonomikas un sociālo partneru aktivitātēm

Trešdienas rīta, 2004. gada 24. novembra un trešdienas pēcpusdienas, 24. novembra sēžu protokolu apstiprināšana

Ziņotāju kopsavilkums par semināriem

ANO Bērnu fonda (turpmāk – UNICEF) izpilddirektora Carol Bellamy paziņojums sakarā ar Konvencijas par bērna tiesībām pieņemšanas 15. gadadienu

Balsošana par priekšlikumu grozīt Reglamentu

Balsošana par I Komitejas un II Komitejas ziņojumu rezolūciju priekšlikumiem

Citi jautājumi

Apvienotās parlamentārās asamblejas 9. sesijas datums un vieta

Apvienotās Parlamentārās asamblejas locekļu alfabētiskais saraksts

2004. gada 22. – 25. novembra Hāgas sesijas klātesošos saraksts

Pieņemtās rezolūcijas

Reglamenta grozījums

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstu, no vienas puses, un Eiropas savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma apvienotā Parlamentārā asambleja

8. sesija notika Hāgā (Nīderlandē) no 2004. gada 22. līdz 25. novembrim.

| 1.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 80/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 80/1

---

PIRMDIENAS, 2004. GADA 22. NOVEMBRA SĒDES PROTOKOLS

(2005/C 80/01)

(Sēde tiek atklāta plkst. 11.00)

Svinīgā atklāšanas sēde

Asambleju uzrunā: W.J. Deetman, Hāgas mērs, Frans Weisglas, Otrās palātas priekšsēdētājs, Glenys Kinnock, ACP un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētāja, Ramdien Sardjoe, ACP un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājs un V.K.A. Nīderlandes Kroņprincis, kurš pasludina 8. sesiju par atklātu.

Svinīgajā atklāšanās sēdē piedalās Otrās palātas priekšsēdētāja Yvonne Timmerman-Buck.

(Pēc pārtraukuma no plkst. 12.20 līdz 15.13 sēde tiek atsākta)

SĒDES PRIEKŠSĒDĒTĀJA: KINNOCK

Līdzpriekšsēdētāja

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

Līdzpriekšsēdētāja sveic visus dalībniekus

1.   Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

Līdzpriekšsēdētāja paziņo, ka Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts – tāds, kā to nosūtījušas ACP valstu iestādes un Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs – tiks pievienots kā protokola pielikums.

2.   To dalībnieku akreditēšana, kas nav parlamentu locekļi

Līdzpriekšsēdētāja paziņo, ka ACP valstu iestādes ir atsūtījušas to dalībnieku sarakstu, kas nav parlamentu locekļi. Saskaņā ar Sadarbības nolīguma 17. panta 1. punktu un Apvienotās parlamentārās asamblejas reglamenta pirmo pantu viņa piedāvā šos pārstāvjus akreditēt un to vārdus iekļaut sarakstā, ko pievienos kā protokola pielikumu.

Apvienotā parlamentārā asambleja izsaka savu piekrišanu.

3.   Aizvietotāji

Līdzpriekšsēdētāja paziņo par šādiem aizvietotājiem: J. Hybášková (aizvieto Z. Roithova), M. van den Berg (aizvieto A. Dobolyi), M. Badía i Cutchet (aizvieto F. Pleguezuelos Aguilar), L. Morgantini (aizvieto F. Wurtz) un R. Czarnecki (aizvieto J. H. Allister).

4.   Saņemtie dokumenti

Līdzpriekšsēdētāja paziņo, ka ir saņemti šādi dokumenti:

| — | Karin Jöns un Joël Nabuka (Fidži) ziņojums Politikas lietu komitejas vārdā par ACP un ES politisko dialogu (Kotonū nolīguma 8. pants) (ACP-UE/3689/04), |
| --- | --- |

—

Karin Jöns un Joël Nabuka (Fidži) ziņojums Politikas lietu komitejas vārdā par ACP un ES politisko dialogu (Kotonū nolīguma 8. pants) (ACP-UE/3689/04),

| — | Joses Sanga (Zālamana salas) un Bowis ziņojums Sociālo lietu un vides komiteja vārdā par pārtikas palīdzību un nodrošinātību ar pārtiku (ACP-UE/3692/04), |
| --- | --- |

—

Joses Sanga (Zālamana salas) un Bowis ziņojums Sociālo lietu un vides komiteja vārdā par pārtikas palīdzību un nodrošinātību ar pārtiku (ACP-UE/3692/04),

Priekšlikumi rezolūcijām par steidzamiem jautājumiem, ko Apvienotajā parlamentārajā asamblejā iesniedzis Birojs saskaņā ar Reglamenta 7. panta 2. punktu.

Līdzpriekšsēdētāja informē locekļus par Biroja rekomendācijām un aicina tos, kam ir priekšlikumi rezolūcijām par tādiem pašiem jautājumiem, vienoties par kompromisa tekstu.

Steidzamais jautājums Nr. 1: Situācija Darfūrā (Sudāna),

| — | (APP/3721), ko iesnieguši šādi locekļi: A. Beda (Sudāna) un Y. M. Dawaleh (Džibutija), |
| --- | --- |

—

(APP/3721), ko iesnieguši šādi locekļi: A. Beda (Sudāna) un Y. M. Dawaleh (Džibutija),

| — | (APP/3722), ko iesnieguši šādi locekļi: J. Hybášková, M. Martens un N. Deva PPE-DE grupas vārdā un F. Hall un J. Van Hecke ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

(APP/3722), ko iesnieguši šādi locekļi: J. Hybášková, M. Martens un N. Deva PPE-DE grupas vārdā un F. Hall un J. Van Hecke ALDE grupas vārdā,

| — | (APP/3723), ko iesnieguši šādi locekļi: M. – A. Carlotti, A. M. Gomes un G. Kinnock PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

(APP/3723), ko iesnieguši šādi locekļi: M. – A. Carlotti, A. M. Gomes un G. Kinnock PSE grupas vārdā,

| — | (APP/3724), ko iesnieguši šādi locekļi: B. Joan i Marí, C. Schlyter un M. – H. Auberte Zaļie/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

(APP/3724), ko iesnieguši šādi locekļi: B. Joan i Marí, C. Schlyter un M. – H. Auberte Zaļie/ALE grupas vārdā,

| — | (APP/3725), ko GUE/NGL grupas vārdā iesniedzis Paul Verges. |
| --- | --- |

—

(APP/3725), ko GUE/NGL grupas vārdā iesniedzis Paul Verges.

Steidzamais jautājums Nr. 2: Zaudējumi, ko Karību reģionā nodarījuši cikloni

| — | (APP/3726), ko iesnieguši Karību reģiona pārstāvji, |
| --- | --- |

—

(APP/3726), ko iesnieguši Karību reģiona pārstāvji,

| — | (APP/3727), ko iesnieguši šādi locekļi: V. Dombrovskis PPE-DE grupas vārdā un J. Van Hecke ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

(APP/3727), ko iesnieguši šādi locekļi: V. Dombrovskis PPE-DE grupas vārdā un J. Van Hecke ALDE grupas vārdā,

| — | (APP/3728), ko iesnieguši šādi locekļi: A. Carlotti, G. Kinnock un K. Scheele PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

(APP/3728), ko iesnieguši šādi locekļi: A. Carlotti, G. Kinnock un K. Scheele PSE grupas vārdā,

| — | (APP/3729), ko iesnieguši šādi locekļi: C. Schlyter, M. – H. Aubert un B. Joan i Marí Zaļie/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

(APP/3729), ko iesnieguši šādi locekļi: C. Schlyter, M. – H. Aubert un B. Joan i Marí Zaļie/ALE grupas vārdā,

| — | (APP/3730), ko iesnieguši šādi locekļi: P. Vergès un J. Sjöstedt GUE/NGL grupas vārdā. |
| --- | --- |

—

(APP/3730), ko iesnieguši šādi locekļi: P. Vergès un J. Sjöstedt GUE/NGL grupas vārdā.

5.   Dienas kārtības projekta pieņemšana (ACP-UE/3695/rev2)

Līdzpriekšsēdētāja paziņo šādus iesniegšanas termiņus:

| — | attiecībā uz grozījumiem rezolūciju priekšlikumiem, kas ietverti pastāvīgo komiteju sniegtajos ziņojumos: pirmdiena, 22. novembris, plkst. 18.00, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz grozījumiem rezolūciju priekšlikumiem, kas ietverti pastāvīgo komiteju sniegtajos ziņojumos: pirmdiena, 22. novembris, plkst. 18.00,

| — | attiecībā uz grozījumiem kompromisa rezolūciju priekšlikumiem, kas jānodod balsošanai: otrdiena, 23. novembris, plkst. 15.00, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz grozījumiem kompromisa rezolūciju priekšlikumiem, kas jānodod balsošanai: otrdiena, 23. novembris, plkst. 15.00,

| — | attiecībā uz pieprasījumiem, kas saistīti ar balsošanas procedūru: ceturtdiena, 25. novembris, plkst. 9.00, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz pieprasījumiem, kas saistīti ar balsošanas procedūru: ceturtdiena, 25. novembris, plkst. 9.00,

Dienas kārtības projektu pieņem tādu, kāds tas norādīts šajā protokolā.

6.   Līdzpriekšsēdētājas paziņojumi

Līdzpriekšsēdētāja izskaidro uzstāšanās laika piešķiršanas procedūru.

Uzstājas: J. Ribeiro e Castro.

7.   ACP un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 7. sesijas pēdējās sēdes protokola apstiprināšana (OV C 120, 30.4.2004.)

Protokolu apstiprina.

8.   Joël Nabuka (Fidži) un Karin Jöns ziņojums – ACP un ES politiskais dialogs (Kotonū nolīguma 8. pants) - Politikas lietu komiteja

K. Jöns un G. Kamuntu (Uganda), kas aizvieto Nabuka (Fidži), sniedz ziņojumu.

Uzstājas: M. Callanan, Y. M. Dawaleh (Džibutija), M. – A. Carlotti, François (Sentlūsija), L. Polfer, Yemba (Kongo Demokrātiskā Republika), L. Morgantini, Keita (Mali), Gahler, Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), van den Berg un Humphrey (Barbadosa).

Theodorakis (Eiropas Komisija) atbild runātājiem.

Jöns un Kamuntu noslēdz debates.

9.   Steidzamais jautājums Nr. 1: Situācija Darfūrā (Sudāna)

Uzstājas: Beda (Sudāna), Hybášková, Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), van den Berg, Olango (Etiopija), Hall, Weldegiorgis (Eritreja), Schlyter, François (Sentlūsija), Morgantini, Lundula Pen'Olela (Kongo Demokrātiskā Republika), Gahler, Bawa Bwari (Nigērija), Gomes, Sithole (Mozambika), Kaczmarek, Davies (Dienvidāfrika) un Theodorakis (Eiropas Komisija).

SĒDES PRIEKŠSĒDĒTĀJS: SARDJOE

Līdzpriekšsēdētājs

10.   Debates par situāciju Kotdivuārā

Uzstājas: Amon-Ago (Kotdivuāra), Mayer, Oba-Apounou (Kongo), Carlotti, Idje (Benina), Morillon, Wudu (Gana), Sjöstedt, Mounkeila (Nigēra), Zaborska, Bawa Bwari (Nigērija), Kamotho (Kenija), Jöns, Conteh (Sjerraleone), Diallo (novērotājs, Rietumāfrikas Ekonomikas kopienas Parlaments) un Theodorakis (Eiropas Komisija).

Līdzpriekšsēdētājs atgādina locekļiem, ka pēc debatēm nebūs rezolūcijas.

(Sēde tiek slēgta plkst. 19.04)

Ramdien SARDJOE un Glenys KINNOCK

Līdzpriekšsēdētāji

Jean-Robert GOULONGANA un Dietmar NICKEL

Ģenerālsekretāri

---

| 1.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 80/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 80/4

---

OTRDIENAS, 2004. GADA 23. NOVEMBRA SĒDES PROTOKOLS

(2005/C 80/02)

(Sēde tiek atklāta plkst. 9.15)

SĒDES PRIEKŠSĒDĒTĀJA: KINNOCK

Līdzpriekšsēdētāja

1.   Aizvietotāji

Līdzpriekšsēdētāja paziņo par šādiem aizvietotājiem: van den Berg (aizvieto Dobolyi), Badía i Cutchet (aizvieto Pleguezuelos Aguilar).

2.   Debates par Eiropas Attīstības fonda budžeta sastādīšanu saistībā ar Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas darbu

Cornillet un Matongo (Zambija), līdzziņotāji, stāsta par ziņojuma sagatavošanas gaitu. Līdzziņotāji paziņo, ka ziņojums būs gatavs līdz nākamajai Apvienotajai parlamentārajai asamblejai 2005. gada pavasarī.

Uzstājas: Cornillet, Matongo (Zambija), Imbarcaouane (Mali), Deva, Nyassa (Kamerūna), Gunness (Maurīcija), van den Berg, Yao (Burkinafaso), Rawiri (Gabona), Weldegiorgis (Eritreja), Martínez Martínez, François (Sentlūsija), Schlyter, Dawaleh (Džibutija), Olango (Etiopija), Sekou (Gvineja), Diallo (Gvineja), Anggo (Papua-Jaungvineja), Natchaba (Togo), Faure (Seišeļu salas) un Theodorakis (Eiropas Komisija).

Matongo un Cornillet noslēdz debates.

3.   Steidzamais jautājums Nr. 2: Zaudējumi, ko Karību reģionā nodarījuši cikloni

Uzstājas: Hay-Webster (Jamaika), Bawa Bwari (Nigērija), Deva, Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), Weldegiorgis (Eritreja), Scheele, Herbert (Sentkristofera un Nevisa), Poghisio (Kenija), Aubert, Anggo (Papua-Jaungvineja) un Verges.

Līdzpriekšsēdētāja paziņo, ka sarakstā ir vēl piecu runātāju vārdi. Debates tiks turpinātas 2004. gada 24. novembrī.

4.   Starptautiskās Krimināltiesas priekšsēdētāja Philippe Kirsch deklarācija un tai sekojošas debates

Kirsch īsti pastāsta par SKT izveidošanas vēsturi un sniedz ieskatu par tās kompetenci un aktivitātēm.

Uzstājas: Deva, Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), Grabowska, Davies (Dienvidāfrika), Van Hecke, Idje (Benina), Aubert, Metsing (Lesoto), Callanan, Rivière (Dominika), Carlotti, Humphrey (Barbadosa), Novak un Amon Ago (Kotdivuāra).

Kirsch atbild runātājiem.

Līdzpriekšsēdētāja paziņo par semināriem, kam jānotiek pēcpusdienā.

| — | Seminārs “Veselība:” Martens, priekšsēdētāja; Metsing (Lesoto), ziņotājs |
| --- | --- |

—

Seminārs “Veselība:” Martens, priekšsēdētāja; Metsing (Lesoto), ziņotājs

| — | Seminārs “Arhitektūra un pilsētplānošana, ieskaitot sociālos dzīvokļus”: Faure (Seišeļu salas), priekšsēdētājs; van den Berg, ziņotājs |
| --- | --- |

—

Seminārs “Arhitektūra un pilsētplānošana, ieskaitot sociālos dzīvokļus”: Faure (Seišeļu salas), priekšsēdētājs; van den Berg, ziņotājs

| — | Seminārs “Roterdamas osta”: Davies (Dienvidāfrika), priekšsēdētājs; Gahler, ziņotājs |
| --- | --- |

—

Seminārs “Roterdamas osta”: Davies (Dienvidāfrika), priekšsēdētājs; Gahler, ziņotājs

(Sēde tiek slēgta plkst. 13.00)

Ramdien SARDJOE un Glenys KINNOCK

Līdzpriekšsēdētāji

Jean-Robert GOULONGANA un Dietmar NICKEL

Ģenerālsekretāri

---

| 1.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 80/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 80/5

---

TREŠDIENAS, 2004. GADA 24. NOVEMBRA SĒDES PROTOKOLS

(2005/C 80/03)

(Sēde tiek atklāta plkst. 9.00)

SĒDES PRIEKŠSĒDĒTĀJA: KINNOCK

Līdzpriekšsēdētāja

1.   Aizvietotāji

Līdzpriekšsēdētāja paziņo par šādiem aizvietotājiem: van den Berg (aizvieto Dobolyi), Badía i Cutchet (aizvieto Pleguezuelos Aguilar).

2.   Steidzamais jautājums Nr. 2: Zaudējumi, ko Karību reģionā nodarījuši cikloni

Uzstājas: Vivian (Niue), Riviere (Dominika), Dokora (Zimbabve), Safuneituuga (Samoa), Conteh (Sjerraleone), Gunness (Maurīcija), Bereaux (Trinidāda un Tobāgo) un Malin (Eiropas Komisija)

3.   Komisijas locekļa, Attīstības un humānās palīdzības komisāra Louis Michel deklarācija

Michel, kas pirmo reizi piedalās Asamblejā kā Komisijas loceklis, izklāsta APA savas prioritātes attiecībā uz Kotonū Sadarbības nolīgumu un attiecībām ar ACP valstīm. Viņš pasvītro nepieciešamību uzturēt starp partneriem pastāvīgu dialogu.

4.   Jautājumu stunda – Komisija

Komisijai bija uzdoti divdesmit deviņi jautājumi, uz kuriem tā atbildējusi rakstiski.

Michel atbild uz šādiem papildu jautājumiem:

1. jautājums, ko Wijkman uzdevis par koordināciju un komplementaritāti saistībā ar atbalstu attīstībai;

2. jautājums, ko R. Zīle uzdevis par nabadzības samazināšanu;

15. jautājums, ko Busk uzdevis par apgalvojumiem, saskaņā ar kuriem HIV/AIDS esot bioloģisks ierocis;

(Papildu jautājumu autora vārdā uzdeva Lehideux);

18. jautājums, ko van der Berg un Tapsoba (Burkinafaso) uzdevuši par patērētāju veselības aizsardzības politiku;

(Papildu jautājumu autora vārdā uzdeva van den Berg);

23. jautājums ko Carlotti uzdevusi par rīcības plānu attiecībā uz bērnu tiesībām;

29. jautājums, ko Faure uzdevis par Tūkstošgades mērķiem attiecībā uz attīstību;

25. jautājums, ko Weldegiorgis (Eritreja) uzdevis par mieru un attīstību;

26. jautājums, ko Van Hecke uzdevis par atbalstu pārejas procesam un mieram KDR;

28. jautājums, ko Martínez Martínez uzdevis par iniciatīvu atsākt politisko dialogu ar Kubu;

13. jautājums, ko Davies (Dienvidāfrika) uzdevis par Tirdzniecības, attīstības un sadarbības nolīguma ar Dienvidāfriku īstenošanu;

(Papildu jautājumu autora vārdā uzdeva Metsing (Lesoto));

19. jautājums, ko Mali, Nigēras, Čadas, Senegālas un Mauritānijas pārstāvji uzdevuši par siseņu uzbrukumiem Rietumāfrikā un Centrālāfrikā;

(Papildu jautājumu autora vārdā uzdeva Imbarcaouane (Mali));

5. un 6. jautājums, ko Bereaux (Trinidāda un Tobāgo) un Lehideux uzdevuši par cukura tirgus kopīgās organizācijas reformu;

8. jautājums, ko Schlyter uzdevis par ACP un ES tirdzniecības sarunām;

16. un 17. jautājums, ko Agnoletto un Arif uzdevuši par jaunattīstības valstu pieeju medikamentiem;

(Papildu jautājumu autora vārdā uzdeva Arif);

20. jautājums, ko Gahler uzdevis par saldētu mājputnu eksportu no Eiropas Savienības uz Rietumāfriku;

21. jautājums, ko Imbarcaouane (Mali) uzdevis par tarifu atcelšanu;

22. jautājums, ko Mali, Beninas, Burkinafaso un Čadas pārstāvji uzdevuši par kokvilnas iniciatīvu;

(Papildu jautājumu sākotnējā jautājuma autora vārdā uzdeva Imbarcaouane (Mali))

Šo jautājumu autori neuzdod papildu jautājumus:

24. jautājums, ko Kinnock uzdevusi par ACP valstu parlamentiem vajadzīgo līdzekļu ieviešanu;

14. jautājums, ko Verg uzdevis par sadarbību starp īpaši tāliem reģioniem un kaimiņvalstīm;

11. jautājums, ko Metsing (Lesoto) uzdevis par apģērbu produktu iniciatīvas “Viss, izņemot ieročus” sākotnējo noteikumu grozīšanu;

3., 4., 7., 9., 10., 12. un 27. jautājuma autori sēdē nepiedalās.

Līdzpriekšsēdētāja pateicas Michel par iesaistīšanos un sadarbošanos ar Asambleju un novēl viņam daudz panākumu jaunajā amatā.

5.   Komisijas paveiktais saistībā ar rezolūcijām, kas tika pieņemtas Apvienotās parlamentārās asamblejas 7. sesijā (Adisabebā) (1)

Michel savā deklarācijā atsaucas uz rakstisko dokumentu par paveikto saistībā ar rezolūcijām.

6.   Debates ar Komisiju

Uzstâjas: Kamuntu (Uganda), Gunness (Maurīcija), Arouna Mounkeila (Nigēra), Martens, Metsing (Lesoto), Onusumba Yemba (Kongo Demokrātiskā Republika), Polisi (Ruanda), Safuneituuga (Samoa), Gahler, Nyassa (Kamerūna), Martínez Martínez, Faure (Seišeļu salas), Davies (Dienvidāfrika), Lehideux, Idje (Benina), Wijkman, Dawaleh (Džibutija), Fernandes, Natchaba (Togo), Gomes un Michel, Komisijas loceklis.

7.   Debates par situāciju Āfrikas Lielo ezeru reģionā

| – | ES īpašā pārstāvja Lielo ezeru reģionā Aldo Ajello deklarācija |
| --- | --- |

–

Aldo Ajello nolasa deklarāciju par situāciju Lielo ezeru reģionā.

Uzstâjas: Marini Bodho (Kongo Demokrātiskā Republika), Polisi (Ruanda), Niyuhire (Burundi), Berend, Kamuntu (Uganda), van den Berg, Poghisio (Kenija), Idje (Benina), Van Hecke, Dawaleh (Džibutija), Rawiri (Gabona), Michel (Komisija) un Ajello (Padome).

8.   Ziņojums par Ekonomikas un sociālo partneru aktivitātēm

Vever, Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ACP un ES uzraudzības komitejas jaunievēlētais priekšsēdētājs, nolasa deklarāciju par secinājumiem, kas pieņemti Ekonomikas un sociālo partneru ACP un ES 7. reģionālajā seminārā, kas 2004. gada 18., 19. un 20. oktobrī noticis Fidži salās.

Abi ACP un ES priekšsēdētāja vietnieki Mantovani un Nabuka, kas piedalījušies šajā seminārā, sēdē nepiedalās. Mantovani nākamajā dienā nolasīs deklarāciju.

Uzstājas: Vever un līdzpriekšsēdētāji.

(Pēc pārtraukuma no plkst. 13.20 līdz 15.20 sēde tiek atsākta)

SĒDES PRIEKŠSĒDĒTĀJS: SARDJOE

Līdzpriekšsēdētājs

9.   Otrdienas rīta, 2004. gada 24. novembra sēdes protokola apstiprināšana

Protokolu apstiprina.

10.   Nīderlandes Karalistes attīstības sadarbības ministres, ES Padomes pašreizējās priekšsēdētājas van Ardenne-van der Hoeven deklarācija

Van Ardenne-van der Hoeven ES Padomes vārdā nolasa deklarāciju.

11.   Jamaikas ārlietu un ārējās tirdzniecības ministra, ACP Padomes pašreizējā priekšsēdētāja Knight deklarācija

Knight ACP Padomes vārdā nolasa deklarāciju.

12.   Jautājumu stunda – Padome

ACP Ministru Padomei tika uzdoti trīs jautājumi.

Knight atbild uz šiem jautājumiem un uz šādiem papildu jautājumiem:

2. jautājums, ko Davies (Dienvidāfrika) uzdevis par nodrošinātību ar pārtiku un ACP eksportu;

3. jautājums, ko Gomes uzdevusi par Austrumtimoras pievienošanos sadarbības nolīgumam.

1. jautājuma autors sēdē nepiedalās.

ES Ministru Padomei tika uzdoti sešpadsmit jautājumi.

Van Ardenne-van der Hoeven atbild uz šiem jautājumiem un uz šādiem papildu jautājumiem:

4. jautājums, ko Gomes uzdevusi par Eiropas drošības spēku iesaistīšanu Darfūrā;.

5. jautājums, ko Hecke uzdevis par miera procesu Lielo ezeru reģionā;

7. jautājums, ko Weldegiorgis (Eritreja) uzdevis par mieru un Kotonū nolīgumu;

9. jautājums, ko Martínez Martínez uzdevis par Padomes kopējās nostājas par Kubu pārskatīšanu;

10. jautājums, ko Wijkman uzdevis par koordināciju un komplementaritāti saistībā ar atbalstu attīstībai;

12. jautājums, ko Carlotti uzdevusi par pasaules mēroga nodokli attīstības vajadzībām;

15. jautājums, ko Verg uzdevis par klimata pārmaiņām un ACP valstu attīstību;

16. jautājums, ko Imbarcaouane (Mali) uzdevis par cīņu pret HIV/AIDS, malāriju un tuberkulozi;

17. jautājums, ko Busk uzdevis par apgalvojumiem, saskaņā ar ko HIV/AIDS esot bioloģisks ierocis;

(Papildu jautājumu autora vārdā uzdeva Hall);

19. jautājums, ko Faure (Seišeļu salas) uzdevis par slimībām, kas saistītas ar nabadzību;

Šī jautājuma autors neuzdod papildu jautājumus:

5. jautâjums, ko Joan í Mari uzdevis par bruņojuma eksportu no ES;

6., 10., 13. un 18. jautājuma autori sēdē nepiedalās.

13.   Debates ar Padomi

Uzstājas: Faure (Seišeļu salas), Martens, Beda (Sudāna), Humphrey (Barbadosa) un Wijkman.

Pēc novērotāja Polanco (Kuba) pieprasījuma saskaņā ar Reglamenta 4. panta 4. punktu viņam atļauj uzstāties.

van Ardenne un Knight atbild uz jautājumiem.

14.   Sanga (Zālamana salas) un Bowis ziņojums – Pārtikas palīdzība un nodrošinātība ar pārtiku ACP – Sociālo lietu un vides komiteja

| – | ACP un ES Lauksaimniecības un lauku rajonu sadarbības tehniskā centra direktora Greenidge deklarācija |
| --- | --- |

–

Metsing (Lesoto) sniedz ziņojumu Sanga (Zālamana salas) un Bowis vārdā.

Greenidge nolasa deklarāciju ACP un ES Lauksaimniecības un lauku rajonu sadarbības tehniskā centra vārdā.

Uzstājas: Arouna Mounkeila (Nigēra), Martens, Weldegiorgis (Eritreja), Hall, Conteh (Sjerraleone), Schnellhardt, Nyassa (Kamerūna), Faure (Seišeļu salas) un Tamplin (Botsvāna).

(Sēde tiek slēgta plkst. 19.15)

Ramdien SARDJOE un Glenys KINNOCK

Līdzpriekšsēdētāji

Jean-Robert GOULONGANA un Dietmar NICKEL

Ģenerālsekretāri

---

(1)  OV C 120, 30.4.2004.

1

---

| 1.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 80/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 80/8

---

CETURTDIENAS, 2004. GADA 25. NOVEMBRA SĒDES PROTOKOLS

(2005/C 80/04)

(Sēde tiek atklāta plkst. 9.10)

SĒDES PRIEKŠSĒDĒTĀJS SARDJOE

līdzpriekšsēdētājs

1.   Aizvietotāji

Līdzpriekšsēdētājs paziņo par šādiem aizvietotājiem: Pomes (aizvieto Lopez-Isturiz White), Hybaskova (aizvieto Roithova), Badía i Cutchet (aizvieto Pleguezuelos Aguilar), Bushill-Matthews (aizvieto Sturdy) un van den Berg (aizvieto Dobolyi).

2.   Turpinājums debatēm par Sanga (Zālamana salas) un Bowis ziņojumu – Pārtikas palīdzība un nodrošinātība ar pārtiku ACP – Sociālo lietu un vides komiteja (ACP-EU 3692/04)

| – | ACP un ES Lauksaimniecības un lauku rajonu sadarbības tehniskā centra direktora Carl B. Greenidge deklarācija |
| --- | --- |

–

Turpinās debates par Sanga un Bowis ziņojumu.

Uzstājas: Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), Dem (Gambija), Rawiri (Gabona), Malin (Komisija), Greenidge, Metsing – Sanga vārdā (Zālamana salas), līdzziņotājs, un Bowis, līdzziņotājs.

3.   Ziņojums par Ekonomikas un sociālo partneru aktivitātēm

Mantovani ziņo par Ekonomikas un sociālo partneru reģionālo semināru, kas 2004. gada 18., 19. un 20. oktobrī noticis Fidži.

4.   Trešdienas rīta, 2004. gada 24. novembra un trešdienas pēcpusdienas, 24. novembra sēžu protokolu apstiprināšana

Protokolus apstiprina.

5.   Ziņotāju kopsavilkums par semināriem

| — | Metsing (Lesoto) par veselību. |
| --- | --- |

—

Metsing (Lesoto) par veselību.

| — | van der Berg par arhitektūru un pilsētplānošanu, ieskaitot sociālos dzīvokļus. |
| --- | --- |

—

van der Berg par arhitektūru un pilsētplānošanu, ieskaitot sociālos dzīvokļus.

| — | Gahler par Roterdamas ostu. |
| --- | --- |

—

Gahler par Roterdamas ostu.

SĒDES PRIEKŠSĒDĒTĀJS: GAHLER

priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājas: Metsing (Lesoto), van den Berg un Gahler.

SĒDES PRIEKŠSĒDĒTĀJA: KINNOCK

līdzpriekšsēdētāja

6.   ANO Bērnu fonda (turpmāk – UNICEF) izpilddirektora Carol Bellamy paziņojums sakarā ar Konvencijas par bērna tiesībām pieņemšanas 15. gadadienu

Līdzpriekšsēdētāja sveic UNICEF izpilddirektoru.

Bellamy UNICEF vārdā nolasa deklarāciju.

Uzstājas: Conteh (Sjerraleone), Deva, Kamuntu (Uganda), van den Berg, Abdoul Mahmud (Sudāna), Humphrey (Barbadosa), Bowis un Gomes.

Belamy atbild uz jautājumiem.

7.   Balsošana par priekšlikumu grozīt Reglamentu

Priekšlikums grozīt Reglamentu tiek pieņemts vienbalsīgi.

8.   Balsošana par I Komitejas un II Komitejas ziņojumu rezolūciju priekšlikumiem

| — | APP/3689 par ACP un ES politisko dialogu (Kotonū nolīguma 8. pants): pieņemts vienbalsīgi |
| --- | --- |

—

APP/3689 par ACP un ES politisko dialogu (Kotonū nolīguma 8. pants): pieņemts vienbalsīgi

| — | APP/3692 par pārtikas palīdzība un nodrošinātība ar pārtiku ACP valstīs: pieņemts vienbalsīgi ar 7 grozījumiem |
| --- | --- |

—

APP/3692 par pārtikas palīdzība un nodrošinātība ar pārtiku ACP valstīs: pieņemts vienbalsīgi ar 7 grozījumiem

| — | APP/3732/COMP par situāciju Darfūrā: pieņemts vienbalsīgi |
| --- | --- |

—

APP/3732/COMP par situāciju Darfūrā: pieņemts vienbalsīgi

| — | APP/3733/COMP par zaudējumiem, ko Karību reģionā nodarījuši cikloni: pieņemts vienbalsīgi |
| --- | --- |

—

APP/3733/COMP par zaudējumiem, ko Karību reģionā nodarījuši cikloni: pieņemts vienbalsīgi

9.   Citi jautājumi

Berhane Gebre-Christos (Etiopija) un Aldebrhan Weldegiorgis (Eritreja) nolasa deklarāciju par attiecībām starp Etiopiju un Eritreju.

Līdzpriekšsēdētāja paziņo, ka ir ieteikts samainīt sesiju kārtību tā, lai Pavasara sesija katru gadu notiktu ES. Šis ierosinājums tiks izskatīts vēlāk.

Imbarcaouane (Mali) Mali Parlamenta priekšsēdētāja vārdā un Mali valdības vārdā pateicas Asamblejai, ka tā pieņēmusi ielūgumu noturēt ACP un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 9. sesiju Mali.

Līdzpriekšsēdētājs Sardjoe izdara personīgu paziņojumu un pateicas kolēģiem un darbiniekiem par sadarbību, un sveic līdzpriekšsēdētāja amatā savu pēcteci Hay-Webster (Jamaika).

Līdzpriekšsēdētāja Kinnock pateicas Sardjoe par viņa ieguldījumu, kā arī pateicas ES Prezidentūrai un darbiniekiem.

10.   Apvienotās parlamentārās asamblejas 9. sesijas datums un vieta

APA 9. sesija notiks Bamako (Mali) no 2005. gada 18. līdz 21. aprīlim.

(Sēde tiek slēgta plkst. 12.00)

Ramdien SARDJOE un Glenys KINNOCK

līdzpriekšsēdētāji

Jean-Robert GOULONGANA un Dietmar NICKEL

Ģenerālsekretāri

---

I PIELIKUMS

APVIENOTĀS PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS LOCEKĻU ALFABĒTISKAIS SARAKSTS

| ACP valstu pārstāvji | EP pārstāvji |
| --- | --- |
| SARDJOE (SURINAMA), līdzpriekšsēdētājs | KINNOCK, līdzpriekšsēdētāja |
| DIENVIDĀFRIKA, PV | GAHLER, PV |
| BARBADOSA, PV | MANTOVANI, PV |
| KONGO, PV | VERGES, PV |
| DŽIBUTIJA, PV | CARLOTTI, PV |
| FIDŽI, PV | MITCHELL, PV |
| GABONA, PV | JOAN i MARI, PV |
| NAMĪBIJA, PV | LULLING, PV |
| UGANDA, PV | KAMINSKI, PV |
| SENTLŪSIJA, PV | CORNILLET, PV |
| ZĀLAMANA SALAS, PV | MARTINEZ MARTINEZ, PV |
| SJERRALEONE, PV | BOWIS, PV |
| TOGO, PV | GOUDIN, PV |
| ANGOLA | AGNOLETTO |
| ANTIGVA UN BARBUDA | ALLISTER |
| BAHAMU SALAS | ARIF |
| BELIZA | AUBERT |
| BENINA | AYLWARD |
| BOTSVĀNA | BEREND |
| BURKINAFASO | BULLMANN |
| BURUNDI | BUSK |
| KAMERŪNA | CALLANAN |
| KABOVERDE | COELHO |
| CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA | DAUL |
| KOMORU SALAS | DEVA |
| KONGO (DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA) | DILLEN |
| KUKA SALAS | DOBOLYI |
| KOTDIVUĀRA | DOMBROVSKIS |
| DOMINIKĀNAS REPUBLIKA | EK |
| DOMINIKA | FERNANDES |
| ERITREJA | FERREIRA |
| ETIOPIJA | GOMES |
| GAMBIJA | GRABOWSKA |
| GANA | GRÖNER |
| GRENĀDA | HALL |
| GVINEJA | HAUG |
| GVINEJA-BISAVA | HERRANZ GARCÍA |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA | JÖNS |
| GAJĀNA | JONCKHEER |
| HAITI | KACZMAREK |
| JAMAIKA | KORHOLA |
| KENIJA | KOZLÍK |
| KIRIBATI | KULAKOWSKI |
| LESOTO | LANGENDRIES |
| LIBĒRIJA | LEHIDEUX |
| MADAGASKARA | LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| MALĀVIJA | LOUIS |
| MALI | McAVAN |
| MĀRŠALA SALU REPUBLIKA | MARTENS |
| MAURĪCIJA | MAYER |
| MAURITĀNIJA | MORILLON |
| MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS | NOVAK |
| MOZAMBIKA | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| NAURU (REPUBLIKA) | POLFER |
| NIGĒRA | RIBEIRO E CASTRO |
| NIGĒRIJA | ROITHOVÁ |
| NIUE | ROSATI |
| PALAU | SARTORI |
| PAPUA-JAUNGVINEJA | SCHEELE |
| RUANDA | SCHLYTER |
| SENTKRISTOFERA UN NEVISA | SCHNELLHARDT |
| SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS | SCHWAB |
| SAMOA | SJÖSTEDT |
| SANTOME UN PRINSIPI | SORNOSA MARTÍNEZ |
| SENEGĀLA | SPERONI |
| SEIŠEĻU SALAS | STURDY |
| SOMĀLIJA | VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO |
| SUDĀNA | VAN HECKE |
| SVAZILENDA | VAN LANCKER |
| TANZĀNIJA | de VILLIERS |
| ČADA | WHITEHEAD |
| TONGA | WIELAND |
| TRINIDĀDA UN TOBĀGO | WIJKMAN |
| TUVALU | WURTZ |
| VANUATU | ZÁBORSKÁ |
| ZAMBIJA | ZANI |
| ZIMBABVE | ZÍLE |

ACP valstu pārstāvji

EP pārstāvji

SARDJOE (SURINAMA), līdzpriekšsēdētājs

KINNOCK, līdzpriekšsēdētāja

DIENVIDĀFRIKA, PV

GAHLER, PV

BARBADOSA, PV

MANTOVANI, PV

KONGO, PV

VERGES, PV

DŽIBUTIJA, PV

CARLOTTI, PV

FIDŽI, PV

MITCHELL, PV

GABONA, PV

JOAN i MARI, PV

NAMĪBIJA, PV

LULLING, PV

UGANDA, PV

KAMINSKI, PV

SENTLŪSIJA, PV

CORNILLET, PV

ZĀLAMANA SALAS, PV

MARTINEZ MARTINEZ, PV

SJERRALEONE, PV

BOWIS, PV

TOGO, PV

GOUDIN, PV

ANGOLA

AGNOLETTO

ANTIGVA UN BARBUDA

ALLISTER

BAHAMU SALAS

ARIF

BELIZA

AUBERT

BENINA

AYLWARD

BOTSVĀNA

BEREND

BURKINAFASO

BULLMANN

BURUNDI

BUSK

KAMERŪNA

CALLANAN

KABOVERDE

COELHO

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

DAUL

KOMORU SALAS

DEVA

KONGO (DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA)

DILLEN

KUKA SALAS

DOBOLYI

KOTDIVUĀRA

DOMBROVSKIS

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

EK

DOMINIKA

FERNANDES

ERITREJA

FERREIRA

ETIOPIJA

GOMES

GAMBIJA

GRABOWSKA

GANA

GRÖNER

GRENĀDA

HALL

GVINEJA

HAUG

GVINEJA-BISAVA

HERRANZ GARCÍA

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

JÖNS

GAJĀNA

JONCKHEER

HAITI

KACZMAREK

JAMAIKA

KORHOLA

KENIJA

KOZLÍK

KIRIBATI

KULAKOWSKI

LESOTO

LANGENDRIES

LIBĒRIJA

LEHIDEUX

MADAGASKARA

LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

MALĀVIJA

LOUIS

MALI

McAVAN

MĀRŠALA SALU REPUBLIKA

MARTENS

MAURĪCIJA

MAYER

MAURITĀNIJA

MORILLON

MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS

NOVAK

MOZAMBIKA

PLEGUEZUELOS AGUILAR

NAURU (REPUBLIKA)

POLFER

NIGĒRA

RIBEIRO E CASTRO

NIGĒRIJA

ROITHOVÁ

NIUE

ROSATI

PALAU

SARTORI

PAPUA-JAUNGVINEJA

SCHEELE

RUANDA

SCHLYTER

SENTKRISTOFERA UN NEVISA

SCHNELLHARDT

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

SCHWAB

SAMOA

SJÖSTEDT

SANTOME UN PRINSIPI

SORNOSA MARTÍNEZ

SENEGĀLA

SPERONI

SEIŠEĻU SALAS

STURDY

SOMĀLIJA

VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO

SUDĀNA

VAN HECKE

SVAZILENDA

VAN LANCKER

TANZĀNIJA

de VILLIERS

ČADA

WHITEHEAD

TONGA

WIELAND

TRINIDĀDA UN TOBĀGO

WIJKMAN

TUVALU

WURTZ

VANUATU

ZÁBORSKÁ

ZAMBIJA

ZANI

ZIMBABVE

ZÍLE

POLITISKO LIETU KOMITEJA

| ACP dalībvalstis | ES pārstāvji |
| --- | --- |
| .......... (HAITI), līdzpriekšsēdētājs | CALLANAN, līdzpriekšsēdētājs |
| FIDŽI, PV | JÖNS, PV |
| BURUNDI, PV | POLFER, PV |
| ANGOLA | CARLOTTI |
| BELIZA | COELHO |
| BENINA | DILLEN |
| KUKA SALAS | DOBOLYI |
| DŽIBUTIJA | GAHLER |
| GRENĀDA | GOMES |
| GVINEJA | GRABOWSKA |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA | GRÖNER |
| GAJĀNA | HERRANZ GARCÍA |
| LIBĒRIJA | JONCKHEER |
| MAURITĀNIJA | KACZMAREK |
| NAMĪBIJA | KAMINSKI |
| NIGĒRIJA | LANGENDRIES |
| NIUE | LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| UGANDA | LOUIS |
| PAPUA-JAUNGVINEJA | MANTOVANI |
| CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS | MORILLON |
| SUDĀNA | SARTORI |
| SURINAMA | VAN HECKE |
| TOGO | WIELAND |
| TUVALU | WURTZ |
| ZIMBABVE | ZANI |

ACP dalībvalstis

ES pārstāvji

.......... (HAITI), līdzpriekšsēdētājs

CALLANAN, līdzpriekšsēdētājs

FIDŽI, PV

JÖNS, PV

BURUNDI, PV

POLFER, PV

ANGOLA

CARLOTTI

BELIZA

COELHO

BENINA

DILLEN

KUKA SALAS

DOBOLYI

DŽIBUTIJA

GAHLER

GRENĀDA

GOMES

GVINEJA

GRABOWSKA

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

GRÖNER

GAJĀNA

HERRANZ GARCÍA

LIBĒRIJA

JONCKHEER

MAURITĀNIJA

KACZMAREK

NAMĪBIJA

KAMINSKI

NIGĒRIJA

LANGENDRIES

NIUE

LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

UGANDA

LOUIS

PAPUA-JAUNGVINEJA

MANTOVANI

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

MORILLON

SUDĀNA

SARTORI

SURINAMA

VAN HECKE

TOGO

WIELAND

TUVALU

WURTZ

ZIMBABVE

ZANI

EKONOMIKAS ATTĪSTĪBAS, FINANŠU UN TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA

| ACP dalībvalstis | ES pārstāvji |
| --- | --- |
| LEKOBA (KONGO), līdzpriekšsēdētājs | SCHLYTER, līdzpriekšsēdētājs |
| NIANGADO (MALI), PV | .................., PV |
| HAY-WEBSTER (JAMAIKA), PV | DOMBROVSKIS, PV |
| DIENVIDĀFRIKA | AGNOLETTO |
| BOTSVĀNA | BEREND |
| KAMERŪNA | BULLMANN |
| KONGO (DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA) | BUSK |
| KOTDIVUĀRA | CORNILLET |
| DOMINIKA | DAUL |
| ERITREJA | DEVA |
| ETIOPIJA | FERREIRA |
| GABONA | JOAN i MARI |
| GANA | KINNOCK |
| KENIJA | KOZLÍK |
| MAURĪCIJA | LEHIDEUX |
| MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS | LULLING |
| PALAU | MAYER |
| SENTLŪSIJA | McAVAN |
| SAMOA | MITCHELL |
| SENEGĀLA | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| SJERRALEONE | RIBEIRO E CASTRO |
| SVAZILENDA | ROSATI |
| TANZĀNIJA | SPERONI |
| TONGA | STURDY |
| TRINIDĀDA UN TOBĀGO | VAN LANCKER |
| ZAMBIJA | de VILLIERS |
| | ZÍLE |

ACP dalībvalstis

ES pārstāvji

LEKOBA (KONGO), līdzpriekšsēdētājs

SCHLYTER, līdzpriekšsēdētājs

NIANGADO (MALI), PV

.................., PV

HAY-WEBSTER (JAMAIKA), PV

DOMBROVSKIS, PV

DIENVIDĀFRIKA

AGNOLETTO

BOTSVĀNA

BEREND

KAMERŪNA

BULLMANN

KONGO (DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA)

BUSK

KOTDIVUĀRA

CORNILLET

DOMINIKA

DAUL

ERITREJA

DEVA

ETIOPIJA

FERREIRA

GABONA

JOAN i MARI

GANA

KINNOCK

KENIJA

KOZLÍK

MAURĪCIJA

LEHIDEUX

MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS

LULLING

PALAU

MAYER

SENTLŪSIJA

McAVAN

SAMOA

MITCHELL

SENEGĀLA

PLEGUEZUELOS AGUILAR

SJERRALEONE

RIBEIRO E CASTRO

SVAZILENDA

ROSATI

TANZĀNIJA

SPERONI

TONGA

STURDY

TRINIDĀDA UN TOBĀGO

VAN LANCKER

ZAMBIJA

de VILLIERS

ZÍLE

SOCIĀLO LIETU UN VIDES KOMITEJA

| ACP dalībvalstis | ES pārstāvji |
| --- | --- |
| METSING (LESOTO), līdzpriekšsēdētājs | SCHEELE, līdzpriekšsēdētāja |
| POLISI (RUANDA) | NOVAK, PV |
| AROUNA (NIGĒRA) | ARIF, PV |
| ANTIGVA UN BARBUDA | ALLISTER |
| BAHAMU SALAS | AUBERT |
| BARBADOSA | AYLWARD |
| BURKINAFASO | BOWIS |
| KABOVERDE | EK |
| KOMORU SALAS | FERNANDES |
| GAMBIJA | GOUDIN |
| GVINEJA-BISAVA | HALL |
| KIRIBATI | HAUG |
| MADAGASKARA | KORHOLA |
| MALĀVIJA | KULAKOWSKI |
| MĀRŠALA SALU REPUBLIKA | MARTENS |
| MOZAMBIKA | ROITHOVA |
| NAURU | SCHNELLHARDT |
| DOMINIKĀNAS REPUBLIKA | SCHWAB |
| SENTKRISTOFERA UN NEVISA | SJÖSTEDT |
| ZĀLAMANA SALAS | SORNOSA MARTÍNEZ |
| SANTOME UN PRINSIPI | VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO |
| SEIŠEĻU SALAS | VERGES |
| SOMĀLIJA | WHITEHEAD |
| ČADA | WIJKMAN |
| VANUATU | ZABORSKA |

ACP dalībvalstis

ES pārstāvji

METSING (LESOTO), līdzpriekšsēdētājs

SCHEELE, līdzpriekšsēdētāja

POLISI (RUANDA)

NOVAK, PV

AROUNA (NIGĒRA)

ARIF, PV

ANTIGVA UN BARBUDA

ALLISTER

BAHAMU SALAS

AUBERT

BARBADOSA

AYLWARD

BURKINAFASO

BOWIS

KABOVERDE

EK

KOMORU SALAS

FERNANDES

GAMBIJA

GOUDIN

GVINEJA-BISAVA

HALL

KIRIBATI

HAUG

MADAGASKARA

KORHOLA

MALĀVIJA

KULAKOWSKI

MĀRŠALA SALU REPUBLIKA

MARTENS

MOZAMBIKA

ROITHOVA

NAURU

SCHNELLHARDT

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

SCHWAB

SENTKRISTOFERA UN NEVISA

SJÖSTEDT

ZĀLAMANA SALAS

SORNOSA MARTÍNEZ

SANTOME UN PRINSIPI

VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO

SEIŠEĻU SALAS

VERGES

SOMĀLIJA

WHITEHEAD

ČADA

WIJKMAN

VANUATU

ZABORSKA

---

II PIELIKUMS

2004. GADA 22. – 25. NOVEMBRA HĀGAS SESIJAS KLĀTESOŠOS SARAKSTS

| SARDJOE (Surinama), līdzpriekšsēdētājs | KINNOCK, līdzpriekšsēdētāja |
| --- | --- |
| DAVIES (Dienvidāfrika, PV) | AUBERT (3)
   (4) |
| DE SOUSA (Angola) | BADÍA I CUTCHET (aizvieto PLEGUEZUELOS AGUILAR) |
| HUMPHREY (Barbadosa, PV) (1) | BEREND |
| IDJE (Benina), | van den BERG (aizvieto DOBOLYI) |
| TAMPLIN (Botsvāna) (1) | BOWIS, PV (2)
   (4)
   (5) |
| YAO (Burkinafaso) | BUSHILL-MATTHEWS (aizvieto STURDY) (5) |
| NIYUHIRE (Burundi) | CALLANAN |
| NYASSA (Kamerūna) | CARLOTTI, PV |
| OBA APOUNOU (Kongo, PV) | CORNILLET, PV (2)
   (3)
   (4) |
| MARINI BODHO (Kongo (Demokrātiskā Republika)) | CZARNECKI (aizvieto ALLISTER) (2) |
| MASTERS (Kuka salas) | DEVA (2)
   (3)
   (5) |
| AMON AGO (Kotdivuāra) | DOMBROVSKIS (3)
   (4) |
| DAWALEH (Džibutija, PV) | FERNANDES (4)
   (5) |
| RIVIERE (Dominika) | GAHLER, PV |
| WELDEGIORGIS (Eritreja) (1) | GOMES (2)
   (4)
   (5) |
| PETROS OLANGO (Etiopija) | GOUDIN, PV (2)
   (3)
   (4) |
| CAVUILATI (Fidži, PV) (1) | GRABOWSKA |
| RAWIRI (Gabona, PV) | GRÖNER (2)
   (3) |
| DEMBA DEM (Gambija) | HALL (2)
   (4)
   (5) |
| OSEI-PREMPEH (Gana) | HAUG (2)
   (3) |
| TOP (Gvineja) | HYBASKOVA (2)
   (5) (aizvieto ROITHOVA) |
| NGUEMA (Ekvatoriālā Gvineja) | JOAN I MARI, PV (4)
   (5) |
| HAY-WEBSTER (Jamaika) | JÖNS |
| KAMOTHO (Kenija) | KACZMAREK |
| METSING (Lesoto) | KULAKOWSKI |
| FANJAVA (Madagaskara) | LEHIDEUX (2)
   (4)
   (5) |
| NAMISENGO (Malāvija) (1) | LULLING |
| KEITA (Mali) | MANTOVANI, PV |
| GUNNESS (Maurīcija) | MARTENS |
| GUELAYE (Mauritānija) | MARTINEZ MARTINEZ, PV |
| SITHOLE (Mozambika) | MAYER |
| NANGOMBE (Namībija, PV) (1) | McAVAN (2)
   (4)
   (5) |
| MOUNKEILA (Nigēra) | MORGANTINI (aizvieto WURTZ) (2)
   (4) |
| BAWA BWARI (Nigērija) | MORILLON (2) |
| VIVIAN (Niue) | NOVAK (2)
   (3)
   (4) |
| KAMUNTU (Uganda, PV) | POLFER (2)
   (3)
   (5) |
| ANGGO (Papua-Jaungvineja) | POMES (aizvieto LOPEZ-ISTURIZ WHITE) (5) |
| POLISI (Ruanda) | RIBEIRO E CASTRO |
| HERBERT (Sentkristofera un Nevisa) | SCHEELE |
| FRANCOIS (Sentlūsija, PV) | SCHLYTER |
| STRAKER (Sentvinsenta un Grenadīnas) | SCHNELLHARDT |
| SANGA (Zālamana salas) | SJÖSTEDT (2)
   (5) |
| SAFUNEITUUGA (Samoa) | SORNOSA MARTINEZ (2)
   (3) |
| NDIAYE (Senegāla) (1) | SPERONI (3)
   (4)
   (5) |
| FAURE (Seišeļu salas) | VAN HECKE |
| CONTEH (Sjerraleone, PV) | VAN LANCKER (2)
   (3) |
| YUSUF (Somālija) | VERGES, PV |
| BEDA (Sudāna) | WHITEHEAD (2)
   (5) |
| DLAMINI (Svazilenda) | WIJKMAN (4)
   (5) |
| MPOROGOMYI (Tanzānija) | ZABORSKA (2) |
| DELWA-KASSIRE (Čada) | ZANI |
| NATCHABA (Togo) | |
| BEREAUX (Trinidāda un Tobāgo) | |
| MATONGO (Zambija) | |
| DOKORA (Zimbabve) | |

SARDJOE (Surinama), līdzpriekšsēdētājs

KINNOCK, līdzpriekšsēdētāja

DAVIES (Dienvidāfrika, PV)

AUBERT (3)
   (4)

DE SOUSA (Angola)

BADÍA I CUTCHET (aizvieto PLEGUEZUELOS AGUILAR)

HUMPHREY (Barbadosa, PV) (1)

BEREND

IDJE (Benina),

van den BERG (aizvieto DOBOLYI)

TAMPLIN (Botsvāna) (1)

BOWIS, PV (2)
   (4)
   (5)

YAO (Burkinafaso)

BUSHILL-MATTHEWS (aizvieto STURDY) (5)

NIYUHIRE (Burundi)

CALLANAN

NYASSA (Kamerūna)

CARLOTTI, PV

OBA APOUNOU (Kongo, PV)

CORNILLET, PV (2)
   (3)
   (4)

MARINI BODHO (Kongo (Demokrātiskā Republika))

CZARNECKI (aizvieto ALLISTER) (2)

MASTERS (Kuka salas)

DEVA (2)
   (3)
   (5)

AMON AGO (Kotdivuāra)

DOMBROVSKIS (3)
   (4)

DAWALEH (Džibutija, PV)

FERNANDES (4)
   (5)

RIVIERE (Dominika)

GAHLER, PV

WELDEGIORGIS (Eritreja) (1)

GOMES (2)
   (4)
   (5)

PETROS OLANGO (Etiopija)

GOUDIN, PV (2)
   (3)
   (4)

CAVUILATI (Fidži, PV) (1)

GRABOWSKA

RAWIRI (Gabona, PV)

GRÖNER (2)
   (3)

DEMBA DEM (Gambija)

HALL (2)
   (4)
   (5)

OSEI-PREMPEH (Gana)

HAUG (2)
   (3)

TOP (Gvineja)

HYBASKOVA (2)
   (5) (aizvieto ROITHOVA)

NGUEMA (Ekvatoriālā Gvineja)

JOAN I MARI, PV (4)
   (5)

HAY-WEBSTER (Jamaika)

JÖNS

KAMOTHO (Kenija)

KACZMAREK

METSING (Lesoto)

KULAKOWSKI

FANJAVA (Madagaskara)

LEHIDEUX (2)
   (4)
   (5)

NAMISENGO (Malāvija) (1)

LULLING

KEITA (Mali)

MANTOVANI, PV

GUNNESS (Maurīcija)

MARTENS

GUELAYE (Mauritānija)

MARTINEZ MARTINEZ, PV

SITHOLE (Mozambika)

MAYER

NANGOMBE (Namībija, PV) (1)

McAVAN (2)
   (4)
   (5)

MOUNKEILA (Nigēra)

MORGANTINI (aizvieto WURTZ) (2)
   (4)

BAWA BWARI (Nigērija)

MORILLON (2)

VIVIAN (Niue)

NOVAK (2)
   (3)
   (4)

KAMUNTU (Uganda, PV)

POLFER (2)
   (3)
   (5)

ANGGO (Papua-Jaungvineja)

POMES (aizvieto LOPEZ-ISTURIZ WHITE) (5)

POLISI (Ruanda)

RIBEIRO E CASTRO

HERBERT (Sentkristofera un Nevisa)

SCHEELE

FRANCOIS (Sentlūsija, PV)

SCHLYTER

STRAKER (Sentvinsenta un Grenadīnas)

SCHNELLHARDT

SANGA (Zālamana salas)

SJÖSTEDT (2)
   (5)

SAFUNEITUUGA (Samoa)

SORNOSA MARTINEZ (2)
   (3)

NDIAYE (Senegāla) (1)

SPERONI (3)
   (4)
   (5)

FAURE (Seišeļu salas)

VAN HECKE

CONTEH (Sjerraleone, PV)

VAN LANCKER (2)
   (3)

YUSUF (Somālija)

VERGES, PV

BEDA (Sudāna)

WHITEHEAD (2)
   (5)

DLAMINI (Svazilenda)

WIJKMAN (4)
   (5)

MPOROGOMYI (Tanzānija)

ZABORSKA (2)

DELWA-KASSIRE (Čada)

ZANI

NATCHABA (Togo)

BEREAUX (Trinidāda un Tobāgo)

MATONGO (Zambija)

DOKORA (Zimbabve)

Novērotāji:

Kuba: POLANCO FUENTES, PARDINAS

Sanāksmē piedalījās arī:

| DIENVIDĀFRIKA
  NWENGETHWE
  GIBSON
  JAMES
  MATJILA
  PELLE | ANGOLA
  BARRADAS
  DE ALMEIDA
  PONGOLOLA
  PAULO
  SERAO
  DOMINGOS | BARBADOSA
  GODDARD |
| --- | --- | --- |
| BENINA
  AKPOVI
  AMOUSSOU
  HINVI | BOTSVĀNA
  SINOMBE | BURKINAFASO
  TAPSOBA
  LANKOANDE
  KERE |
| BURUNDI
  KANYEMERA
  MDUWUMWAMI
  KABOGOYE | KAMERŪNA
  DANATA
  MBAYA
  BAH
  BASSONG | KONGO
  BOUNKOULOU
  BISSILA
  NGOLO
  LEKOBA
  OBIA |
| KUKA SALAS
  McCLAY | KOTDIVUĀRA
  MOLLE MOLLE
  GOSSET
  MOUSSA | DŽIBUTIJA
  ABDI SAID
  CHEHEM |
| ERITREJA
  AHMED
  TESFAY | ETIOPIJA
  GEBRE-MEDHIN
  DARSEMA
  GEBRE-CHRISTOS | GABONA
  OBIANG NDONG
  MOUVAGA TCHIOBA
  OPAPE
  MAKONGO |
| GAMBIJA
  NYAN-ALABOSON | GANA
  WUDU | GVINEJA
  DIALLO
  TOLNE
  BALDE-KAZALIOU |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA
  MBA BELA
  ANDEME
  MOYA
  NKA OBIANG | JAMAIKA
  KNIGHT
  COYE | KENIJA
  POGHISIO
  KAHENDE
  MWORIA |
| LESOTO
  MAYLANYANE | MADAGASKARA
  BERIZIKI
  INDRIANJAFY | MALI
  IMBARCAOUANE
  NIANGADO
  NGARE
  BA |
| MAURĪCIJA
  GUNESSEE | MAURITĀNIJA
  ELVIL | MOZAMBIKA
  LUCAS |
| NIGĒRA
  ABARRY | NIGĒRIJA
  SALAKO
  GARBA
  GABASAMA
  LAWAN
  UMELO | UGANDA
  KIRASO
  MUGAMBE
  RWABITA |
| PAPUA-JAUNGVINEJA
  MAXITONE-GRAHAM | KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA
  ONUSUMBA YEMBA
  KOS'ISAKA NKOMBE
  LUNDULA PEN'OLELA
  MANEGABE MAHEBERA
  LUTUNDULA APALA
  BWISSA NDAKALA | RUANDA
  AYINKAMIYE
  MWIZA
  KAYITANA IMANZI |
| SENTLŪSIJA
  BULLEN | SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS
  THOMAS | SOMĀLIJA
  QAMAR
  FARAHAN |
| SUDĀNA
  BEDRI
  ALEU
  AHMED
  IDRISS | SURINAMA
  KRUISLAND
  TILAKDHARIE
  SITAL
  HIWAT | SVAZILENDA
  DLAMINI |
| TANZĀNIJA
  NYAGETERA-HYERA | ČADA
  HAMDANE
  TAHIR HASSAN | TRINIDĀDA UN TOBĀGO
  ROUSSEAU |
| ZAMBIJA
  KAMANGA | ZIMBABVE
  CHAMISA
  CHIOTA | |

DIENVIDĀFRIKA

NWENGETHWE

GIBSON

JAMES

MATJILA

PELLE

ANGOLA

BARRADAS

DE ALMEIDA

PONGOLOLA

PAULO

SERAO

DOMINGOS

BARBADOSA

GODDARD

BENINA

AKPOVI

AMOUSSOU

HINVI

BOTSVĀNA

SINOMBE

BURKINAFASO

TAPSOBA

LANKOANDE

KERE

BURUNDI

KANYEMERA

MDUWUMWAMI

KABOGOYE

KAMERŪNA

DANATA

MBAYA

BAH

BASSONG

KONGO

BOUNKOULOU

BISSILA

NGOLO

LEKOBA

OBIA

KUKA SALAS

McCLAY

KOTDIVUĀRA

MOLLE MOLLE

GOSSET

MOUSSA

DŽIBUTIJA

ABDI SAID

CHEHEM

ERITREJA

AHMED

TESFAY

ETIOPIJA

GEBRE-MEDHIN

DARSEMA

GEBRE-CHRISTOS

GABONA

OBIANG NDONG

MOUVAGA TCHIOBA

OPAPE

MAKONGO

GAMBIJA

NYAN-ALABOSON

GANA

WUDU

GVINEJA

DIALLO

TOLNE

BALDE-KAZALIOU

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

MBA BELA

ANDEME

MOYA

NKA OBIANG

JAMAIKA

KNIGHT

COYE

KENIJA

POGHISIO

KAHENDE

MWORIA

LESOTO

MAYLANYANE

MADAGASKARA

BERIZIKI

INDRIANJAFY

MALI

IMBARCAOUANE

NIANGADO

NGARE

BA

MAURĪCIJA

GUNESSEE

MAURITĀNIJA

ELVIL

MOZAMBIKA

LUCAS

NIGĒRA

ABARRY

NIGĒRIJA

SALAKO

GARBA

GABASAMA

LAWAN

UMELO

UGANDA

KIRASO

MUGAMBE

RWABITA

PAPUA-JAUNGVINEJA

MAXITONE-GRAHAM

KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA

ONUSUMBA YEMBA

KOS'ISAKA NKOMBE

LUNDULA PEN'OLELA

MANEGABE MAHEBERA

LUTUNDULA APALA

BWISSA NDAKALA

RUANDA

AYINKAMIYE

MWIZA

KAYITANA IMANZI

SENTLŪSIJA

BULLEN

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

THOMAS

SOMĀLIJA

QAMAR

FARAHAN

SUDĀNA

BEDRI

ALEU

AHMED

IDRISS

SURINAMA

KRUISLAND

TILAKDHARIE

SITAL

HIWAT

SVAZILENDA

DLAMINI

TANZĀNIJA

NYAGETERA-HYERA

ČADA

HAMDANE

TAHIR HASSAN

TRINIDĀDA UN TOBĀGO

ROUSSEAU

ZAMBIJA

KAMANGA

ZIMBABVE

CHAMISA

CHIOTA

ACP UN ES MINISTRU PADOME

| VAN ARDENNE-VAN DER HOEVEN | Nīderlandes attīstības sadarbības ministre,
  Eiropas Savienības Padomes pašreizējā priekšsēdētāja |
| --- | --- |
| KNIGHT | Ārlietu un ārējās tirdzniecības ministrs (Jamaika),
  ACP Padomes pašreizējais priekšsēdētājs |

VAN ARDENNE-VAN DER HOEVEN

Nīderlandes attīstības sadarbības ministre,

Eiropas Savienības Padomes pašreizējā priekšsēdētāja

KNIGHT

Ārlietu un ārējās tirdzniecības ministrs (Jamaika),

ACP Padomes pašreizējais priekšsēdētājs

VĒSTNIEKU KOMITEJA

| COYE (Jamaika) | Pašreizējais priekšsēdētājs |
| --- | --- |

COYE (Jamaika)

Pašreizējais priekšsēdētājs

EIROPAS KOMISIJA

| MICHEL | Attīstības un humānās palīdzības komisārs |
| --- | --- |

MICHEL

Attīstības un humānās palīdzības komisārs

PADOME

| AJELLO | ES īpašais pārstāvis Lielo ezeru reģionā |
| --- | --- |

AJELLO

ES īpašais pārstāvis Lielo ezeru reģionā

EIROPAS KOPIENU EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA (CES)

| VEVER | ACP un ES Uzraudzības komitejas priekšsēdētājs |
| --- | --- |

VEVER

ACP un ES Uzraudzības komitejas priekšsēdētājs

UZŅĒMUMA ATTĪSTĪBAS CENTRS (CDE)

| PATAKIAS |
| --- |

PATAKIAS

LAUKSAIMNIECĪBAS ATTĪSTĪBAS TEHNISKAIS CENTRS (CTA)

| GREENIDGE | Direktors |
| --- | --- |

GREENIDGE

Direktors

RIETUMĀFRIKAS EKONOMIKAS KOPIENAS PARLAMENTS

| DIALLO | Pārstāvis |
| --- | --- |
| MBAYE | Loceklis |

DIALLO

Pārstāvis

MBAYE

Loceklis

UNICEF

| BELLAMY | Ģenerāldirektore |
| --- | --- |
| DELAHAYE | Direktors |

BELLAMY

Ģenerāldirektore

DELAHAYE

Direktors

STARPTAUTISKĀ KRIMINĀLTIESA

| KIRSCH | Priekšsēdētājs |
| --- | --- |

KIRSCH

Priekšsēdētājs

ACP SEKRETARIĀTS

| GOULONGANA | Ģenerālsekretārs |
| --- | --- |

GOULONGANA

Ģenerālsekretārs

ES SEKRETARIĀTS:

| NICKEL | Ģenerālsekretārs |
| --- | --- |

NICKEL

Ģenerālsekretārs

---

(1)  valsts pārstāvis nav parlamenta loceklis

(2)  piedalās 2004. gada 22. novembrī

(3)  piedalās 2004. gada 23. novembrī

(4)  piedalās 2004. gada 22-4. novembrī

(5)  piedalās 2004. gada 25. novembrī

---

III PIELIKUMS

PIEŅEMTĀS REZOLŪCIJAS

| | Lappuse |
| --- | --- |
| — | par ACP un ES politisko dialogu (Kotonū nolīguma 8. pants) (ACP-UE 3689/04/déf.) |

Lappuse

—

par ACP un ES politisko dialogu (Kotonū nolīguma 8. pants) (ACP-UE 3689/04/déf.)

17

| — | par pārtikas palīdzību un nodrošinātību ar pārtiku (ACP-UE 3692/04/déf.) |
| --- | --- |

—

par pārtikas palīdzību un nodrošinātību ar pārtiku (ACP-UE 3692/04/déf.)

23

| — | par situāciju Darfūrā (ACP-UE 3732/04/déf.) |
| --- | --- |

—

par situāciju Darfūrā (ACP-UE 3732/04/déf.)

32

| — | par zaudējumiem, ko Karību reģionā nodarījuši cikloni (ACP-UE 3733/04/déf.) |
| --- | --- |

—

par zaudējumiem, ko Karību reģionā nodarījuši cikloni (ACP-UE 3733/04/déf.)

36

REZOLŪCIJA (1)

par ACP un ES politisko dialogu (Kotonū nolīguma 8. pants)

ACP un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties Hāgā 2004. gada 22. līdz 25. novembrī; |
| --- | --- |

—

tiekoties Hāgā 2004. gada 22. līdz 25. novembrī;

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu;

| — | ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū, Beninā parakstīto ACP un ES Partnerattiecību nolīgumu (2), kas stājās spēkā 2003. gada 1. aprīlī, jo īpaši II sadaļas Politiskā dimensija 8. pantu Politiskais dialogs; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū, Beninā parakstīto ACP un ES Partnerattiecību nolīgumu (2), kas stājās spēkā 2003. gada 1. aprīlī, jo īpaši II sadaļas Politiskā dimensija 8. pantu Politiskais dialogs;

| — | ņemot vērā ACP un ES politiskajam dialogam piedāvātās pamatnostādnes (8. pants), ko 28. sesijā 2003. gada maijā Briselē pieņēma kopīgā ACP un ES Ministru padome; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ACP un ES politiskajam dialogam piedāvātās pamatnostādnes (8. pants), ko 28. sesijā 2003. gada maijā Briselē pieņēma kopīgā ACP un ES Ministru padome;

| — | ņemot vērā “ACP iepriekšējā politiskā dialoga būtību un vispārējos principus,” ko pieņēmusi ACP Ministru padome 76. sasaukumā 2002. gada decembrī, Briselē; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā “ACP iepriekšējā politiskā dialoga būtību un vispārējos principus,” ko pieņēmusi ACP Ministru padome 76. sasaukumā 2002. gada decembrī, Briselē;

| — | ņemot vērā nevalstisko dalībnieku definīciju, kas ietverta Kotonū nolīguma 6. pantā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nevalstisko dalībnieku definīciju, kas ietverta Kotonū nolīguma 6. pantā;

| — | ņemot vērā nevalstisko dalībnieku atlases kritērijus, kas minēti “Nevalstisko dalībnieku iesaistīšanas rokasgrāmatas” (rokasgrāmata par nevalstisko dalībnieku piedalīšanos) VI pielikumā, kas paskaidro kritērijus, uz kuriem attiecas Kotonū nolīguma 6. pants; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nevalstisko dalībnieku atlases kritērijus, kas minēti “Nevalstisko dalībnieku iesaistīšanas rokasgrāmatas” (rokasgrāmata par nevalstisko dalībnieku piedalīšanos) VI pielikumā, kas paskaidro kritērijus, uz kuriem attiecas Kotonū nolīguma 6. pants;

| — | ņemot vērā Kotonū nolīguma pārskatīšanu un abu pušu centienus uzlabot un padarīt skaidrāku politiskā dialoga kārtību un mehānismus; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū nolīguma pārskatīšanu un abu pušu centienus uzlabot un padarīt skaidrāku politiskā dialoga kārtību un mehānismus;

| — | ņemot vērā mērķus un principus, kas noteikti Āfrikas Savienības Dibināšanas aktā, kas pieņemts 2000. gada 11. jūlijā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā mērķus un principus, kas noteikti Āfrikas Savienības Dibināšanas aktā, kas pieņemts 2000. gada 11. jūlijā;

| — | ņemot vērā Apvienotās parlamentārās asamblejas 2003. gada 15. oktobra Romā pieņemto rezolūciju par Eiropas Attīstības fonda izmantošanu (APP/3602/beigu); (3) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienotās parlamentārās asamblejas 2003. gada 15. oktobra Romā pieņemto rezolūciju par Eiropas Attīstības fonda izmantošanu (APP/3602/beigu); (3)

| — | ņemot vērā Politisko lietu komitejas ziņojumu (ACP un ES/3689); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Politisko lietu komitejas ziņojumu (ACP un ES/3689);

| A. | atzīst Kotonū nolīguma noteikumu īstenošanā panākto progresu, jo īpaši attiecībā uz politisko dialogu reglamentējošajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

A.

atzīst Kotonū nolīguma noteikumu īstenošanā panākto progresu, jo īpaši attiecībā uz politisko dialogu reglamentējošajiem noteikumiem;

| B. | uzsverot, ka, pārskatot Kotonū nolīgumu, galvenokārt būs jācenšas uzlabot politiskā dialoga kārtību un mehānismus; |
| --- | --- |

B.

uzsverot, ka, pārskatot Kotonū nolīgumu, galvenokārt būs jācenšas uzlabot politiskā dialoga kārtību un mehānismus;

| C. | pārliecībā, ka lietišķs, pārredzams un regulārs dialogs veicinās turpmāku ACP un ES sadarbības uzlabošanos; |
| --- | --- |

C.

pārliecībā, ka lietišķs, pārredzams un regulārs dialogs veicinās turpmāku ACP un ES sadarbības uzlabošanos;

| D. | uzsverot vajadzību palielināt un paplašināt iespējas un mērogu politiskam dialogam starp pusēm valsts, reģiona, visu ACP valstu un globālā līmenī; |
| --- | --- |

D.

uzsverot vajadzību palielināt un paplašināt iespējas un mērogu politiskam dialogam starp pusēm valsts, reģiona, visu ACP valstu un globālā līmenī;

| E. | uzsver vajadzību ņemt vērā ACP valstu specifisko vēsturi un īpašos apstākļus, lai vienotos par prioritātēm un kopīgu darba kārtību attiecībā uz pušu politisko dialogu; |
| --- | --- |

E.

uzsver vajadzību ņemt vērā ACP valstu specifisko vēsturi un īpašos apstākļus, lai vienotos par prioritātēm un kopīgu darba kārtību attiecībā uz pušu politisko dialogu;

| F. | uzsverot vajadzību rūpīgi izpētīt un īstenot ACP un ES politiskajam dialogam ierosinātās pamatnostādnes (8. pants), kuras pieņēmusi kopīgā ACP un ES Ministru padome; |
| --- | --- |

F.

uzsverot vajadzību rūpīgi izpētīt un īstenot ACP un ES politiskajam dialogam ierosinātās pamatnostādnes (8. pants), kuras pieņēmusi kopīgā ACP un ES Ministru padome;

| G. | uzsverot vajadzību ACP un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai kā politiskā dialoga dalībniecei aktīvāk iesaistīties ACP un ES politiskā dialoga visos līmeņos; |
| --- | --- |

G.

uzsverot vajadzību ACP un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai kā politiskā dialoga dalībniecei aktīvāk iesaistīties ACP un ES politiskā dialoga visos līmeņos;

| H. | uzskatot, ka politiskajam dialogam ir svarīga loma labas pārvaldības veicināšanā ACP valstīs; uzsverot šajā sakarā, ka nav vienādu risinājumu un ka attiecībā uz labu pārvaldību katrā valstī jāveic īpaša analīze; |
| --- | --- |

H.

uzskatot, ka politiskajam dialogam ir svarīga loma labas pārvaldības veicināšanā ACP valstīs; uzsverot šajā sakarā, ka nav vienādu risinājumu un ka attiecībā uz labu pārvaldību katrā valstī jāveic īpaša analīze;

Politiskā dialoga pamatnostādnes

| I. | atzīstot, ka Kotonū nolīgums norāda galvenās un plašākās pamatnostādnes visaptverošam, līdzsvarotam un dziļam politiskam dialogam, kas noved pie abu pušu saistībām; |
| --- | --- |

I.

atzīstot, ka Kotonū nolīgums norāda galvenās un plašākās pamatnostādnes visaptverošam, līdzsvarotam un dziļam politiskam dialogam, kas noved pie abu pušu saistībām;

| J. | tā kā ACP un ES politiskajam dialogam piedāvāto pamatnostādņu (8. pants) pieņemšanu un īstenošanu var uzskatīt par aktīvu, konkrētu un pozitīvu dialoga veicināšanu, kā arī visu līmeņu ACP un ES politiskais dialogs ir jāuzlabo un jāinstitucionalizē, lai pilnīgi izmantotu šo svarīgo līdzekli partnerattiecību veidošanā; |
| --- | --- |

J.

tā kā ACP un ES politiskajam dialogam piedāvāto pamatnostādņu (8. pants) pieņemšanu un īstenošanu var uzskatīt par aktīvu, konkrētu un pozitīvu dialoga veicināšanu, kā arī visu līmeņu ACP un ES politiskais dialogs ir jāuzlabo un jāinstitucionalizē, lai pilnīgi izmantotu šo svarīgo līdzekli partnerattiecību veidošanā;

| K. | tā kā dialogu var organizēt par plašu jautājumu loku un tas var notikt gan oficiālos, gan neoficiālos apstākļos un dažādos līmeņos (valsts, reģiona, visu ACP valstu un globālā); |
| --- | --- |

K.

tā kā dialogu var organizēt par plašu jautājumu loku un tas var notikt gan oficiālos, gan neoficiālos apstākļos un dažādos līmeņos (valsts, reģiona, visu ACP valstu un globālā);

| L. | uzsverot vajadzību piesaistīt politiskā dialoga oficiālajām un neoficiālajām diskusijām valstu parlamentu, pārvalstisko un reģionālo parlamentāro asambleju locekļus, kā arī Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļus, jo tiem kā tautas ievēlēti pārstāvjiem ir svarīga loma dialoga sasniegumu īstenošanā; |
| --- | --- |

L.

uzsverot vajadzību piesaistīt politiskā dialoga oficiālajām un neoficiālajām diskusijām valstu parlamentu, pārvalstisko un reģionālo parlamentāro asambleju locekļus, kā arī Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļus, jo tiem kā tautas ievēlēti pārstāvjiem ir svarīga loma dialoga sasniegumu īstenošanā;

| M. | apliecinot, ka ACP un ES politiskajā dialogā vajadzīgi nevalstiski dalībnieki, lai nodrošinātu visaptverošu pieeju; |
| --- | --- |

M.

apliecinot, ka ACP un ES politiskajā dialogā vajadzīgi nevalstiski dalībnieki, lai nodrošinātu visaptverošu pieeju;

Mehānismi un kārtība

| N. | atzīstot vajadzību izveidot mehānismus, kas nodrošinātu regulāru un globālu saziņas un informācijas apmaiņu starp visām politiskajā dialogā iesaistītajām pusēm Eiropā un ACP valstīs, un ka Eiropas Komisijas delegāciju biroji var būt saziņas centri abos virzienos; |
| --- | --- |

N.

atzīstot vajadzību izveidot mehānismus, kas nodrošinātu regulāru un globālu saziņas un informācijas apmaiņu starp visām politiskajā dialogā iesaistītajām pusēm Eiropā un ACP valstīs, un ka Eiropas Komisijas delegāciju biroji var būt saziņas centri abos virzienos;

| O. | uzsverot vajadzību izmantot visas 8. pantā piedāvātās iespējas dialogam par Kotonū nolīguma būtiskiem elementiem un pamatprincipiem; |
| --- | --- |

O.

uzsverot vajadzību izmantot visas 8. pantā piedāvātās iespējas dialogam par Kotonū nolīguma būtiskiem elementiem un pamatprincipiem;

| P. | uzskatot, ka ir svarīgi, lai politiskajā dialogā pastāvīgi būtu iekļauti visi temati, neaprobežojoties ar Kotonū nolīguma būtiskajiem elementiem un pamatprincipiem; |
| --- | --- |

P.

uzskatot, ka ir svarīgi, lai politiskajā dialogā pastāvīgi būtu iekļauti visi temati, neaprobežojoties ar Kotonū nolīguma būtiskajiem elementiem un pamatprincipiem;

| Q. | uzstājot, ka pat tad, ja politiskais dialogs, ko paredz Kotonū nolīguma 8. pants, un konsultācijas, kas paredzētas 96. un 97. pantā, attiecas uz atšķirīgām tēmām, politiskais dialogs var attiekties arī uz jomām, saistībā ar kurām var būt nepieciešamas konsultācijas; |
| --- | --- |

Q.

uzstājot, ka pat tad, ja politiskais dialogs, ko paredz Kotonū nolīguma 8. pants, un konsultācijas, kas paredzētas 96. un 97. pantā, attiecas uz atšķirīgām tēmām, politiskais dialogs var attiekties arī uz jomām, saistībā ar kurām var būt nepieciešamas konsultācijas;

| R. | tā kā ļoti svarīgi ir reģionu, novadu un nevalstiskie dalībnieki, kā tie skaidri definēti ACP un ES politiskajam dialogam piedāvātajās pamatnostādnēs (8. pants), ko 28. sesijā 2003. gada maijā Briselē pieņēma kopīgā ACP un EK Ministru padome; |
| --- | --- |

R.

tā kā ļoti svarīgi ir reģionu, novadu un nevalstiskie dalībnieki, kā tie skaidri definēti ACP un ES politiskajam dialogam piedāvātajās pamatnostādnēs (8. pants), ko 28. sesijā 2003. gada maijā Briselē pieņēma kopīgā ACP un EK Ministru padome;

| S. | tā kā laba saziņa starp ACP galvaspilsētām un ieinteresētajam pusēm Briselē ir īpaši svarīga, kad 8. panta dialogs attiecas uz būtiskiem elementiem un pamatprincipiem; (1) |
| --- | --- |

S.

tā kā laba saziņa starp ACP galvaspilsētām un ieinteresētajam pusēm Briselē ir īpaši svarīga, kad 8. panta dialogs attiecas uz būtiskiem elementiem un pamatprincipiem; (1)

| T. | uzsverot kopīgu lēmumu un secinājumu nepieciešamību partnerattiecību un ACP un ES ilgtermiņa attiecību garā; |
| --- | --- |

T.

uzsverot kopīgu lēmumu un secinājumu nepieciešamību partnerattiecību un ACP un ES ilgtermiņa attiecību garā;

Spējas un resursi

| U. | tā kā dialogam jābūt abpusējam procesam starp līdzvērtīgiem un uzticamiem partneriem; |
| --- | --- |

U.

tā kā dialogam jābūt abpusējam procesam starp līdzvērtīgiem un uzticamiem partneriem;

| V. | uzsverot vajadzību izpētīt dažādu līmeņu finansējuma iespējas, lai vairotu un pastiprinātu iespējas 8. panta dialogu veikt ar aptveroša procesa pieeju — valsts, reģionālā, visu ACP valstu un globālā līmenī (tostarp starptautiskos forumos, kad pārrunā ACP un ES sadarbību tieši iespaidojošus elementus); |
| --- | --- |

V.

uzsverot vajadzību izpētīt dažādu līmeņu finansējuma iespējas, lai vairotu un pastiprinātu iespējas 8. panta dialogu veikt ar aptveroša procesa pieeju — valsts, reģionālā, visu ACP valstu un globālā līmenī (tostarp starptautiskos forumos, kad pārrunā ACP un ES sadarbību tieši iespaidojošus elementus);

| W. | tā kā nepārtraukta informācijas plūsma, kas ir svarīgs dialoga panākumu ieviešanas priekšnoteikums, spēj darboties tikai tad, ja iesaistītie parlamenti ir šajā dialogā cieši iesaistīti, un tāpēc ir vajadzīgs, lai Apvienotās parlamentārās asamblejas kompetentie locekļi vienmēr pilnībā informētu parlamentus, kas viņus pilnvaro; |
| --- | --- |

W.

tā kā nepārtraukta informācijas plūsma, kas ir svarīgs dialoga panākumu ieviešanas priekšnoteikums, spēj darboties tikai tad, ja iesaistītie parlamenti ir šajā dialogā cieši iesaistīti, un tāpēc ir vajadzīgs, lai Apvienotās parlamentārās asamblejas kompetentie locekļi vienmēr pilnībā informētu parlamentus, kas viņus pilnvaro;

| X. | uzverot nepieciešamību ACP un ES Asamblejai cieši iesaistīties politiskā dialoga attīstībā; |
| --- | --- |

X.

uzverot nepieciešamību ACP un ES Asamblejai cieši iesaistīties politiskā dialoga attīstībā;

| Y. | tā kā, lai būtu pieeju dažādība un veiksmīgs dialogs ir svarīgi, lai piedalītos dažādie dalībnieki un iestādes, kas uzskaitītas ACP un ES 2003. gada Ministru padomes pamatnolēmumā; |
| --- | --- |

Y.

tā kā, lai būtu pieeju dažādība un veiksmīgs dialogs ir svarīgi, lai piedalītos dažādie dalībnieki un iestādes, kas uzskaitītas ACP un ES 2003. gada Ministru padomes pamatnolēmumā;

| Z. | uzsverot koordinēšanas un sadarbības vajadzību starp pusēm visos līmeņos, tostarp informācijas apmaiņu par valstu aktivitātēm ar dalībniekiem Briselē; |
| --- | --- |

Z.

uzsverot koordinēšanas un sadarbības vajadzību starp pusēm visos līmeņos, tostarp informācijas apmaiņu par valstu aktivitātēm ar dalībniekiem Briselē;

Īpaši savstarpēji svarīgi politiskie jautājumi

| AA. | tā kā politiskajam dialogam saskaņā ar ACP un ES Partnerattiecību nolīguma 8. panta 4. punktu jāaptver cita starpā arī tādi jautājumi kā 'tirdzniecība ar ieročiem – ieskaitot vieglos ieročus un mazkalibra ieročus – pārmērīgus militāros izdevumus, narkotikas un organizētā noziedzība vai etniskā, reliģiskā vai rases diskriminācija, un tajā jāparedz regulārs situācijas novērtējums attiecībā uz cilvēktiesību, demokrātijas principu, tiesiskas valsts un labas pārvaldības ievērošanu; |
| --- | --- |

AA.

tā kā politiskajam dialogam saskaņā ar ACP un ES Partnerattiecību nolīguma 8. panta 4. punktu jāaptver cita starpā arī tādi jautājumi kā 'tirdzniecība ar ieročiem – ieskaitot vieglos ieročus un mazkalibra ieročus – pārmērīgus militāros izdevumus, narkotikas un organizētā noziedzība vai etniskā, reliģiskā vai rases diskriminācija, un tajā jāparedz regulārs situācijas novērtējums attiecībā uz cilvēktiesību, demokrātijas principu, tiesiskas valsts un labas pārvaldības ievērošanu;

| AB. | tā kā korupcijas un nelikumīgas finanšu prakses iespaids uz jaunattīstības valstu ekonomiku un sabiedrību ir ļoti liels, rada nepārvaramus šķēršļus attīstībai un neļauj iziet no nabadzības spirāles; tā kā saskaņā ar novērtējumiem katru gadu no visbagātākajām valstīm jaunattīstības un pārejas valstīm pienāk palīdzība apmēram 50 miljardu dolāru apmērā; |
| --- | --- |

AB.

tā kā korupcijas un nelikumīgas finanšu prakses iespaids uz jaunattīstības valstu ekonomiku un sabiedrību ir ļoti liels, rada nepārvaramus šķēršļus attīstībai un neļauj iziet no nabadzības spirāles; tā kā saskaņā ar novērtējumiem katru gadu no visbagātākajām valstīm jaunattīstības un pārejas valstīm pienāk palīdzība apmēram 50 miljardu dolāru apmērā;

| AC. | tā kā saskaņā ar novērtējumiem no jaunattīstības valstīm un topošām valstīm uz citām valstīm tiek nelikumīgi pārskaitīti apmēram 500 miljardi dolāru netīrās naudas, kas tādējādi netiek nodota nabadzīgajām valstīm, lai tās varētu apmierināt savas vissvarīgākās humānās vajadzības: piemēram, visu bērnu vakcinēšanu, labākas kvalitātes izglītību, pieeju dzeramajam ūdenim un pamata medicīnisko aprūpi miljoniem cilvēku; |
| --- | --- |

AC.

tā kā saskaņā ar novērtējumiem no jaunattīstības valstīm un topošām valstīm uz citām valstīm tiek nelikumīgi pārskaitīti apmēram 500 miljardi dolāru netīrās naudas, kas tādējādi netiek nodota nabadzīgajām valstīm, lai tās varētu apmierināt savas vissvarīgākās humānās vajadzības: piemēram, visu bērnu vakcinēšanu, labākas kvalitātes izglītību, pieeju dzeramajam ūdenim un pamata medicīnisko aprūpi miljoniem cilvēku;

Politiskā dialoga pamatnostādnes

| 1. | vēlreiz apstiprina, ka 8. panta politiskajā dialogā ACP un ES Apvienotā parlamentārā asambleja piedalās kā dalībnieks; |
| --- | --- |

1.

vēlreiz apstiprina, ka 8. panta politiskajā dialogā ACP un ES Apvienotā parlamentārā asambleja piedalās kā dalībnieks;

| 2. | uzsver, ka politiskais dialogs 8. panta nozīmē ir savstarpējas saistības, kam jāļauj padziļināt sadarbību, kas ieviesta ar Lomes nolīgumiem un vēlāk ar Kotonū nolīgumu; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka politiskais dialogs 8. panta nozīmē ir savstarpējas saistības, kam jāļauj padziļināt sadarbību, kas ieviesta ar Lomes nolīgumiem un vēlāk ar Kotonū nolīgumu;

| 3. | atbalsta diferencētu, daudzu dalībnieku procesa pieeju politiskajā dialogā, ieskaitot nevalstiskos dalībniekus, kas definēti, pamatojoties uz saskaņotu kritēriju bāzi saskaņā ar ACP un ES politiskā dialoga pamatnostādņu ieteikumiem (8. pants); |
| --- | --- |

3.

atbalsta diferencētu, daudzu dalībnieku procesa pieeju politiskajā dialogā, ieskaitot nevalstiskos dalībniekus, kas definēti, pamatojoties uz saskaņotu kritēriju bāzi saskaņā ar ACP un ES politiskā dialoga pamatnostādņu ieteikumiem (8. pants);

| 4. | aicina visas puses atturēties no vienpusējām darbībām, kuras varētu uzskatīt par kaitīgām partnerattiecībām; |
| --- | --- |

4.

aicina visas puses atturēties no vienpusējām darbībām, kuras varētu uzskatīt par kaitīgām partnerattiecībām;

| 5. | uzskata, ka ir svarīgi, lai politisko dialogu neuzskatītu par Kotonū nolīguma 96. un 97. pantā paredzēto konsultāciju pirmo līmeni, bet lai tas kalpotu pirmkārt noturīgu un dziļu ilgtermiņa attiecību izveidošanai starp visām ieinteresētajām pusēm; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka ir svarīgi, lai politisko dialogu neuzskatītu par Kotonū nolīguma 96. un 97. pantā paredzēto konsultāciju pirmo līmeni, bet lai tas kalpotu pirmkārt noturīgu un dziļu ilgtermiņa attiecību izveidošanai starp visām ieinteresētajām pusēm;

| 6. | uzsver, ka cilvēktiesību ievērošanai, cīņai pret nabadzību, saistībām attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību un dzimumu līdztiesību ir jābūt politiskā dialoga centrā; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka cilvēktiesību ievērošanai, cīņai pret nabadzību, saistībām attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību un dzimumu līdztiesību ir jābūt politiskā dialoga centrā;

| 7. | aicina visas puses apsvērt plašo jautājumu loku, kas pārsniedz jautājumus, kuri iekļauti 8. pantā: mazkalibra ieroču izplatīšana, korupcija, valsts parāds, pasaules, valsts, reģionālā un sektoru attīstības politika, bērnu un bērnu karavīru tiesības, veselības aprūpe un, jo īpaši, cīņa pret HIV/AIDS; |
| --- | --- |

7.

aicina visas puses apsvērt plašo jautājumu loku, kas pārsniedz jautājumus, kuri iekļauti 8. pantā: mazkalibra ieroču izplatīšana, korupcija, valsts parāds, pasaules, valsts, reģionālā un sektoru attīstības politika, bērnu un bērnu karavīru tiesības, veselības aprūpe un, jo īpaši, cīņa pret HIV/AIDS;

| 8. | uzsver Kotonū nolīguma 8. pantā paredzētā dialoga preventīvo būtību – to, ka tā mērķis ir radīt savstarpēju uzticību pirms konflikta izraisīšanās un pirms konsultācijas, kas paredzētas Kotonū nolīguma 96. un 97. pantā, kļūst nepieciešamas; |
| --- | --- |

8.

uzsver Kotonū nolīguma 8. pantā paredzētā dialoga preventīvo būtību – to, ka tā mērķis ir radīt savstarpēju uzticību pirms konflikta izraisīšanās un pirms konsultācijas, kas paredzētas Kotonū nolīguma 96. un 97. pantā, kļūst nepieciešamas;

| 9. | pasvītro reģionālo organizāciju, jo īpaši, Āfrikas Savienības (turpmāk - UA) svarīgo lomu dialogā starp konfliktā iesaistītām pusēm krīžu laikā Āfrikas kontinentā un sagaida tieši tāpat no Āfrikas valstu valdībām, lai tās uzņemas saistības veicināt konfliktu risināšanu; |
| --- | --- |

9.

pasvītro reģionālo organizāciju, jo īpaši, Āfrikas Savienības (turpmāk - UA) svarīgo lomu dialogā starp konfliktā iesaistītām pusēm krīžu laikā Āfrikas kontinentā un sagaida tieši tāpat no Āfrikas valstu valdībām, lai tās uzņemas saistības veicināt konfliktu risināšanu;

| 10. | uzsver valstu parlamentu svarīgo lomu politiskajā dialogā starp pusēm un ar prieku sveic panākumus, kādi bijuši semināriem, kas valstu parlamentu locekļiem tikuši organizēti par Kotonū nolīguma piemērošanu; |
| --- | --- |

10.

uzsver valstu parlamentu svarīgo lomu politiskajā dialogā starp pusēm un ar prieku sveic panākumus, kādi bijuši semināriem, kas valstu parlamentu locekļiem tikuši organizēti par Kotonū nolīguma piemērošanu;

| 11. | aicina visas ieinteresētās puses pastāvīgi iesaistīties politiskajā dialogā un negaidīt, lai tajā iesaistītos tad, kad attiecības jau ir nonākušas kritiskā fāzē; |
| --- | --- |

11.

aicina visas ieinteresētās puses pastāvīgi iesaistīties politiskajā dialogā un negaidīt, lai tajā iesaistītos tad, kad attiecības jau ir nonākušas kritiskā fāzē;

| 12. | uzskata, ka politiskā dialoga pastiprināšanai jāstiprina arī ACP un ES Apvienotā parlamentārā asambleja, kas ir svarīgs dalībnieks, un uzsver to, cik svarīgs ir tajā notiekošais neoficiālais dialogs, kam jākļūst par īstu “parlamentāro diplomātiju;” |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka politiskā dialoga pastiprināšanai jāstiprina arī ACP un ES Apvienotā parlamentārā asambleja, kas ir svarīgs dalībnieks, un uzsver to, cik svarīgs ir tajā notiekošais neoficiālais dialogs, kam jākļūst par īstu “parlamentāro diplomātiju;”

Mehānismi un kārtība

| 13. | atbalsta ACP valstu priekšlikumu, pārskatot Kotonū nolīgumu, sastādīt nolīguma pielikumu, kurā precizētu politiskā dialoga mehānismus un kārtību; lūdz Komisiju šajā sakarā izteikt priekšlikumus; |
| --- | --- |

13.

atbalsta ACP valstu priekšlikumu, pārskatot Kotonū nolīgumu, sastādīt nolīguma pielikumu, kurā precizētu politiskā dialoga mehānismus un kārtību; lūdz Komisiju šajā sakarā izteikt priekšlikumus;

| 14. | aicina ieinteresētās puses pēc iespējas ātrāk ieviest ACP agrīnās brīdināšanas sistēmu, kā tā aprakstīta ACP iekšējā politiskā dialoga struktūrā un pamatprincipos, ko pieņēmusi ACP Ministru padome, lai varētu palīdzēt ACP valstīm to centienos veikt pasākumus konfliktu novēršanā tā, lai nebūtu vajadzīgas konsultācijas, kas paredzētas Kotonū nolīguma 96. un 97. pantā; |
| --- | --- |

14.

aicina ieinteresētās puses pēc iespējas ātrāk ieviest ACP agrīnās brīdināšanas sistēmu, kā tā aprakstīta ACP iekšējā politiskā dialoga struktūrā un pamatprincipos, ko pieņēmusi ACP Ministru padome, lai varētu palīdzēt ACP valstīm to centienos veikt pasākumus konfliktu novēršanā tā, lai nebūtu vajadzīgas konsultācijas, kas paredzētas Kotonū nolīguma 96. un 97. pantā;

| 15. | aicina ACP valstis informēt Apvienoto parlamentāro asambleju par būtiskākajiem Āfrikas agrīnā brīdinājuma mehānisma sasniegumiem tā, lai pēc iespējas agrāk varētu noteikt jaunu krīžu parādīšanos vai konfliktu atkārtošanos un veicināt risinājumu meklēšanu, izmantojot politisko dialogu; |
| --- | --- |

15.

aicina ACP valstis informēt Apvienoto parlamentāro asambleju par būtiskākajiem Āfrikas agrīnā brīdinājuma mehānisma sasniegumiem tā, lai pēc iespējas agrāk varētu noteikt jaunu krīžu parādīšanos vai konfliktu atkārtošanos un veicināt risinājumu meklēšanu, izmantojot politisko dialogu;

| 16. | aicina ieinteresētās puses izveidot pēru grupu, kas atrastos Briselē, saskaņā ar 2002. gada ACP Ministru padomes rekomendāciju, kas atbilst līdzīgiem pasākumiem un tos atbalsta, ko ieviesusi Āfrikas Savienība, un nodrošināt, ka līdzīgas pēru grupas tiktu izveidotas reģionos, kur ir problēmas; uzsver, ka ir ļoti svarīgi tam piesaistīt Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļus un nevalstiskos dalībniekus, kā arī neiesaistīto ACP reģionu pārstāvjus ar mērķi uzturēt efektīvu politisko dialogu tā dažādajās stadijās; |
| --- | --- |

16.

aicina ieinteresētās puses izveidot pēru grupu, kas atrastos Briselē, saskaņā ar 2002. gada ACP Ministru padomes rekomendāciju, kas atbilst līdzīgiem pasākumiem un tos atbalsta, ko ieviesusi Āfrikas Savienība, un nodrošināt, ka līdzīgas pēru grupas tiktu izveidotas reģionos, kur ir problēmas; uzsver, ka ir ļoti svarīgi tam piesaistīt Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļus un nevalstiskos dalībniekus, kā arī neiesaistīto ACP reģionu pārstāvjus ar mērķi uzturēt efektīvu politisko dialogu tā dažādajās stadijās;

| 17. | aicina ACP un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļus risināt politisko dialogu visos līmeņos, kā arī izmantot individuālas sarunas un informēt ACP un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas Politisko lietu komiteju; |
| --- | --- |

17.

aicina ACP un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļus risināt politisko dialogu visos līmeņos, kā arī izmantot individuālas sarunas un informēt ACP un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas Politisko lietu komiteju;

| 18. | aicina ACP un ES Ministru padomi pēc ministru sanāksmēm sniegt ziņojumu ACP un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai un aicina šīs divas institūcijas veicināt savā starpā gan oficiālu, gan neoficiālu politisko dialogu; |
| --- | --- |

18.

aicina ACP un ES Ministru padomi pēc ministru sanāksmēm sniegt ziņojumu ACP un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai un aicina šīs divas institūcijas veicināt savā starpā gan oficiālu, gan neoficiālu politisko dialogu;

| 19. | aicina ACP un ES apvienoto sekretariātu sastādīt visu Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu sarakstu, norādot to vārdu, amatu, adresi un iekļaujot fotogrāfiju tā, lai šī veidlapa varētu tikt izmantota, lai meklētu un saistītos ar potenciālajiem politiskā dialoga sarunu partneriem; |
| --- | --- |

19.

aicina ACP un ES apvienoto sekretariātu sastādīt visu Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu sarakstu, norādot to vārdu, amatu, adresi un iekļaujot fotogrāfiju tā, lai šī veidlapa varētu tikt izmantota, lai meklētu un saistītos ar potenciālajiem politiskā dialoga sarunu partneriem;

| 20. | aicina Eiropas Komisiju piešķirt nepieciešamo finansējumu, lai attīstītu un institucionalizētu iespēju ACP valstīm pēc vajadzības ielūgt kaimiņvalstu pārstāvjus (“valsts draugus”, tostarp ACP un ES APA pārstāvjus) noteiktos politiskā dialoga procesa aspektos; |
| --- | --- |

20.

aicina Eiropas Komisiju piešķirt nepieciešamo finansējumu, lai attīstītu un institucionalizētu iespēju ACP valstīm pēc vajadzības ielūgt kaimiņvalstu pārstāvjus (“valsts draugus”, tostarp ACP un ES APA pārstāvjus) noteiktos politiskā dialoga procesa aspektos;

| 21. | uzdod Eiropas Komisijai kā Eiropas Savienības budžeta projekta priekšlikuma sastādītāju, kā arī Eiropas Parlamentu un Eiropas Savienības Ministru padomi saistībā ar to budžeta pilnvarām izskatīt iespēju gadījumā, ja Eiropas Attīstības fonds (FED) tiks iekļauts Kopienas budžetā, cieši iesaistīt ACP un ES Apvienoto parlamentāro asambleju ES budžeta procedūrā, lai tā varētu dod būtisku ieguldījumu ES budžeta pilnvarās attiecībā uz ar budžetu saistītiem jautājumiem, kas skar ACP valstis, un lai politiskais dialogs tiktu pastiprināts visos attīstības atbalsta jautājumos; |
| --- | --- |

21.

uzdod Eiropas Komisijai kā Eiropas Savienības budžeta projekta priekšlikuma sastādītāju, kā arī Eiropas Parlamentu un Eiropas Savienības Ministru padomi saistībā ar to budžeta pilnvarām izskatīt iespēju gadījumā, ja Eiropas Attīstības fonds (FED) tiks iekļauts Kopienas budžetā, cieši iesaistīt ACP un ES Apvienoto parlamentāro asambleju ES budžeta procedūrā, lai tā varētu dod būtisku ieguldījumu ES budžeta pilnvarās attiecībā uz ar budžetu saistītiem jautājumiem, kas skar ACP valstis, un lai politiskais dialogs tiktu pastiprināts visos attīstības atbalsta jautājumos;

| 22. | aicina visas ieinteresētās puses garantēt pilnīgu drošību visiem politiskā procesa dalībniekiem pirms to iesaistīšanās, tās laikā un pēc tās; |
| --- | --- |

22.

aicina visas ieinteresētās puses garantēt pilnīgu drošību visiem politiskā procesa dalībniekiem pirms to iesaistīšanās, tās laikā un pēc tās;

| 23. | pieprasa, lai gan no ACP puses, gan ES puses visa veida politiskajā dialogā un konsultāciju procedūrā, kā arī visos to posmos tiktu nodrošināta sieviešu līdzdalība; |
| --- | --- |

23.

pieprasa, lai gan no ACP puses, gan ES puses visa veida politiskajā dialogā un konsultāciju procedūrā, kā arī visos to posmos tiktu nodrošināta sieviešu līdzdalība;

| 24. | atbalsta to, ka valstu organizatori un ES delegācijas, pilsoniskai sabiedrībai piedaloties, valstu parlamentos organizē regulāras noklausīšanās par esošo politisko dialogu; |
| --- | --- |

24.

atbalsta to, ka valstu organizatori un ES delegācijas, pilsoniskai sabiedrībai piedaloties, valstu parlamentos organizē regulāras noklausīšanās par esošo politisko dialogu;

| 25. | uzskata, ka tādos starptautiskos forumos kā ANO un Pasaules tirdzniecības organizācija (turpmāk – WTO) ir nepieciešams stingri aizstāvēt nostājas, kas paustas kopējos lēmumos un secinājumos, pie kuriem ir novedis politiskais dialogs; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka tādos starptautiskos forumos kā ANO un Pasaules tirdzniecības organizācija (turpmāk – WTO) ir nepieciešams stingri aizstāvēt nostājas, kas paustas kopējos lēmumos un secinājumos, pie kuriem ir novedis politiskais dialogs;

| 26. | pasvītro, ka politiskais dialogs, būdams savstarpējs process starp līdztiesīgiem partneriem, kas cits citam uzticas, jo īpaši ļauj ACP valstīm pieprasīt izskatīt Eiropas Savienības īstenotās politikas atbilstību un ietekmi uz ACP valstīm; |
| --- | --- |

26.

pasvītro, ka politiskais dialogs, būdams savstarpējs process starp līdztiesīgiem partneriem, kas cits citam uzticas, jo īpaši ļauj ACP valstīm pieprasīt izskatīt Eiropas Savienības īstenotās politikas atbilstību un ietekmi uz ACP valstīm;

| 27. | pieprasa sistemātiski iekļaut ACP un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas darba kārtībā regulārus ziņojumus par 8. panta politisko dialogu (saturs, procesi, uzturēšana, rezultāti); |
| --- | --- |

27.

pieprasa sistemātiski iekļaut ACP un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas darba kārtībā regulārus ziņojumus par 8. panta politisko dialogu (saturs, procesi, uzturēšana, rezultāti);

| 28. | pasvītro, ka attīstība reģionalizācijas virzienā dod iespēju pastiprināt politisko dialogu reģionālā līmenī un rekomendē reģionālas sanāksmes saistībā ar ACP un ES Parlamentāro asambleju. |
| --- | --- |

28.

pasvītro, ka attīstība reģionalizācijas virzienā dod iespēju pastiprināt politisko dialogu reģionālā līmenī un rekomendē reģionālas sanāksmes saistībā ar ACP un ES Parlamentāro asambleju.

Spējas un resursi

| 29. | atbalsta par dialoga organizēšanu atbildīgo personu un it īpaši iesaistīto dalībnieku aktīvu un pārredzamu identifikāciju dažādos līmeņos (valsts, reģiona, visu ACP valstu un globālā) un saskaņā ar vietējiem apstākļiem; |
| --- | --- |

29.

atbalsta par dialoga organizēšanu atbildīgo personu un it īpaši iesaistīto dalībnieku aktīvu un pārredzamu identifikāciju dažādos līmeņos (valsts, reģiona, visu ACP valstu un globālā) un saskaņā ar vietējiem apstākļiem;

| 30. | uzskata, ka ir skaidri jānosaka, kādas organizācijas un personas pieder pie nevalstisko dalībnieku kategorijas; pasvītro šajā sakarā skaidras un precīziem kritērijiem balstītas definīcijas vajadzību; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka ir skaidri jānosaka, kādas organizācijas un personas pieder pie nevalstisko dalībnieku kategorijas; pasvītro šajā sakarā skaidras un precīziem kritērijiem balstītas definīcijas vajadzību;

| 31. | aicina puses vajadzības gadījumā apsvērt neatkarīgu/neitrālu koordinatoru izmantošanu, it īpaši kaut nedaudz jutīgos jautājumos un, ja nepieciešamas, pat Apvienotās parlamentārās asamblejas izmantošanu; |
| --- | --- |

31.

aicina puses vajadzības gadījumā apsvērt neatkarīgu/neitrālu koordinatoru izmantošanu, it īpaši kaut nedaudz jutīgos jautājumos un, ja nepieciešamas, pat Apvienotās parlamentārās asamblejas izmantošanu;

| 32. | pieprasa Eiropas Komisijai izveidot mehānismus, tostarp finansēšanas iespējas, lai nodrošinātu regulāru dialogu vietējā līmenī, kā arī sekojošu ziņošanu attiecīgajām iestādēm Briselē; |
| --- | --- |

32.

pieprasa Eiropas Komisijai izveidot mehānismus, tostarp finansēšanas iespējas, lai nodrošinātu regulāru dialogu vietējā līmenī, kā arī sekojošu ziņošanu attiecīgajām iestādēm Briselē;

| 33. | aicina ACP un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļus aktīvi piedalīties atbilstošos visu līmeņu politiskā dialoga procesos; |
| --- | --- |

33.

aicina ACP un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļus aktīvi piedalīties atbilstošos visu līmeņu politiskā dialoga procesos;

| 34. | mudina ACP un EK Ministru padomes locekļus apmeklēt un aktīvi piedalīties kopīgajās ministru sesijās; |
| --- | --- |

34.

mudina ACP un EK Ministru padomes locekļus apmeklēt un aktīvi piedalīties kopīgajās ministru sesijās;

| 35. | uzsver vajadzību veicināt 8. panta politisko dialogu valstu parlamentu un ACP un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līmenī; |
| --- | --- |

35.

uzsver vajadzību veicināt 8. panta politisko dialogu valstu parlamentu un ACP un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līmenī;

Īpaši savstarpēji svarīgi politiskie jautājumi

| 36. | ir pārliecināta par to, ka jāturpina humānā palīdzība un dialogs ar pilsonisko sabiedrību gadījumos, kad notiek pastāvīga vispārējo cilvēktiesību pārkāpumi pat tad, ja tos veic valsts, tā, lai iedzīvotājiem nebūtu jāmaksā par savas valdības pastrādātājiem pārkāpumiem; |
| --- | --- |

36.

ir pārliecināta par to, ka jāturpina humānā palīdzība un dialogs ar pilsonisko sabiedrību gadījumos, kad notiek pastāvīga vispārējo cilvēktiesību pārkāpumi pat tad, ja tos veic valsts, tā, lai iedzīvotājiem nebūtu jāmaksā par savas valdības pastrādātājiem pārkāpumiem;

| 37. | pieprasa, lai saistībā ar ACP un ES politisko dialogu steidzami tiktu risināta problēma, kas jaunattīstības valstīs saistīta ar korupciju un nelikumīgu finanšu praksi, kurā bieži piedalās ES un citu piešķīrēju valstu “partneri”, tā, lai varētu novērtēt netīrās naudas daudzumu, kas aizplūst no jaunattīstības un pārejas valstīm, un sekas, ko šī parādība izraisa šīm valstīm un attīstības atbalsta programmām; |
| --- | --- |

37.

pieprasa, lai saistībā ar ACP un ES politisko dialogu steidzami tiktu risināta problēma, kas jaunattīstības valstīs saistīta ar korupciju un nelikumīgu finanšu praksi, kurā bieži piedalās ES un citu piešķīrēju valstu “partneri”, tā, lai varētu novērtēt netīrās naudas daudzumu, kas aizplūst no jaunattīstības un pārejas valstīm, un sekas, ko šī parādība izraisa šīm valstīm un attīstības atbalsta programmām;

| 38. | aicina ACP un ES Ministru padomi un Eiropas Komisiju demonstrēt savu autoritāti, atmaskojot visgraujošāko ekonomikas parādību, kas ietekmē nabadzīgās valstis, un kopā ar Pasaules banku, Starptautiskā valūtas fonda (turpmāk – FMI) un citām institūcijām un daudzpusējām donororganizācijām stājoties pretī netīrās naudas problēmai; |
| --- | --- |

38.

aicina ACP un ES Ministru padomi un Eiropas Komisiju demonstrēt savu autoritāti, atmaskojot visgraujošāko ekonomikas parādību, kas ietekmē nabadzīgās valstis, un kopā ar Pasaules banku, Starptautiskā valūtas fonda (turpmāk – FMI) un citām institūcijām un daudzpusējām donororganizācijām stājoties pretī netīrās naudas problēmai;

| 39. | tic cieši, ka, kopā stājoties pretī korupcijas un nelikumīgās finanšu prakses problēmai jaunattīstības valstīs, ACP valstis un ES valstis veiks lielu ieguldījumu cīņā pret nabadzību, noziedzību un terorismu, reizē veicinot politisko stabilitāti un sociāli ekonomisko attīstību; |
| --- | --- |

39.

tic cieši, ka, kopā stājoties pretī korupcijas un nelikumīgās finanšu prakses problēmai jaunattīstības valstīs, ACP valstis un ES valstis veiks lielu ieguldījumu cīņā pret nabadzību, noziedzību un terorismu, reizē veicinot politisko stabilitāti un sociāli ekonomisko attīstību;

| 40. | uzdod tās līdzpriekšsēdētājiem nodot šo rezolūciju ACP un ES Ministru padomei, Eiropas Komisijai un ACP reģionālās integrācijas organizācijām. |
| --- | --- |

40.

uzdod tās līdzpriekšsēdētājiem nodot šo rezolūciju ACP un ES Ministru padomei, Eiropas Komisijai un ACP reģionālās integrācijas organizācijām.

---

(1)  ACP un ES Apvienotā parlamentārā asambleja pieņēma 2004. gada 25. novembrī, Hāgā (Nīderlandē)

(2)  OV L 317, 15.12.2000, 3. lpp.

(3)  OV C 26, 29.1.2004, 32. lpp.

REZOLŪCIJA (1)

par pārtikas palīdzību un nodrošinātību ar pārtiku

ACP un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties Hāgā (Nīderlandē) 2004. gada 22. līdz 25. novembrī, |
| --- | --- |

—

tiekoties Hāgā (Nīderlandē) 2004. gada 22. līdz 25. novembrī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu;

| — | ņemot vērā 1996. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1292/96 par pārtikas palīdzības un īpašu nodrošinātības ar pārtiku pasākumu politiku un pārvaldi (2); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1996. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1292/96 par pārtikas palīdzības un īpašu nodrošinātības ar pārtiku pasākumu politiku un pārvaldi (2);

| — | ņemot vērā vispārējo 1974. gada deklarāciju par galīgu bada un nepietiekama uztura izskaušanu, ko Apvienoto Nāciju Ģenerālā Asambleja pieņēma savā rezolūcijā 3348 (XXIX); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vispārējo 1974. gada deklarāciju par galīgu bada un nepietiekama uztura izskaušanu, ko Apvienoto Nāciju Ģenerālā Asambleja pieņēma savā rezolūcijā 3348 (XXIX);

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Sistēmas tīklu attiecībā uz lauku reģionu attīstību un nodrošinātību ar pārtiku, kā arī Ģenerālās Asamblejas rezolūcijas A/57/226 un A/56/155; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Sistēmas tīklu attiecībā uz lauku reģionu attīstību un nodrošinātību ar pārtiku, kā arī Ģenerālās Asamblejas rezolūcijas A/57/226 un A/56/155;

| — | ņemot vērā saistības, ko ACP valstis un Eiropas Savienības dalībvalstis uzņēmušās ACP un ES Sadarbības nolīgumā, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā, un, jo īpaši, noteikumus, kas tām uzliek pienākumu vai saistības samazināt problēmas, kas saistītas ar drošību un ar nodrošinātību ar pārtiku (23. pants d) punkts un 72. un 73. pants; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā saistības, ko ACP valstis un Eiropas Savienības dalībvalstis uzņēmušās ACP un ES Sadarbības nolīgumā, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā, un, jo īpaši, noteikumus, kas tām uzliek pienākumu vai saistības samazināt problēmas, kas saistītas ar drošību un ar nodrošinātību ar pārtiku (23. pants d) punkts un 72. un 73. pants;

| — | ņemot vērā Tūkstošgades mērķus attīstībai (OMD). kas pieņemti Apvienoto Nāciju Tūkstošgades sammitā, kurš notika 2000. gada no 6. līdz 8. septembrim; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tūkstošgades mērķus attīstībai (OMD). kas pieņemti Apvienoto Nāciju Tūkstošgades sammitā, kurš notika 2000. gada no 6. līdz 8. septembrim;

| — | ņemot vērā Monterejas vienošanos, kas pieņemta 2002. gada 22. marta Apvienoto Nāciju konferencē par attīstības finansēšanu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Monterejas vienošanos, kas pieņemta 2002. gada 22. marta Apvienoto Nāciju konferencē par attīstības finansēšanu;

| — | ņemot vērā deklarāciju, kas pieņemta Pasaules pārtikas sammitā: Piecus gadus vēlāk – Starptautiskā savienība pret badu, kas notika no 2002. gada 10. līdz 13. jūnijam Romā (Itālijā); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju, kas pieņemta Pasaules pārtikas sammitā: Piecus gadus vēlāk – Starptautiskā savienība pret badu, kas notika no 2002. gada 10. līdz 13. jūnijam Romā (Itālijā);

| — | ņemot Johanesburgas deklarāciju par ilgtspējīgu attīstību, kas pieņemta 2002. gada 4. septembrī Apvienoto Nāciju Pasaules sammitā par ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

—

ņemot Johanesburgas deklarāciju par ilgtspējīgu attīstību, kas pieņemta 2002. gada 4. septembrī Apvienoto Nāciju Pasaules sammitā par ilgtspējīgu attīstību;

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Vispasaules konferenci par mazo jaunattīstības salu valstu ilgtspējīgu attīstību un Bardadosas darbības plānu, kura notika Barbadosā no 1994. gada 25. aprīļa līdz 6. maijam, un jo īpaši pasākumus, kas attiecas uz nodrošinātības ar pārtiku nestabilitāti un īpašajiem ar to saistītajiem apstākļiem, kas raksturīgi mazajām jaunattīstības salu valstīm; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Vispasaules konferenci par mazo jaunattīstības salu valstu ilgtspējīgu attīstību un Bardadosas darbības plānu, kura notika Barbadosā no 1994. gada 25. aprīļa līdz 6. maijam, un jo īpaši pasākumus, kas attiecas uz nodrošinātības ar pārtiku nestabilitāti un īpašajiem ar to saistītajiem apstākļiem, kas raksturīgi mazajām jaunattīstības salu valstīm;

| — | ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (ACP-UE 3692/04); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (ACP-UE 3692/04);

| A. | Tā kā galējas nabadzības un bada izskaušana ir galvenais no Apvienoto Nāciju “Tūkstošgades mērķiem attīstībai”; |
| --- | --- |

A.

Tā kā galējas nabadzības un bada izskaušana ir galvenais no Apvienoto Nāciju “Tūkstošgades mērķiem attīstībai”;

| B. | tā kā katram cilvēkam ir tiesības uz pieeju veselīgam, drošam un barojošam uzturam saskaņā ar tiesībām uz atbilstošu pārtiku un katra pamattiesībām būt pasargātam no bada; |
| --- | --- |

B.

tā kā katram cilvēkam ir tiesības uz pieeju veselīgam, drošam un barojošam uzturam saskaņā ar tiesībām uz atbilstošu pārtiku un katra pamattiesībām būt pasargātam no bada;

| C. | tā kā vairāk par 800 miljonu personu pasaulē un, jo īpaši, jaunattīstības valstīs, nav pietiekoši daudz pārtikas, lai tie varētu apmierināt vissvarīgākās ar pārtiku saistītās vajadzības; |
| --- | --- |

C.

tā kā vairāk par 800 miljonu personu pasaulē un, jo īpaši, jaunattīstības valstīs, nav pietiekoši daudz pārtikas, lai tie varētu apmierināt vissvarīgākās ar pārtiku saistītās vajadzības;

| D. | tā kā pasaulē pārtika ir kļuvusi daudz pieejamāka, bet daudzās grūtības, kas saistītas ar pieeju pārtikai, ģimeņu un valsti ienākumu hroniska nepietiekamība, lai iegādātos pārtikas produktus, piedāvājuma un pieprasījuma nestabilitāte, kā arī dabas vai cilvēku izraisītās katastrofas kavē apmierināt iedzīvotāju pārtikas vajadzības; |
| --- | --- |

D.

tā kā pasaulē pārtika ir kļuvusi daudz pieejamāka, bet daudzās grūtības, kas saistītas ar pieeju pārtikai, ģimeņu un valsti ienākumu hroniska nepietiekamība, lai iegādātos pārtikas produktus, piedāvājuma un pieprasījuma nestabilitāte, kā arī dabas vai cilvēku izraisītās katastrofas kavē apmierināt iedzīvotāju pārtikas vajadzības;

| E. | tā kā bez nodrošinātības ar pārtiku arī pārtikas drošumam ir svarīga loma, lai nodrošinātu ACP valstu iedzīvotājiem, jo īpaši, veselības jomā labāku apgādi ar drošiem pārtikas produktiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā bez nodrošinātības ar pārtiku arī pārtikas drošumam ir svarīga loma, lai nodrošinātu ACP valstu iedzīvotājiem, jo īpaši, veselības jomā labāku apgādi ar drošiem pārtikas produktiem;

Pārtikas politika

| F. | tā kā “Pasaules pārtikas sammitā: Pēc pieciem gadiem” pieņemtā deklarācija atkārto politisko gribu un vēlmi visiem panākt nodrošinātību ar pārtiku, un pastāvīgi pielikt pūles, lai izskaustu badu visās valstīs, un, lai vistuvākajā nākotnē līdz 2015. gadam uz pusi samazinātu to personu skaitu, kurām nepietiek pārtikas; |
| --- | --- |

F.

tā kā “Pasaules pārtikas sammitā: Pēc pieciem gadiem” pieņemtā deklarācija atkārto politisko gribu un vēlmi visiem panākt nodrošinātību ar pārtiku, un pastāvīgi pielikt pūles, lai izskaustu badu visās valstīs, un, lai vistuvākajā nākotnē līdz 2015. gadam uz pusi samazinātu to personu skaitu, kurām nepietiek pārtikas;

| G. | tā kā ir arī uzsvērts, ka tiesības uz atbilstošu pārtiku ir cilvēka pamattiesības un ka tāpēc pārtiku nevar izmantot kā politiskā un ekonomiskā spiediena instrumentu un ir jāpasvītro svarīgums, kas piemīt starptautiskai sadarbībai un solidaritātei attiecībā uz pūlēm, kas pieliktas, lai izskaustu badu; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir arī uzsvērts, ka tiesības uz atbilstošu pārtiku ir cilvēka pamattiesības un ka tāpēc pārtiku nevar izmantot kā politiskā un ekonomiskā spiediena instrumentu un ir jāpasvītro svarīgums, kas piemīt starptautiskai sadarbībai un solidaritātei attiecībā uz pūlēm, kas pieliktas, lai izskaustu badu;

| H. | tā kā ir svarīgi, lai vispirms ACP valstīs tiktu ieviesti vai konsolidēti valstu darbības plāni, lai varētu uzlabot apgādi ar pārtikas produktiem, stiprināt drošības tīklus, kas nabadzīgajiem ļauj iegādāties pieejamās pirmās nepieciešamības preces, un programmas, kas vērstas uz cīņu pret nabadzību, turklāt ņemot vērā attiecīgo valstu ekonomisko un sociālo dinamiku; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir svarīgi, lai vispirms ACP valstīs tiktu ieviesti vai konsolidēti valstu darbības plāni, lai varētu uzlabot apgādi ar pārtikas produktiem, stiprināt drošības tīklus, kas nabadzīgajiem ļauj iegādāties pieejamās pirmās nepieciešamības preces, un programmas, kas vērstas uz cīņu pret nabadzību, turklāt ņemot vērā attiecīgo valstu ekonomisko un sociālo dinamiku;

| I. | tā kā daudzās ACP jaunattīstības valstīs lielākā daļa nabadzīgo un apdraudēto iedzīvotāju grupas dzīvo lauku rajonos, un tāpēc ir nepieciešamas lauku rajonu attīstības programmas, lai varētu efektīvi cīnīties pret nabadzību un badu; |
| --- | --- |

I.

tā kā daudzās ACP jaunattīstības valstīs lielākā daļa nabadzīgo un apdraudēto iedzīvotāju grupas dzīvo lauku rajonos, un tāpēc ir nepieciešamas lauku rajonu attīstības programmas, lai varētu efektīvi cīnīties pret nabadzību un badu;

| J. | tā kā dažādās ACP valstīs ir jāizveido pamatnosacījumi, kas nepieciešami, lai varētu ievērot noteikumus pārtikas drošības jomā un lai šo valstu iedzīvotājiem varētu dot pieeju drošai pārtika, un jādod tiem iespējas eksportēt uz Eiropas Savienības tirgiem veselībai nekaitīgus pārtikas produktus, kas turklāt būtu liels ieguldījums cīņā pret nabadzību; |
| --- | --- |

J.

tā kā dažādās ACP valstīs ir jāizveido pamatnosacījumi, kas nepieciešami, lai varētu ievērot noteikumus pārtikas drošības jomā un lai šo valstu iedzīvotājiem varētu dot pieeju drošai pārtika, un jādod tiem iespējas eksportēt uz Eiropas Savienības tirgiem veselībai nekaitīgus pārtikas produktus, kas turklāt būtu liels ieguldījums cīņā pret nabadzību;

Nodrošinātība ar pārtiku

| K. | tā kā var uzskatīt, ka nodrošinātība ar pārtiku ir tad, kad visiem cilvēkiem jebkurā brīdī ir fiziska un ekonomiska pieeja pārtikai, kas ir pietiekama, veselīga un barojoša un kas ļauj tiem veselīgi un aktīvi dzīvot; |
| --- | --- |

K.

tā kā var uzskatīt, ka nodrošinātība ar pārtiku ir tad, kad visiem cilvēkiem jebkurā brīdī ir fiziska un ekonomiska pieeja pārtikai, kas ir pietiekama, veselīga un barojoša un kas ļauj tiem veselīgi un aktīvi dzīvot;

| L. | tā kā 1996. gada Pasaules pārtikas sammitā (Romā) tika pausti trīs svarīgākie elementi, kas nepieciešami nodrošinātībai ar pārtiku: (i) pieejama un stabila pārtikas apgāde, (ii) pirmās nepieciešamības pārtikas preces, kas pieejamas par pieejamu cenu un (iii) kvalitatīva un droša pārtika; |
| --- | --- |

L.

tā kā 1996. gada Pasaules pārtikas sammitā (Romā) tika pausti trīs svarīgākie elementi, kas nepieciešami nodrošinātībai ar pārtiku: (i) pieejama un stabila pārtikas apgāde, (ii) pirmās nepieciešamības pārtikas preces, kas pieejamas par pieejamu cenu un (iii) kvalitatīva un droša pārtika;

| M. | tā kā “Pasaules pārtikas sammitā: Pēc pieciem gadiem” tika konstatēts, ka nodrošinātības ar pārtiku trūkums neļauj nabadzīgajiem izmantot attīstības iespējas, un tika uzsvērts, ka ir jāpievērš uzmanība uztura bagātīguma jautājumiem, kam jābūt nodrošinātības ar pārtiku sastāvdaļai; |
| --- | --- |

M.

tā kā “Pasaules pārtikas sammitā: Pēc pieciem gadiem” tika konstatēts, ka nodrošinātības ar pārtiku trūkums neļauj nabadzīgajiem izmantot attīstības iespējas, un tika uzsvērts, ka ir jāpievērš uzmanība uztura bagātīguma jautājumiem, kam jābūt nodrošinātības ar pārtiku sastāvdaļai;

| N. | tā kā pat tad, ja daudzi cilvēki cieš no bada tiešā šī termina nozīmē, vēl vairāk cieš no mikro barības vielu nepietiekamības; |
| --- | --- |

N.

tā kā pat tad, ja daudzi cilvēki cieš no bada tiešā šī termina nozīmē, vēl vairāk cieš no mikro barības vielu nepietiekamības;

| O. | tā kā nodrošinātība ar pārtiku lielākajā daļā valstu un, jo īpaši, attiecībā uz jaunattīstības valstīm tiek sasniegta ar lauksaimniecības ražošanas uzlabošanu, ienākumu uzlabošanu lauku rajonos un pieeju taisnīgai tirdzniecībai un bieži ir atkarīga no nabadzīgiem lauksaimniekiem, kuru rīcībā nav ne valdības subsīdiju, ne kredītu, ne tirdzniecības tīklu, pie kuriem ir pieeja lielie lauksaimniecības apsaimniekotāji un transnacionālie lauksaimniecības pārtikas uzņēmumi; |
| --- | --- |

O.

tā kā nodrošinātība ar pārtiku lielākajā daļā valstu un, jo īpaši, attiecībā uz jaunattīstības valstīm tiek sasniegta ar lauksaimniecības ražošanas uzlabošanu, ienākumu uzlabošanu lauku rajonos un pieeju taisnīgai tirdzniecībai un bieži ir atkarīga no nabadzīgiem lauksaimniekiem, kuru rīcībā nav ne valdības subsīdiju, ne kredītu, ne tirdzniecības tīklu, pie kuriem ir pieeja lielie lauksaimniecības apsaimniekotāji un transnacionālie lauksaimniecības pārtikas uzņēmumi;

| P. | tā kā valstu un pasaules politikai attiecībā uz nodrošinātību ar pārtiku ir svarīga loma tās veicināšanā un to bieži ietekmē stratēģija, kas tiek īstenota citos sektoros, piemēram, tirgus apguve, tirdzniecības režīms un transports; |
| --- | --- |

P.

tā kā valstu un pasaules politikai attiecībā uz nodrošinātību ar pārtiku ir svarīga loma tās veicināšanā un to bieži ietekmē stratēģija, kas tiek īstenota citos sektoros, piemēram, tirgus apguve, tirdzniecības režīms un transports;

| Q. | tā kā tāda pārtikas politika, kurā netiek pietiekami ņemta vērā nodrošinātība ar pārtiku, ir devusi tikai neapmierinošas atbildes uz steidzamām un būtiskām pārtikas vajadzībām; |
| --- | --- |

Q.

tā kā tāda pārtikas politika, kurā netiek pietiekami ņemta vērā nodrošinātība ar pārtiku, ir devusi tikai neapmierinošas atbildes uz steidzamām un būtiskām pārtikas vajadzībām;

| R. | tā kā kopējās lauksaimniecības politikas reforma un WTO Dohas cikls nevar ietekmēt, bet, tieši otrādi, atbalstīs lauksaimniecības kultūras, ieskaitot pārtikas produktu kultūras, kas paredzētas iekšējam patēriņam, kā arī eksportam, un kas vienas pašas var sagādāt eksporta ieņēmumus, kas vajadzīgi, lai varētu finansēt importu, ko veic ACP jaunattīstības valstis, kas pirmās nepieciešamības pārtikas produktus tikai importē un kurām šie produkti ir nepieciešami, lai apmierinātu savas vajadzības šajā jomā, tajā skaitā izmantojot noteikumus, kas paredzēti Kotonū nolīguma 54. pantā attiecībā uz to, lai garantētu šo valstu nodrošinātību ar pārtiku; |
| --- | --- |

R.

tā kā kopējās lauksaimniecības politikas reforma un WTO Dohas cikls nevar ietekmēt, bet, tieši otrādi, atbalstīs lauksaimniecības kultūras, ieskaitot pārtikas produktu kultūras, kas paredzētas iekšējam patēriņam, kā arī eksportam, un kas vienas pašas var sagādāt eksporta ieņēmumus, kas vajadzīgi, lai varētu finansēt importu, ko veic ACP jaunattīstības valstis, kas pirmās nepieciešamības pārtikas produktus tikai importē un kurām šie produkti ir nepieciešami, lai apmierinātu savas vajadzības šajā jomā, tajā skaitā izmantojot noteikumus, kas paredzēti Kotonū nolīguma 54. pantā attiecībā uz to, lai garantētu šo valstu nodrošinātību ar pārtiku;

| S. | tā kā pāreja no pārtikas pašpietiekamības uz nodrošinātību ar pārtiku notiek galvenokārt, pastāvot piemērotai lauksaimniecības infrastruktūrai, kredīta iespējām un attīstības programmām, kā arī pastāvot efektīvai drošības sistēmai, kas aptver pilsētu un lauku rajonus, un savlaicīga brīdinājuma un neatliekamas rīcības struktūras; |
| --- | --- |

S.

tā kā pāreja no pārtikas pašpietiekamības uz nodrošinātību ar pārtiku notiek galvenokārt, pastāvot piemērotai lauksaimniecības infrastruktūrai, kredīta iespējām un attīstības programmām, kā arī pastāvot efektīvai drošības sistēmai, kas aptver pilsētu un lauku rajonus, un savlaicīga brīdinājuma un neatliekamas rīcības struktūras;

| T. | tā kā krīzes, kas saistītas ar nodrošinātības ar pārtiku, visbiežāk notiek strauja demogrāfiskā pieauguma un atkārtojošos katastrofu dēļ, piemēram, konfliktu, sausuma vai plūdu dēļ, kas pastāvīgi iznīcina jau tā nabadzīgo iedzīvotāju īpašumu, izraisot veselu kopienu izzušanu, kas palielina politisko un sociālo nestabilitāti; |
| --- | --- |

T.

tā kā krīzes, kas saistītas ar nodrošinātības ar pārtiku, visbiežāk notiek strauja demogrāfiskā pieauguma un atkārtojošos katastrofu dēļ, piemēram, konfliktu, sausuma vai plūdu dēļ, kas pastāvīgi iznīcina jau tā nabadzīgo iedzīvotāju īpašumu, izraisot veselu kopienu izzušanu, kas palielina politisko un sociālo nestabilitāti;

| U. | tā kā miera un drošības uzturēšanai un starptautiskās sadarbības stiprināšanai pārtikas un lauksaimniecības jomā ir svarīga loma ekonomikas situācijas un nodrošinātības ar pārtiku uzlabošanā; |
| --- | --- |

U.

tā kā miera un drošības uzturēšanai un starptautiskās sadarbības stiprināšanai pārtikas un lauksaimniecības jomā ir svarīga loma ekonomikas situācijas un nodrošinātības ar pārtiku uzlabošanā;

| V. | tā kā ir atzīts, ka HIV/AIDS izplatīšanās veicina nodrošinātības ar pārtiku samazināšanos attiecīgajās ACP valstīs; |
| --- | --- |

V.

tā kā ir atzīts, ka HIV/AIDS izplatīšanās veicina nodrošinātības ar pārtiku samazināšanos attiecīgajās ACP valstīs;

Labā pārvalde un atbildība pārtikas jomā

| W. | tā kā laba pārvalde pārtikas jomā ir izdevīga daudziem dalībniekiem gan valsts varas, gan pilsoniskās sabiedrības līmenī; |
| --- | --- |

W.

tā kā laba pārvalde pārtikas jomā ir izdevīga daudziem dalībniekiem gan valsts varas, gan pilsoniskās sabiedrības līmenī;

| X. | tā kā vietējā, valstu un starptautiskā līmenī ir atzīts, ka, lai iniciatīvām, kas veiktas nodrošinātības ar pārtiku jomā, būtu panākumi, ir nepieciešama laba pārvaldes prakse; |
| --- | --- |

X.

tā kā vietējā, valstu un starptautiskā līmenī ir atzīts, ka, lai iniciatīvām, kas veiktas nodrošinātības ar pārtiku jomā, būtu panākumi, ir nepieciešama laba pārvaldes prakse;

| Y. | tā kā tas, vai izdosies panākt nodrošinātību ar pārtiku, lielā mērā būs atkarīgs no valdības un pilsoniskās sabiedrības pilnvērtīgas iesaistīšanās un no visu iesaistīto dalībnieku pūliņu pastiprināšanas, jo īpaši, nabadzīgo un to personu, kas cieš badu; |
| --- | --- |

Y.

tā kā tas, vai izdosies panākt nodrošinātību ar pārtiku, lielā mērā būs atkarīgs no valdības un pilsoniskās sabiedrības pilnvērtīgas iesaistīšanās un no visu iesaistīto dalībnieku pūliņu pastiprināšanas, jo īpaši, nabadzīgo un to personu, kas cieš badu;

| Z. | tā kā ir būtiski, lai ACP valstu pieliktajiem pūliņiem, kas vērsti uz šo valstu pārtikas sektoru vidēja termiņa un ilgtermiņa attīstību, sekotu starptautiskais atbalsts; |
| --- | --- |

Z.

tā kā ir būtiski, lai ACP valstu pieliktajiem pūliņiem, kas vērsti uz šo valstu pārtikas sektoru vidēja termiņa un ilgtermiņa attīstību, sekotu starptautiskais atbalsts;

| AA. | tā kā ir ārkārtīgi būtiski, lai starptautiskā sabiedrība stiprinātu pūliņus, ko tā uzņēmusies attīstības jomā ar mērķi jo īpaši izskaust nabadzību, badu un nepietiekamu uzturu, kā arī bērnu mirstību; |
| --- | --- |

AA.

tā kā ir ārkārtīgi būtiski, lai starptautiskā sabiedrība stiprinātu pūliņus, ko tā uzņēmusies attīstības jomā ar mērķi jo īpaši izskaust nabadzību, badu un nepietiekamu uzturu, kā arī bērnu mirstību;

| AB. | tā kā pārtikas palīdzības operācijām jābūt rūpīgi izplānotiem pasākumiem, lai varētu atbildēt uz neatliekamām situācijām, un tie nekādā ziņā nedrīkst ietekmēt ilgtermiņa mērķi, kas ir vērsts uz to, lai attiecīgajās valstīs garantētu pieņemamu nodrošinātības ar pārtiku līmeni; |
| --- | --- |

AB.

tā kā pārtikas palīdzības operācijām jābūt rūpīgi izplānotiem pasākumiem, lai varētu atbildēt uz neatliekamām situācijām, un tie nekādā ziņā nedrīkst ietekmēt ilgtermiņa mērķi, kas ir vērsts uz to, lai attiecīgajās valstīs garantētu pieņemamu nodrošinātības ar pārtiku līmeni;

Pārtikas palīdzība

| AC. | tā kā pārtikas palīdzībai vispirms jāizpaužas kā cilvēka patēriņam paredzētu pārtikas produktu piegādei, kas var būt gan konkrēti adresēta palīdzība, kas krīzes situācijās ļauj sasniegt īpašas iedzīvotāju grupas un tām nodrošināt tiešu pieeju pie atbilstošām pirmās nepieciešamības pārtikas precēm, gan palīdzība, kas tiek sniegta valdībām, lai tās varētu uzturēt pārtikas pieejamību, un kas 'jo īpaši izpaužas, piešķirot subsīdijas pārtikas produktu iegādei; |
| --- | --- |

AC.

tā kā pārtikas palīdzībai vispirms jāizpaužas kā cilvēka patēriņam paredzētu pārtikas produktu piegādei, kas var būt gan konkrēti adresēta palīdzība, kas krīzes situācijās ļauj sasniegt īpašas iedzīvotāju grupas un tām nodrošināt tiešu pieeju pie atbilstošām pirmās nepieciešamības pārtikas precēm, gan palīdzība, kas tiek sniegta valdībām, lai tās varētu uzturēt pārtikas pieejamību, un kas 'jo īpaši izpaužas, piešķirot subsīdijas pārtikas produktu iegādei;

| AD. | tā kā jāpieliek lielāki pūliņi, lai stiprinātu starptautiskās sabiedrības spējas atbildēt uz pārtikas krīzes situācijām un lai uzlabotu nodrošinātību ar pārtiku pasaules mērogā, turklāt garantējot pārtikas palīdzību neatkarīgi no pasaules cenām un piedāvājuma svārstībām; |
| --- | --- |

AD.

tā kā jāpieliek lielāki pūliņi, lai stiprinātu starptautiskās sabiedrības spējas atbildēt uz pārtikas krīzes situācijām un lai uzlabotu nodrošinātību ar pārtiku pasaules mērogā, turklāt garantējot pārtikas palīdzību neatkarīgi no pasaules cenām un piedāvājuma svārstībām;

| AE. | tā kā ir pastāvīgi jāraugās, lai pārtikas palīdzība kalpotu sevišķi kalpotu, lai atvieglotu badu un nepietiekamu uzturu visapdraudētāko grupu vidū un lai tā būtu savietojama ar attiecīgo ACP valstu lauksaimniecības attīstības stratēģiju; |
| --- | --- |

AE.

tā kā ir pastāvīgi jāraugās, lai pārtikas palīdzība kalpotu sevišķi kalpotu, lai atvieglotu badu un nepietiekamu uzturu visapdraudētāko grupu vidū un lai tā būtu savietojama ar attiecīgo ACP valstu lauksaimniecības attīstības stratēģiju;

| AF. | tā kā vajadzētu paredzēt atbilstošu finansējumu, lai varētu nodrošināt savlaicīgu atbildi uz pārtikas vajadzībām, neskarot būtiskos resursus, kas paredzēti ilgtermiņa attīstībai un kas vērsti uz nodrošinātības ar pārtiku trūkuma cēloņiem; |
| --- | --- |

AF.

tā kā vajadzētu paredzēt atbilstošu finansējumu, lai varētu nodrošināt savlaicīgu atbildi uz pārtikas vajadzībām, neskarot būtiskos resursus, kas paredzēti ilgtermiņa attīstībai un kas vērsti uz nodrošinātības ar pārtiku trūkuma cēloņiem;

| AG. | tā kā pārtikas palīdzība tiek uzskatīta par atbilstīgo instrumentu, lai normalizētu nodrošinātību ar pārtiku pēc dabas katastrofām vai krīzes situācijā, un tā kā tāpēc ir pastāvīgi jāpalielina nevalstisko organizāciju (turpmāk – ONG) ar to saistīto ietekmi, efektivitāti un kvalitāti, kā arī samazināt ar to saistīto iespējamo kaitīgo ietekmi, piemēram, atkarību un vietējo tirgu kropļošanu; |
| --- | --- |

AG.

tā kā pārtikas palīdzība tiek uzskatīta par atbilstīgo instrumentu, lai normalizētu nodrošinātību ar pārtiku pēc dabas katastrofām vai krīzes situācijā, un tā kā tāpēc ir pastāvīgi jāpalielina nevalstisko organizāciju (turpmāk – ONG) ar to saistīto ietekmi, efektivitāti un kvalitāti, kā arī samazināt ar to saistīto iespējamo kaitīgo ietekmi, piemēram, atkarību un vietējo tirgu kropļošanu;

| AH. | tā kā pārtikas bagātināšana ar mikroelementiem un mikroelementu pievienošana pārtikai ir vajadzīga, lai kompensētu trūkumus, bet tā kā šis aspekts jāskata neatkarīgi no pārtikas palīdzības, jo tā tiek īstenota ar graudaugiem, bet, lai pievienotu pārtikas bagātinātājus, ir nepieciešama rūpnieciska apstrāde; |
| --- | --- |

AH.

tā kā pārtikas bagātināšana ar mikroelementiem un mikroelementu pievienošana pārtikai ir vajadzīga, lai kompensētu trūkumus, bet tā kā šis aspekts jāskata neatkarīgi no pārtikas palīdzības, jo tā tiek īstenota ar graudaugiem, bet, lai pievienotu pārtikas bagātinātājus, ir nepieciešama rūpnieciska apstrāde;

| AI. | tā kā pārtikas palīdzība – gadījumos, kad tā tiek sniegta ilgā periodā, tiek slikti pārvaldīta vai, ja tas notiek, nepiegriežot ne mazāko vērību tam, vai tiešām pastāv pārtikas trūkums, kas ir nekavējoties uz vietas jārisina – var kaitēt vietējiem tirgiem, nelabvēlīgi ietekmēt pasākumus, ko veic, lai sekmētu vietējo ražošanu un vietējās investīcijas, un tādējādi diemžēl novest pie tā, ka patērētāji vietējo produktu vietā dod priekšroku pārtikas produktiem, kas importēti no Savienotajām Valstīm vai Eiropas; |
| --- | --- |

AI.

tā kā pārtikas palīdzība – gadījumos, kad tā tiek sniegta ilgā periodā, tiek slikti pārvaldīta vai, ja tas notiek, nepiegriežot ne mazāko vērību tam, vai tiešām pastāv pārtikas trūkums, kas ir nekavējoties uz vietas jārisina – var kaitēt vietējiem tirgiem, nelabvēlīgi ietekmēt pasākumus, ko veic, lai sekmētu vietējo ražošanu un vietējās investīcijas, un tādējādi diemžēl novest pie tā, ka patērētāji vietējo produktu vietā dod priekšroku pārtikas produktiem, kas importēti no Savienotajām Valstīm vai Eiropas;

| AJ. | tā kā ir svarīgi nodalīt valstu un ONG pasākumus, kas izpaužas, (a) piegādājot pārtiku tieši nabadzīgajiem iedzīvotājiem, kas ir uzdevums, ko labi veic arī daudzpusējas aģentūras, (b) subsidēt pārtikas iegādi un (c) aizstāt pārtikas palīdzību ar naudas līdzekļiem, lai varētu īstenot produktus, kuros pārtikas palīdzība netiktu transportēta; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā ir svarīgi nodalīt valstu un ONG pasākumus, kas izpaužas, (a) piegādājot pārtiku tieši nabadzīgajiem iedzīvotājiem, kas ir uzdevums, ko labi veic arī daudzpusējas aģentūras, (b) subsidēt pārtikas iegādi un (c) aizstāt pārtikas palīdzību ar naudas līdzekļiem, lai varētu īstenot produktus, kuros pārtikas palīdzība netiktu transportēta;

Neatliekama palīdzība

| AK. | tā kā neatliekama pārtikas palīdzība ir ļāvusi mīkstināt humāno katastrofu apjomu tajās ACP valstīs, kas ir no tās atkarīgas, vai tajās, kuras skārušas dabas katastrofas; |
| --- | --- |

AK.

tā kā neatliekama pārtikas palīdzība ir ļāvusi mīkstināt humāno katastrofu apjomu tajās ACP valstīs, kas ir no tās atkarīgas, vai tajās, kuras skārušas dabas katastrofas;

| AL. | tā kā Lesoto pašlaik ir skāris smags bads, ko izraisījis nepietiekams nokrišņu daudzums trīs gadus pēc kārtas kopš 2001. gada, un ka šo situāciju vēl vairāk sarežģī HIV/AIDS pandēmija, kas skārusi jau 31 % iedzīvotāju; |
| --- | --- |

AL.

tā kā Lesoto pašlaik ir skāris smags bads, ko izraisījis nepietiekams nokrišņu daudzums trīs gadus pēc kārtas kopš 2001. gada, un ka šo situāciju vēl vairāk sarežģī HIV/AIDS pandēmija, kas skārusi jau 31 % iedzīvotāju;

| AM. | tā kā ir būtiski stiprināt starptautiskās neatliekamās palīdzības koordināciju un efektivitāti, lai varētu garantēt ātru, koordinētu un atbilstošu atbildi un,jo īpaši, uzlabojot saziņu starptautiskās sabiedrības starpā; |
| --- | --- |

AM.

tā kā ir būtiski stiprināt starptautiskās neatliekamās palīdzības koordināciju un efektivitāti, lai varētu garantēt ātru, koordinētu un atbilstošu atbildi un,jo īpaši, uzlabojot saziņu starptautiskās sabiedrības starpā;

| AN. | tā kā ir nepieciešams uzlabot un/vai attīstīt neatliekamo pasākumu mehānismus, kas ir efektīvi starptautiskā, reģionālā, valstu un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

AN.

tā kā ir nepieciešams uzlabot un/vai attīstīt neatliekamo pasākumu mehānismus, kas ir efektīvi starptautiskā, reģionālā, valstu un vietējā līmenī;

Pārtikas politika

| 1. | uzsver nepieciešamu pastiprināt pūles, kas vērstas uz to, lai visiem ACP valstu iedzīvotājiem nodrošinātu fizisku un ekonomisku pieeju pārtikai, kas ir pietiekama, veselīga un barojoša un kas ļauj tiem veselīgi un aktīvi dzīvot; |
| --- | --- |

1.

uzsver nepieciešamu pastiprināt pūles, kas vērstas uz to, lai visiem ACP valstu iedzīvotājiem nodrošinātu fizisku un ekonomisku pieeju pārtikai, kas ir pietiekama, veselīga un barojoša un kas ļauj tiem veselīgi un aktīvi dzīvot;

| 2. | aicina starptautisko sabiedrību vēlreiz uzņemties ievērot 2002. gada Pasaules pārtikas sammita mērķus un pastiprināt kopējās pūles, lai tiktu pildītas tas saistības, ko tā uzņēmusies attiecībā uz bada un nepietiekama uztura izskaušanu jo īpaši jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

2.

aicina starptautisko sabiedrību vēlreiz uzņemties ievērot 2002. gada Pasaules pārtikas sammita mērķus un pastiprināt kopējās pūles, lai tiktu pildītas tas saistības, ko tā uzņēmusies attiecībā uz bada un nepietiekama uztura izskaušanu jo īpaši jaunattīstības valstīs;

| 3. | uzsver sadarbības un starptautiskās kooperācijas svarīgumu attiecībā uz to, lai tiktu nodrošināts, ka pārtika netiek izmantota kā politiskā un ekonomikas spiediena instruments; |
| --- | --- |

3.

uzsver sadarbības un starptautiskās kooperācijas svarīgumu attiecībā uz to, lai tiktu nodrošināts, ka pārtika netiek izmantota kā politiskā un ekonomikas spiediena instruments;

| 4. | uzsver nepieciešamību veikt pasākumus gan valstu, gan vietējā līmeni un ieviest pārtikas un lauksaimniecības produktu veicinošo darbību struktūru; |
| --- | --- |

4.

uzsver nepieciešamību veikt pasākumus gan valstu, gan vietējā līmeni un ieviest pārtikas un lauksaimniecības produktu veicinošo darbību struktūru;

| 5. | aicina jaunattīstības valstis un Eiropas institūcijas ieviest pamatnosacījumus (tiesiskus un tehniskus), kas nepieciešami, lai ACP valstīs varētu ievērot noteikumus pārtikas drošības jomā, lai, no vienas puses, šo valstu iedzīvotājiem varētu dot pieeju drošai pārtika, un, no otras puses, jādod tiem iespējas eksportēt uz Eiropas Savienības tirgiem veselībai nekaitīgus pārtikas produktus, kas turklāt būtu liels ieguldījums cīņā pret nabadzību; |
| --- | --- |

5.

aicina jaunattīstības valstis un Eiropas institūcijas ieviest pamatnosacījumus (tiesiskus un tehniskus), kas nepieciešami, lai ACP valstīs varētu ievērot noteikumus pārtikas drošības jomā, lai, no vienas puses, šo valstu iedzīvotājiem varētu dot pieeju drošai pārtika, un, no otras puses, jādod tiem iespējas eksportēt uz Eiropas Savienības tirgiem veselībai nekaitīgus pārtikas produktus, kas turklāt būtu liels ieguldījums cīņā pret nabadzību;

| 6. | pieprasa, lai, īstenojot politiku, lielāka vērība tiktu pievērsta sieviešu lomai pārtikas jomā, un uzstāj, ka ir nepieciešams nodrošināt, ka viņas piedalās valstu pārtikas stratēģijas, plānu un projektu izstrādāšanā un īstenošanā; |
| --- | --- |

6.

pieprasa, lai, īstenojot politiku, lielāka vērība tiktu pievērsta sieviešu lomai pārtikas jomā, un uzstāj, ka ir nepieciešams nodrošināt, ka viņas piedalās valstu pārtikas stratēģijas, plānu un projektu izstrādāšanā un īstenošanā;

| 7. | uzstāj, lai tiktu ieviesta politika, kuras mērķis būtu izskaust nabadzību un nevienlīdzību, uzlabot attiecībā uz visiem jebkurā brīdī fizisku un ekonomisku pieeju pietiekamai pārtikai, kas būtu atbilstoša uztura un sanitārā ziņā, un atļaut tās efektīvu izmantošanu; |
| --- | --- |

7.

uzstāj, lai tiktu ieviesta politika, kuras mērķis būtu izskaust nabadzību un nevienlīdzību, uzlabot attiecībā uz visiem jebkurā brīdī fizisku un ekonomisku pieeju pietiekamai pārtikai, kas būtu atbilstoša uztura un sanitārā ziņā, un atļaut tās efektīvu izmantošanu;

| 8. | aicina jaunattīstības valstis veicināt optimālu valsts un privāto investīciju iešķiršanu un izmantošanu, lai veicinātu cilvēkresursu, ilgtspējīgas pārtikas, lauksaimniecības, zvejas un mežsaimniecības, un lauku rajonu attīstības sistēmas; |
| --- | --- |

8.

aicina jaunattīstības valstis veicināt optimālu valsts un privāto investīciju iešķiršanu un izmantošanu, lai veicinātu cilvēkresursu, ilgtspējīgas pārtikas, lauksaimniecības, zvejas un mežsaimniecības, un lauku rajonu attīstības sistēmas;

| 9. | uzsver, ka jaunattīstības valstīm vajadzētu censties sasniegt tām svarīgu mērķi, kas ir saistīts ar nodrošinātību ar pārtiku un pārtikas pašpietiekamību, bet nebūt atkarīgām no pārtikas palīdzības, un tāpēc ir svarīgi analizēt un novērst nodrošinātības ar pārtiku trūkuma cēloņus; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka jaunattīstības valstīm vajadzētu censties sasniegt tām svarīgu mērķi, kas ir saistīts ar nodrošinātību ar pārtiku un pārtikas pašpietiekamību, bet nebūt atkarīgām no pārtikas palīdzības, un tāpēc ir svarīgi analizēt un novērst nodrošinātības ar pārtiku trūkuma cēloņus;

| 10. | aicina Komisiju un ACP valstis ievērot Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību un vēlreiz apstiprina, ka ir nepieciešams ievērot principu par suverenitāti pārtikas jomā, saskaņā ar kuru katrai valstij jābūt tiesībām brīvi noteikt veidu, kādā notiek apgāde ar pārtikas produktiem un kuru tā izvēlas atbilstoši valsts vai reģionālajām kopējām interesēm, neatstājot nelabvēlīgu iespaidu uz citu valstu tirgiem; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju un ACP valstis ievērot Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību un vēlreiz apstiprina, ka ir nepieciešams ievērot principu par suverenitāti pārtikas jomā, saskaņā ar kuru katrai valstij jābūt tiesībām brīvi noteikt veidu, kādā notiek apgāde ar pārtikas produktiem un kuru tā izvēlas atbilstoši valsts vai reģionālajām kopējām interesēm, neatstājot nelabvēlīgu iespaidu uz citu valstu tirgiem;

| 11. | vēlreiz apstiprina savu nostāju, saskaņā ar kuru pārtikai un lauksaimniecībai paredzēto sēklu un ģenētisko resursu patenti apdraud atbalstāmo lauksaimniecības praksi un pastiprina sabiedrību monopolu uz tehnoloģijām, sēklu un ģenētisko materiālu un medikamentiem; atbalsta jaunattīstības valstu Āfrikas vadībā izvirzīto priekšlikumu attiecībā izmainīt Nolīgumu par tirdznieciskiem intelektuālā īpašuma tiesību aspektiem (turpmāk – ADPIC); |
| --- | --- |

11.

vēlreiz apstiprina savu nostāju, saskaņā ar kuru pārtikai un lauksaimniecībai paredzēto sēklu un ģenētisko resursu patenti apdraud atbalstāmo lauksaimniecības praksi un pastiprina sabiedrību monopolu uz tehnoloģijām, sēklu un ģenētisko materiālu un medikamentiem; atbalsta jaunattīstības valstu Āfrikas vadībā izvirzīto priekšlikumu attiecībā izmainīt Nolīgumu par tirdznieciskiem intelektuālā īpašuma tiesību aspektiem (turpmāk – ADPIC);

| 12. | aicina starptautiskās donororganizācijas un valstu valdības koncentrēt to attīstības atbalsta pūliņus uz lauku un nabadzīgām zonām, ņemot vērā, no vienas puses, tās, kas noteiktas pašreizējās valstu politikās, stratēģijās un programmās, kas saistītas ar cīņu pret nabadzību lauku rajonos un dabas resursu ilgtspējīgu pārvaldi, un, no otras puses, valsts, privāto un pilsoniskās sabiedrības organizāciju, kas darbojas lauku vidē, plašo spektru; |
| --- | --- |

12.

aicina starptautiskās donororganizācijas un valstu valdības koncentrēt to attīstības atbalsta pūliņus uz lauku un nabadzīgām zonām, ņemot vērā, no vienas puses, tās, kas noteiktas pašreizējās valstu politikās, stratēģijās un programmās, kas saistītas ar cīņu pret nabadzību lauku rajonos un dabas resursu ilgtspējīgu pārvaldi, un, no otras puses, valsts, privāto un pilsoniskās sabiedrības organizāciju, kas darbojas lauku vidē, plašo spektru;

| 13. | aicina starptautiskās donororganizācijas un, jo īpaši, Eiropas Savienību un ACP valstu valdības iekļaut ACP valstu lauku attīstības stratēģijā šādus elementus: pieeju ražošanas līdzekļiem (zemi, iekārtas un resursus), pieeju finansēšanai un informācijai, kompetences uzlabošanu un vietējo kopienu dalību lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

13.

aicina starptautiskās donororganizācijas un, jo īpaši, Eiropas Savienību un ACP valstu valdības iekļaut ACP valstu lauku attīstības stratēģijā šādus elementus: pieeju ražošanas līdzekļiem (zemi, iekārtas un resursus), pieeju finansēšanai un informācijai, kompetences uzlabošanu un vietējo kopienu dalību lēmumu pieņemšanā;

Nodrošinātība ar pārtiku

| 14. | aicina jaunattīstības valstis nodrošināt tādu politisko, sociālo un ekonomikas vidi, kas radītu vislabākos apstākļus nabadzības izskaušanai un ilgstoša miera uzturēšanai un kas būtu balstīta uz pilnīgu un vienlīdzīgu vīriešu un sieviešu līdzdalību, lai visiem garantētu ilgstpējīgu nodrošinātību ar pārtiku; |
| --- | --- |

14.

aicina jaunattīstības valstis nodrošināt tādu politisko, sociālo un ekonomikas vidi, kas radītu vislabākos apstākļus nabadzības izskaušanai un ilgstoša miera uzturēšanai un kas būtu balstīta uz pilnīgu un vienlīdzīgu vīriešu un sieviešu līdzdalību, lai visiem garantētu ilgstpējīgu nodrošinātību ar pārtiku;

| 15. | uzstāj uz to, ka ir svarīgi rīkoties tā, lai lauksaimniecības tirdzniecības un vispārējās tirdzniecības pārtikas politika veicinātu nodrošinātību ar pārtiku attiecībā uz visiem, izmantojot taisnīgu un uz tirgus balstītu pasaules tirdzniecības sistēmu; |
| --- | --- |

15.

uzstāj uz to, ka ir svarīgi rīkoties tā, lai lauksaimniecības tirdzniecības un vispārējās tirdzniecības pārtikas politika veicinātu nodrošinātību ar pārtiku attiecībā uz visiem, izmantojot taisnīgu un uz tirgus balstītu pasaules tirdzniecības sistēmu;

| 16. | atzīst, ka attiecībā uz nodrošinātību ar pārtiku mazās jaunattīstības salu valstis ir ļoti nestabilas un aicina starptautisko sabiedrību, jo īpaši Bretton Woods institūcijas īstenot dažādas Barbadosas rīcības plānā paredzētās saistības un, jo īpaši, tās plāna daļas, kas saistītas ar nodrošinātību ar pārtiku; |
| --- | --- |

16.

atzīst, ka attiecībā uz nodrošinātību ar pārtiku mazās jaunattīstības salu valstis ir ļoti nestabilas un aicina starptautisko sabiedrību, jo īpaši Bretton Woods institūcijas īstenot dažādas Barbadosas rīcības plānā paredzētās saistības un, jo īpaši, tās plāna daļas, kas saistītas ar nodrošinātību ar pārtiku;

| 17. | aicina Komisiju veikt kopējās lauksaimniecības politikas reformas pasākumus, kas garantētu to, ka lauksaimniecības protekcionisms nerada šķēršļus importam no jaunattīstības valstīm, un palīdzēt tām izpildīt Kopienas pārtikas normu prasības tā, lai šīs valstis varētu izturētu konkurenci; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju veikt kopējās lauksaimniecības politikas reformas pasākumus, kas garantētu to, ka lauksaimniecības protekcionisms nerada šķēršļus importam no jaunattīstības valstīm, un palīdzēt tām izpildīt Kopienas pārtikas normu prasības tā, lai šīs valstis varētu izturētu konkurenci;

| 18. | aicina ES un Eiropas Komisiju pastāvīgi raudzīties, lai priekšlikumi par Kopienas cukura režīma reformu turpinātu garantēt attiecīgajām ACP valstīm pietiekamu ienākumu līmeni, ko rada cukura eksports uz ES un kas ir nepieciešams, lai cita starpā varētu nodrošināt to pamatvajadzības attiecībā uz pirmās nepieciešamības pārtikas precēm, kam ir būtiska nozīme nodrošinātības ar pārtiku jomā; |
| --- | --- |

18.

aicina ES un Eiropas Komisiju pastāvīgi raudzīties, lai priekšlikumi par Kopienas cukura režīma reformu turpinātu garantēt attiecīgajām ACP valstīm pietiekamu ienākumu līmeni, ko rada cukura eksports uz ES un kas ir nepieciešams, lai cita starpā varētu nodrošināt to pamatvajadzības attiecībā uz pirmās nepieciešamības pārtikas precēm, kam ir būtiska nozīme nodrošinātības ar pārtiku jomā;

| 19. | pasvītro, ka infrastruktūras trūkums ir būtisks šķērslis nodrošinātībai ar pārtiku un ka ir nepieciešami šādi elementi: minimāls ceļu tīkls, transporta līdzekļi, pietiekama spēja droši uzglabāt un izplatīšanas kontrole; aicina Komisiju un citas starptautiskās donororganizācijas iekļaut atbalstu infrastruktūrai savā stratēģijā attiecībā uz nodrošinātību ar pārtiku; |
| --- | --- |

19.

pasvītro, ka infrastruktūras trūkums ir būtisks šķērslis nodrošinātībai ar pārtiku un ka ir nepieciešami šādi elementi: minimāls ceļu tīkls, transporta līdzekļi, pietiekama spēja droši uzglabāt un izplatīšanas kontrole; aicina Komisiju un citas starptautiskās donororganizācijas iekļaut atbalstu infrastruktūrai savā stratēģijā attiecībā uz nodrošinātību ar pārtiku;

| 20. | konstatē pūles, kas ir veiktas saskaņā ar Pārtikas lauksaimniecības organizācijas (turpmāk – FAO) Speciālo programmu nodrošinātībai ar pārtiku (turpmāk - PSSA), kuras mērķis ir palīdzēt personām, kas dzīvo jaunattīstības valstīs un jo īpaši tajās, kur ir mazi ienākumi un pārtikas produktu kultūru deficīts (turpmāk - PFRDV), un uzlabot to nodrošinātību ar pārtiku, ātri palielinot to pārtikas produktu kultūru audzēšanas apjomus; |
| --- | --- |

20.

konstatē pūles, kas ir veiktas saskaņā ar Pārtikas lauksaimniecības organizācijas (turpmāk – FAO) Speciālo programmu nodrošinātībai ar pārtiku (turpmāk - PSSA), kuras mērķis ir palīdzēt personām, kas dzīvo jaunattīstības valstīs un jo īpaši tajās, kur ir mazi ienākumi un pārtikas produktu kultūru deficīts (turpmāk - PFRDV), un uzlabot to nodrošinātību ar pārtiku, ātri palielinot to pārtikas produktu kultūru audzēšanas apjomus;

| 21. | atzīst, ka nodrošinātība ar pārtiku katrā ziņā tiek sasniegta, veicot ilgtermiņa investīcijas lauksaimniecības produktivitātē un lauku attīstības iniciatīvās, kas papildina pasākumus par labu lauku ģimenēm, kam nav nodrošinātības ar pārtiku, un tāpēc ir svarīgi, lai šo valstu rīcībā būtu darbotiesspējīga lauksaimniecības infrastruktūra, kredīta un attīstības iespējas, efektīvas drošības sistēmas, kam ir īpašs budžeta atbalsts un kas aptver gan lauku, gan pilsētu zonas, un agrīnā brīdinājuma neatliekamo pasākumu institūcijas; |
| --- | --- |

21.

atzīst, ka nodrošinātība ar pārtiku katrā ziņā tiek sasniegta, veicot ilgtermiņa investīcijas lauksaimniecības produktivitātē un lauku attīstības iniciatīvās, kas papildina pasākumus par labu lauku ģimenēm, kam nav nodrošinātības ar pārtiku, un tāpēc ir svarīgi, lai šo valstu rīcībā būtu darbotiesspējīga lauksaimniecības infrastruktūra, kredīta un attīstības iespējas, efektīvas drošības sistēmas, kam ir īpašs budžeta atbalsts un kas aptver gan lauku, gan pilsētu zonas, un agrīnā brīdinājuma neatliekamo pasākumu institūcijas;

| 22. | aicina Komisiju atbalstīt saskaņā ar Kotonū nolīgumu to, ka ACP valstīs tiek pieņemti pasākumi, kuru mērķis ir panākt, lai dabas resursu pārvaldes jomā notiek pāreja no prakses, kas nav ilgtspējīga, uz ilgtspējīgu praksi, lai nenotiktu resursu samazināšanās; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju atbalstīt saskaņā ar Kotonū nolīgumu to, ka ACP valstīs tiek pieņemti pasākumi, kuru mērķis ir panākt, lai dabas resursu pārvaldes jomā notiek pāreja no prakses, kas nav ilgtspējīga, uz ilgtspējīgu praksi, lai nenotiktu resursu samazināšanās;

| 23. | konstatē ar bažām, ka, neskatoties uz negatīvajām tendencēm, tikai četras ACP valstis ir noteikušas lauksaimniecības attīstību par prioritāti savos valsts stratēģijas dokumentos saistībā ar 9. Eiropas Attīstības fondu (turpmāk – FED); |
| --- | --- |

23.

konstatē ar bažām, ka, neskatoties uz negatīvajām tendencēm, tikai četras ACP valstis ir noteikušas lauksaimniecības attīstību par prioritāti savos valsts stratēģijas dokumentos saistībā ar 9. Eiropas Attīstības fondu (turpmāk – FED);

| 24. | aicina Komisiju un ACP valstis, no vienas puses, pārskatīt, ja nepieciešams, valsts stratēģijas dokumentus, lai palielinātu atbalstu lauksaimniecības ražošanai, valstu un reģionālajai politikai attiecībā uz nodrošinātību ar pārtiku, kā arī ūdens resursu pārvaldi un ilgstpējīgu zvejas attīstību, piemērojot Kotonū nolīguma 23. pantu, un, no otras puses, censties maksimāli izmantot 10. FED potenciālu un Gohas cikla rezultātus; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju un ACP valstis, no vienas puses, pārskatīt, ja nepieciešams, valsts stratēģijas dokumentus, lai palielinātu atbalstu lauksaimniecības ražošanai, valstu un reģionālajai politikai attiecībā uz nodrošinātību ar pārtiku, kā arī ūdens resursu pārvaldi un ilgstpējīgu zvejas attīstību, piemērojot Kotonū nolīguma 23. pantu, un, no otras puses, censties maksimāli izmantot 10. FED potenciālu un Gohas cikla rezultātus;

| 25. | aicina jaunattīstības valstis, izmantojot starptautisko palīdzību pastiprināt savu darbību pārtikas un lauksaimniecības pētījumu jomā un jo īpaši biotehnoloģiju jomā, lai radītu uzlabotas šķirnes un lai uzlabotu savu ražīgumu un apgādi ar uzturu; |
| --- | --- |

25.

aicina jaunattīstības valstis, izmantojot starptautisko palīdzību pastiprināt savu darbību pārtikas un lauksaimniecības pētījumu jomā un jo īpaši biotehnoloģiju jomā, lai radītu uzlabotas šķirnes un lai uzlabotu savu ražīgumu un apgādi ar uzturu;

| 26. | atzīst, ka pat tad, ja daudzi cilvēki cieš no bada tiešā šī termina nozīmē, vēl vairāk cieš no mikro barības vielu nepietiekamības, un pasvītro ka trūkumu kompensēšana, bagātinot pārtiku ar mikroelementiem, un mikroelementu pievienošana pārtikai ir jāskata neatkarīgi no pārtikas palīdzības, jo tā parasti tiek īstenota ar graudaugiem, bet, lai pievienotu pārtikas bagātinātājus, ir nepieciešama rūpnieciska apstrāde; |
| --- | --- |

26.

atzīst, ka pat tad, ja daudzi cilvēki cieš no bada tiešā šī termina nozīmē, vēl vairāk cieš no mikro barības vielu nepietiekamības, un pasvītro ka trūkumu kompensēšana, bagātinot pārtiku ar mikroelementiem, un mikroelementu pievienošana pārtikai ir jāskata neatkarīgi no pārtikas palīdzības, jo tā parasti tiek īstenota ar graudaugiem, bet, lai pievienotu pārtikas bagātinātājus, ir nepieciešama rūpnieciska apstrāde;

| 27. | atzīst, ka, ņemot vērā to, ka nodrošinātībai ar pārtiku nav valstu robežu, jāveicina reģionālās sadarbības pastiprināšana, lai nepieļautu badu; |
| --- | --- |

27.

atzīst, ka, ņemot vērā to, ka nodrošinātībai ar pārtiku nav valstu robežu, jāveicina reģionālās sadarbības pastiprināšana, lai nepieļautu badu;

| 28. | aicina Komisiju un citas donororganizācijas finansēt, no vienas puses, ievērojamu valsts pētījumu pieaugumu biotehnoloģiju jomā attiecībā uz tropu un subtropu pārtikas produktiem, kas būtu vērsts uz mazo lauksaimnieku vajadzību apmierināšanu, un, no otras puses, apmācību par biotehnoloģiju izmantošanu; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju un citas donororganizācijas finansēt, no vienas puses, ievērojamu valsts pētījumu pieaugumu biotehnoloģiju jomā attiecībā uz tropu un subtropu pārtikas produktiem, kas būtu vērsts uz mazo lauksaimnieku vajadzību apmierināšanu, un, no otras puses, apmācību par biotehnoloģiju izmantošanu;

| 29. | aicina jaunattīstības valstis pieejamo līdzekļu robežās ieviest drošības sistēmas, kas vērstas uz labklājību un nodrošinātību ar pārtiku un kas apmierinātu pārtikas jomā visapdraudētāko iedzīvotāju vajadzības un jo īpaši iezemiešu, bērnu, grūtnieču, zīdaiņu māšu un invalīdu vai personu ar sliktu veselību vajadzības; |
| --- | --- |

29.

aicina jaunattīstības valstis pieejamo līdzekļu robežās ieviest drošības sistēmas, kas vērstas uz labklājību un nodrošinātību ar pārtiku un kas apmierinātu pārtikas jomā visapdraudētāko iedzīvotāju vajadzības un jo īpaši iezemiešu, bērnu, grūtnieču, zīdaiņu māšu un invalīdu vai personu ar sliktu veselību vajadzības;

| 30. | atzīst, ka ACP valstu nodrošinātību ar pārtiku var veicināt zvejas sektors, un aicina Komisiju pārskatīt gan Savienības, gan jaunattīstības valstu labā spēkā esošos zvejas nolīgumus, lai nodrošinātu krājumu saglabāšanu, to ilgstpējīgu ekspluatāciju un palielinātu to kopējās produkcijas daudzumu, kas paredzēta vietējam patēriņam; |
| --- | --- |

30.

atzīst, ka ACP valstu nodrošinātību ar pārtiku var veicināt zvejas sektors, un aicina Komisiju pārskatīt gan Savienības, gan jaunattīstības valstu labā spēkā esošos zvejas nolīgumus, lai nodrošinātu krājumu saglabāšanu, to ilgstpējīgu ekspluatāciju un palielinātu to kopējās produkcijas daudzumu, kas paredzēta vietējam patēriņam;

| 31. | aicina tās jaunattīstības valstis, kurām ir zvejas nozare pastiprināt, izmantojot starptautisko palīdzību, zvejas un pārtikas pētījumus un to sasniegumu piemērošanu, kā arī attīstītas tehnoloģijas izmantošanu zivju vai citu jūras sugu audzēšanas jomā, lai uzlabotu pārtikas ražīgumu un izmantošanu; |
| --- | --- |

31.

aicina tās jaunattīstības valstis, kurām ir zvejas nozare pastiprināt, izmantojot starptautisko palīdzību, zvejas un pārtikas pētījumus un to sasniegumu piemērošanu, kā arī attīstītas tehnoloģijas izmantošanu zivju vai citu jūras sugu audzēšanas jomā, lai uzlabotu pārtikas ražīgumu un izmantošanu;

| 32. | atzīst, ka ir nepieciešama ūdens tīrības un ūdens apgādes uzlabošana, lai sasniegtu nodrošinātību ar pārtiku, jo tīrs un neierobežota daudzuma ūdens ir svarīgs cilvēka veselībai un lauksaimniecības kultūru apūdeņošanai; |
| --- | --- |

32.

atzīst, ka ir nepieciešama ūdens tīrības un ūdens apgādes uzlabošana, lai sasniegtu nodrošinātību ar pārtiku, jo tīrs un neierobežota daudzuma ūdens ir svarīgs cilvēka veselībai un lauksaimniecības kultūru apūdeņošanai;

Laba pārvalde pārtikas jomā

| 33. | pasvītro, ka tas ir valdību uzdevums izveidot vidi, kas ļauj privātām un grupu iniciatīvām veltīt savas pūles, resursus un, jo īpaši, investīcijas, lai īstenotu kopējo mērķi: uzturu visiem; |
| --- | --- |

33.

pasvītro, ka tas ir valdību uzdevums izveidot vidi, kas ļauj privātām un grupu iniciatīvām veltīt savas pūles, resursus un, jo īpaši, investīcijas, lai īstenotu kopējo mērķi: uzturu visiem;

| 34. | konstatē, ka bads un nepietiekams uzturs ir vieni no galvenajiem cēloņiem, kas jaunattīstības valstīs paātrina migrāciju no laukiem uz pilsētām, un uzsver nepieciešamību identificēt tās iedzīvotāju grupas, ko šajā sakarā visvairāk apdraud bads un nepietiekams uzturs, noteikt šādas situācijas cēloņus un veikt nepieciešamos pasākumus, lai to uzlabotu; |
| --- | --- |

34.

konstatē, ka bads un nepietiekams uzturs ir vieni no galvenajiem cēloņiem, kas jaunattīstības valstīs paātrina migrāciju no laukiem uz pilsētām, un uzsver nepieciešamību identificēt tās iedzīvotāju grupas, ko šajā sakarā visvairāk apdraud bads un nepietiekams uzturs, noteikt šādas situācijas cēloņus un veikt nepieciešamos pasākumus, lai to uzlabotu;

| 35. | pasvītro nepieciešamību ieviest juridiskus un, ja nepieciešams, cita veida mehānismus, kas veicinātu agrārās reformas progresu, atzīstot un aizsargājot īpašumtiesības, tiesības uz pieeju ūdenim un tā izmantošanu, lai nabadzīgajiem un sievietēm uzlabotu pieeju šiem resursiem; |
| --- | --- |

35.

pasvītro nepieciešamību ieviest juridiskus un, ja nepieciešams, cita veida mehānismus, kas veicinātu agrārās reformas progresu, atzīstot un aizsargājot īpašumtiesības, tiesības uz pieeju ūdenim un tā izmantošanu, lai nabadzīgajiem un sievietēm uzlabotu pieeju šiem resursiem;

| 36. | aicina jaunattīstības valstu valdības sadarbībā ar visiem pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem pārbaudīt, vai ir pieejama pārtikas apgāde un rezerves krājumi un kāda ir to uztura kvalitāte, pievēršot īpašu uzmanību zonām, kurās ir paaugstināts ar nodrošinātību ar pārtiku saistītais risks, uztura nodrošinājuma jomā apdraudētām grupām un reģioniem, kur sezonu maiņai ir būtiska ietekme uz nodrošinātību ar pārtiku; |
| --- | --- |

36.

aicina jaunattīstības valstu valdības sadarbībā ar visiem pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem pārbaudīt, vai ir pieejama pārtikas apgāde un rezerves krājumi un kāda ir to uztura kvalitāte, pievēršot īpašu uzmanību zonām, kurās ir paaugstināts ar nodrošinātību ar pārtiku saistītais risks, uztura nodrošinājuma jomā apdraudētām grupām un reģioniem, kur sezonu maiņai ir būtiska ietekme uz nodrošinātību ar pārtiku;

| 37. | aicina jaunattīstības valstu valdības pastāvīgi raudzīties, lai iedzīvotājiem, kas atrodas krīzes vai konflikta zonās, būtu pieeja humānai palīdzībai tā, lai varētu nodrošināt viņu ar pārtiku saistītās un citas pamatvajadzības; |
| --- | --- |

37.

aicina jaunattīstības valstu valdības pastāvīgi raudzīties, lai iedzīvotājiem, kas atrodas krīzes vai konflikta zonās, būtu pieeja humānai palīdzībai tā, lai varētu nodrošināt viņu ar pārtiku saistītās un citas pamatvajadzības;

Pārtikas palīdzība

| 38. | pasvītro nepieciešamību uzlabot nodrošinātību ar pārtiku pasaules līmenī, jo īpaši garantējot pārtikas palīdzības nogādāšanu pienācīgā laikā tiem, kam tā nepieciešama neatkarīgi no pārtikas pasaules cenām un piedāvājuma svārstībām; |
| --- | --- |

38.

pasvītro nepieciešamību uzlabot nodrošinātību ar pārtiku pasaules līmenī, jo īpaši garantējot pārtikas palīdzības nogādāšanu pienācīgā laikā tiem, kam tā nepieciešama neatkarīgi no pārtikas pasaules cenām un piedāvājuma svārstībām;

| 39. | aicina starptautiskās donororganizācijas un jo īpaši Eiropas Savienību, kā arī saņēmējvalstis rūpīgi sagatavot pārtikas palīdzības operācijas: precīza vajadzību novērtēšana, īstenošanas plāns un palīdzības beigšanas stratēģija, turklāt, lai nerastos kaitīgas sekas, piemēram, ar pārtikas palīdzību saistīta atkarība vai vietējo tirgu kropļošana; |
| --- | --- |

39.

aicina starptautiskās donororganizācijas un jo īpaši Eiropas Savienību, kā arī saņēmējvalstis rūpīgi sagatavot pārtikas palīdzības operācijas: precīza vajadzību novērtēšana, īstenošanas plāns un palīdzības beigšanas stratēģija, turklāt, lai nerastos kaitīgas sekas, piemēram, ar pārtikas palīdzību saistīta atkarība vai vietējo tirgu kropļošana;

| 40. | atzīst, ka pārtikas palīdzība ir svarīgs rīks, lai nepieļautu vai atvieglotu badu asas krīzes situācijās, bet piekrīt, ka šī palīdzība – gadījumos, kad tā tiek sniegta ilgā periodā, tiek slikti pārvaldīta vai, ja tas notiek, nepiegriežot ne mazāko vērību tam, vai tiešām pastāv pārtikas trūkums, kas ir nekavējoties uz vietas jārisina – var kaitēt vietējiem tirgiem, nelabvēlīgi ietekmēt pasākumus, ko veic, lai sekmētu vietējo ražošanu un vietējās investīcijas, un tādējādi diemžēl novest pie tā, ka patērētāji vietējo produktu vietā dod priekšroku pārtikas produktiem, kas importēti no Savienotajām Valstīm vai Eiropas; |
| --- | --- |

40.

atzīst, ka pārtikas palīdzība ir svarīgs rīks, lai nepieļautu vai atvieglotu badu asas krīzes situācijās, bet piekrīt, ka šī palīdzība – gadījumos, kad tā tiek sniegta ilgā periodā, tiek slikti pārvaldīta vai, ja tas notiek, nepiegriežot ne mazāko vērību tam, vai tiešām pastāv pārtikas trūkums, kas ir nekavējoties uz vietas jārisina – var kaitēt vietējiem tirgiem, nelabvēlīgi ietekmēt pasākumus, ko veic, lai sekmētu vietējo ražošanu un vietējās investīcijas, un tādējādi diemžēl novest pie tā, ka patērētāji vietējo produktu vietā dod priekšroku pārtikas produktiem, kas importēti no Savienotajām Valstīm vai Eiropas;

| 41. | atzīst nozīmīgo lomu, kas neapstrīdami piemīt neatliekamai pārtikas palīdzībai, kas ļauj glābt dzīvības un ierobežot ar pārtiku saistīto saspīlējumu asas krīzes situācijās, kas rodas pēc konfliktiem vai dabas katastrofām, un uzsver nepieciešamību novērtēt šo pārtikas palīdzību saistībā ar vietējās saimniecības atjaunošanu pēc tam, kas tā ir cietusi konfliktos vai dabas katastrofās; |
| --- | --- |

41.

atzīst nozīmīgo lomu, kas neapstrīdami piemīt neatliekamai pārtikas palīdzībai, kas ļauj glābt dzīvības un ierobežot ar pārtiku saistīto saspīlējumu asas krīzes situācijās, kas rodas pēc konfliktiem vai dabas katastrofām, un uzsver nepieciešamību novērtēt šo pārtikas palīdzību saistībā ar vietējās saimniecības atjaunošanu pēc tam, kas tā ir cietusi konfliktos vai dabas katastrofās;

| 42. | saskata ar attīstību saistītajā pārtikas palīdzībā līdzekli cīņai pret nabadzību, vispārējās sākotnējās izglītības veicināšanai un pārtikas un veselības uzlabošanai attiecībā uz jaunattīstības valstu apdraudētajām iedzīvotāju grupām, bet pasvītro, ka šai palīdzībai jābūt saistītai ar skaidru stratēģiju, kas vidējā laikposmā paredz pāreju uz citām palīdzības formām ar mērķi pastiprināt nodrošinātību ar pārtiku un samazināt atkarību, kas saistīta ar pārtikas palīdzību; |
| --- | --- |

42.

saskata ar attīstību saistītajā pārtikas palīdzībā līdzekli cīņai pret nabadzību, vispārējās sākotnējās izglītības veicināšanai un pārtikas un veselības uzlabošanai attiecībā uz jaunattīstības valstu apdraudētajām iedzīvotāju grupām, bet pasvītro, ka šai palīdzībai jābūt saistītai ar skaidru stratēģiju, kas vidējā laikposmā paredz pāreju uz citām palīdzības formām ar mērķi pastiprināt nodrošinātību ar pārtiku un samazināt atkarību, kas saistīta ar pārtikas palīdzību;

| 43. | atzīst lomu, kas pārtikai var būt saistībā ar cīņu pret HIV/AIDS un, jo īpaši, Pasaules pārtikas programmas (turpmāk - PAM), UNICEF, FAO un citu organizāciju ieguldījumu nodrošinātībā ar pārtiku un cīņā pret HIV/AIDS, kas veikts attiecīgajās ACP valstīs īstenojot šo organizāciju pārtikas palīdzības programmas; |
| --- | --- |

43.

atzīst lomu, kas pārtikai var būt saistībā ar cīņu pret HIV/AIDS un, jo īpaši, Pasaules pārtikas programmas (turpmāk - PAM), UNICEF, FAO un citu organizāciju ieguldījumu nodrošinātībā ar pārtiku un cīņā pret HIV/AIDS, kas veikts attiecīgajās ACP valstīs īstenojot šo organizāciju pārtikas palīdzības programmas;

| 44. | aicina valstu valdības un starptautiskās donororganizācijas un, jo īpaši, Eiropas Savienību ņemt vērā lomu, kas nodrošinātībai ar pārtiku var būt saistībā ar izglītības un veselības programmu efektivitātes stiprināšanu, un tāpēc paredzēt iespēju iekļaut šādu apgādi savās izglītības un veselības programmās tā, lai šīs programmas vairāk neietekmētu ārvalstu pārtikas palīdzības svārstības; |
| --- | --- |

44.

aicina valstu valdības un starptautiskās donororganizācijas un, jo īpaši, Eiropas Savienību ņemt vērā lomu, kas nodrošinātībai ar pārtiku var būt saistībā ar izglītības un veselības programmu efektivitātes stiprināšanu, un tāpēc paredzēt iespēju iekļaut šādu apgādi savās izglītības un veselības programmās tā, lai šīs programmas vairāk neietekmētu ārvalstu pārtikas palīdzības svārstības;

| 45. | atzīst, ka finansiāla palīdzība parasti ir visefektīvākais līdzeklis, lai sniegtu palīdzību saistībā ar maksājumu bilanci vai budžeta atbalstu attīstībai vai nodrošinātībai ar pārtiku; |
| --- | --- |

45.

atzīst, ka finansiāla palīdzība parasti ir visefektīvākais līdzeklis, lai sniegtu palīdzību saistībā ar maksājumu bilanci vai budžeta atbalstu attīstībai vai nodrošinātībai ar pārtiku;

| 46. | atzīst, ka iegāde, kas veikta vietējos un reģionālajos tirgos parasti ir efektīvāka; pasvītro, ka īstenojot pārtikas palīdzības operācijas, nedrīkst pieļaut nekādu vietējo tirgu kropļošanu; |
| --- | --- |

46.

atzīst, ka iegāde, kas veikta vietējos un reģionālajos tirgos parasti ir efektīvāka; pasvītro, ka īstenojot pārtikas palīdzības operācijas, nedrīkst pieļaut nekādu vietējo tirgu kropļošanu;

| 47. | aicina starptautiskās donororganizācijas un, jo īpaši, Eiropas Savienību, sniegt ne ar ko nesaistītu pārtikas palīdzību, kas vienīgā var garantēt maksimālu iegādes un piegādes efektivitāti un ka saņēmēji šādi saņem vairāk; |
| --- | --- |

47.

aicina starptautiskās donororganizācijas un, jo īpaši, Eiropas Savienību, sniegt ne ar ko nesaistītu pārtikas palīdzību, kas vienīgā var garantēt maksimālu iegādes un piegādes efektivitāti un ka saņēmēji šādi saņem vairāk;

| 48. | pasvītro nepieciešamību pārtikas palīdzību plānot un pārvaldīt plašākajā pārtikas atbalsta mērogā, lai mazinātu bada ietekmi, izmantojot pilnu palīdzības pasākumu loku, kas ar starptautisko atbalstu izstrādāti un ieviesti valsts līmenī; |
| --- | --- |

48.

pasvītro nepieciešamību pārtikas palīdzību plānot un pārvaldīt plašākajā pārtikas atbalsta mērogā, lai mazinātu bada ietekmi, izmantojot pilnu palīdzības pasākumu loku, kas ar starptautisko atbalstu izstrādāti un ieviesti valsts līmenī;

| 49. | pasvītro, ka pārtikas palīdzība ir jāīsteno piesardzīgi, saglabājot līdzsvaru starp nepieciešamību sniegt neatliekami palīdzību, no vienas puses, un risku, ka var rasties atkarība un ka var tikt destabilizēts tirgus, un ka var tikt nodarīts kaitējums vietējiem un valsts mēroga ražotājiem, vietējiem patērētājiem un vietējai saimniecībai, no otras puses; |
| --- | --- |

49.

pasvītro, ka pārtikas palīdzība ir jāīsteno piesardzīgi, saglabājot līdzsvaru starp nepieciešamību sniegt neatliekami palīdzību, no vienas puses, un risku, ka var rasties atkarība un ka var tikt destabilizēts tirgus, un ka var tikt nodarīts kaitējums vietējiem un valsts mēroga ražotājiem, vietējiem patērētājiem un vietējai saimniecībai, no otras puses;

| 50. | pieprasa, lai pārtikas palīdzība tiktu sniegta saskaņā ar efektīviem īstenošanas noteikumiem, kas spēj nepieļaut tirgus pārvietošanos un ierobežot lauksaimniecības atlikumu noplūdi no donorvalstīm saskaņā ar mērķiem, kas noteikti WTO Ģenerālpadomes lēmuma “jūlija paketē” attiecībā uz Dohas darba programmu; |
| --- | --- |

50.

pieprasa, lai pārtikas palīdzība tiktu sniegta saskaņā ar efektīviem īstenošanas noteikumiem, kas spēj nepieļaut tirgus pārvietošanos un ierobežot lauksaimniecības atlikumu noplūdi no donorvalstīm saskaņā ar mērķiem, kas noteikti WTO Ģenerālpadomes lēmuma “jūlija paketē” attiecībā uz Dohas darba programmu;

| 51. | pieprasa Komisijai un citām donororganizācijām iepirkt pārtikas palīdzību jaunattīstības valstīs, kas atrodas pēc iespējas tuvāk skartajiem reģioniem jo īpaši, lai atbalstītu jaunattīstības valstu ekonomiku un lai samazinātu transporta un vides izmaksas, kā arī, lai kontrolētu vietējās cenas; |
| --- | --- |

51.

pieprasa Komisijai un citām donororganizācijām iepirkt pārtikas palīdzību jaunattīstības valstīs, kas atrodas pēc iespējas tuvāk skartajiem reģioniem jo īpaši, lai atbalstītu jaunattīstības valstu ekonomiku un lai samazinātu transporta un vides izmaksas, kā arī, lai kontrolētu vietējās cenas;

| 52. | aicina saņēmējvalstis novērst politiskus un materiālus faktorus, kas kavē nogādāt pārtikas palīdzību visos reģionos, kam tā nepieciešama, un nepieļaut šādu šķēršļu parādīšanos; |
| --- | --- |

52.

aicina saņēmējvalstis novērst politiskus un materiālus faktorus, kas kavē nogādāt pārtikas palīdzību visos reģionos, kam tā nepieciešama, un nepieļaut šādu šķēršļu parādīšanos;

Neatliekama palīdzība

| 53. | aicina Komisiju palīdzēt ACP valstu valdībām un tās atbalstīt pūlēs, ko tās īsteno, lai nepieļautu dabas katastrofas un cilvēku izraisītas krīzes un lai tām sagatavotos; |
| --- | --- |

53.

aicina Komisiju palīdzēt ACP valstu valdībām un tās atbalstīt pūlēs, ko tās īsteno, lai nepieļautu dabas katastrofas un cilvēku izraisītas krīzes un lai tām sagatavotos;

| 54. | aicina Eiropas Komisiju un citas starptautiskās donororganizācijas sniegt papildu neatliekamo palīdzību Lesoto, kā arī citām Dienvidāfrikas valstīm, kas kā Svazilenda cieš no sausuma un AIDS, lai atvieglotu arvien sarežģītāko situāciju, kurā atrodas šo valstu visapdraudētākie iedzīvotāj; |
| --- | --- |

54.

aicina Eiropas Komisiju un citas starptautiskās donororganizācijas sniegt papildu neatliekamo palīdzību Lesoto, kā arī citām Dienvidāfrikas valstīm, kas kā Svazilenda cieš no sausuma un AIDS, lai atvieglotu arvien sarežģītāko situāciju, kurā atrodas šo valstu visapdraudētākie iedzīvotāj;

| 55. | pieprasa ACP valstīm un Komisijai izskatīt labumu, ko varētu gūt, ja uz vietas, uz stratēģiski svarīgiem punktiem tiktu nosūtītas pastāvīgas krīzes pasākumu vienības; |
| --- | --- |

55.

pieprasa ACP valstīm un Komisijai izskatīt labumu, ko varētu gūt, ja uz vietas, uz stratēģiski svarīgiem punktiem tiktu nosūtītas pastāvīgas krīzes pasākumu vienības;

| 56. | aicina valdības censties pienācīgā veidā, un veicot saskaņošanu ar pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, garantēt atbilstošu neatliekamo pasākumu pārraudzību un nodrošināt, ka tās, īstenojot neatliekamos pasākumus, sadarbojas ar vietējām organizācijām, iestādēm un institūcijām un spontāni izveidotām palīdzības organizācijām un struktūrām; |
| --- | --- |

56.

aicina valdības censties pienācīgā veidā, un veicot saskaņošanu ar pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, garantēt atbilstošu neatliekamo pasākumu pārraudzību un nodrošināt, ka tās, īstenojot neatliekamos pasākumus, sadarbojas ar vietējām organizācijām, iestādēm un institūcijām un spontāni izveidotām palīdzības organizācijām un struktūrām;

| 57. | pasvītro nepieciešamību aizsargāt civiliedzīvotāju, kā arī to personu, kas iesaistītas humānās palīdzības sniegšanā, dzīvību konfliktu laikā un garantēt pieeju pārtikas produktiem neatliekamo situāciju gadījumā un, jo īpaši, mājsaimniecībām, kuras vada sievietes; pieprasa, lai īpaša uzmanība tiktu pievērsta grūtajai pārtikas situācijai, ar ko saskaras bēgļi un personas, kas pārvietojušās valsts iekšienē, konfliktu laikā un tūlīt pēc tiem; |
| --- | --- |

57.

pasvītro nepieciešamību aizsargāt civiliedzīvotāju, kā arī to personu, kas iesaistītas humānās palīdzības sniegšanā, dzīvību konfliktu laikā un garantēt pieeju pārtikas produktiem neatliekamo situāciju gadījumā un, jo īpaši, mājsaimniecībām, kuras vada sievietes; pieprasa, lai īpaša uzmanība tiktu pievērsta grūtajai pārtikas situācijai, ar ko saskaras bēgļi un personas, kas pārvietojušās valsts iekšienē, konfliktu laikā un tūlīt pēc tiem;

| 58. | uzdod tās līdzpriekšsēdētājiem nodot šo rezolūciju ACP un EK Ministru padomei, Komisijai, kā arī ANO un Āfrikas savienības ģenerālsekretāriem. |
| --- | --- |

58.

uzdod tās līdzpriekšsēdētājiem nodot šo rezolūciju ACP un EK Ministru padomei, Komisijai, kā arī ANO un Āfrikas savienības ģenerālsekretāriem.

---

(1)  ACP un ES Parlamentārā asambleja pieņēmusi 2004. gada 25. novembrī, Hāgā (Nīderlandē)

(2)  OV L 166, 5.7.1996, 11. lpp.

REZOLŪCIJA (1)

par situāciju Darfūrā

ACP un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties Hāgā (Nīderlandē) no 2004. gada 22. līdz 25. novembrim; |
| --- | --- |

—

tiekoties Hāgā (Nīderlandē) no 2004. gada 22. līdz 25. novembrim;

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju un Sudānas valdības 2004. gada 3. jūlija kopīgo komunikē; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju un Sudānas valdības 2004. gada 3. jūlija kopīgo komunikē;

| — | ņemot vērā Rīcības plānu attiecība uz Darfūru, ko Apvienotās Nācijas un Sudānas valdība pieņēma 2004. gada 5. augustā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rīcības plānu attiecība uz Darfūru, ko Apvienotās Nācijas un Sudānas valdība pieņēma 2004. gada 5. augustā;

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes 2004. gada 21. oktobra lēmumu par paplašinātu ĀS misiju uz Sudānu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes 2004. gada 21. oktobra lēmumu par paplašinātu ĀS misiju uz Sudānu;

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Ģenerālsekretāra 2004. gada novembra ziņojumu un Apvienoto Nāciju rezolūcijas 1564 un 1574, kas pieņemtas attiecīgi 2004. gada 18. septembrī un 19. novembrī; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Ģenerālsekretāra 2004. gada novembra ziņojumu un Apvienoto Nāciju rezolūcijas 1564 un 1574, kas pieņemtas attiecīgi 2004. gada 18. septembrī un 19. novembrī;

| — | ņemot vērā miera procesa sarunu atsākšanu IGAD vadībā 2004. gada 7. oktobrī un Saprašanās memoranda parakstīšanu starp Sudānas valdību un M/APLS, kas 2004. gada 19. novembrī notika Kenijā un kurā abas puses apņēmās noslēgt galīgu miera līgumu pirms 2004. gada beigām; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā miera procesa sarunu atsākšanu IGAD vadībā 2004. gada 7. oktobrī un Saprašanās memoranda parakstīšanu starp Sudānas valdību un M/APLS, kas 2004. gada 19. novembrī notika Kenijā un kurā abas puses apņēmās noslēgt galīgu miera līgumu pirms 2004. gada beigām;

| — | ņemot vērā nolīgumu, kas 2004. gada 21. augustā parakstīts Kartumā starp Sudānu un Starptautisko migrācijas organizāciju par brīvprātīgu pārvietojušos personu atgriešanos savās valstīs; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu, kas 2004. gada 21. augustā parakstīts Kartumā starp Sudānu un Starptautisko migrācijas organizāciju par brīvprātīgu pārvietojušos personu atgriešanos savās valstīs;

| A. | tā kā Darfūras reģions, kā arī citi Sudānas reģioni cieš no atpalicības un ekonomiskās un politiskās noslāņošanās; |
| --- | --- |

A.

tā kā Darfūras reģions, kā arī citi Sudānas reģioni cieš no atpalicības un ekonomiskās un politiskās noslāņošanās;

| B. | tā kā 2003. gada februārī Darfūrā izcēlās sacelšanās, ko vada Sudānas atbrīvošanas kustība (MLS) un Kustība par taisnību un līdztiesību (MJE); |
| --- | --- |

B.

tā kā 2003. gada februārī Darfūrā izcēlās sacelšanās, ko vada Sudānas atbrīvošanas kustība (MLS) un Kustība par taisnību un līdztiesību (MJE);

| C. | deklarējot, ka Asambleju dziļi satrauc nedrošības un vardarbības pieaugums, katastrofālā humānā situācija, pastāvīgi cilvēktiesību pārkāpumi un pastāvīgi pamiera pārkāpumi Darfūrā, un šajā sakarā vēlreiz apstiprinot, ka visām pusēm ir jāievēro saistības, kas minētas iepriekšējās Drošības padomes rezolūcijās; |
| --- | --- |

C.

deklarējot, ka Asambleju dziļi satrauc nedrošības un vardarbības pieaugums, katastrofālā humānā situācija, pastāvīgi cilvēktiesību pārkāpumi un pastāvīgi pamiera pārkāpumi Darfūrā, un šajā sakarā vēlreiz apstiprinot, ka visām pusēm ir jāievēro saistības, kas minētas iepriekšējās Drošības padomes rezolūcijās;

| D. | tā kā, neskatoties uz pamiera nolīguma parakstīšanu 2004. gada 8. aprīlī, nepārtraukti tie norādīts uz militāro vienību un nemiernieku pastrādātām civiliedzīvotāju slepkavībām, seksuālas vardarbības gadījumiem un vardarbību, kas vērsta pret sievietēm un bērniem; |
| --- | --- |

D.

tā kā, neskatoties uz pamiera nolīguma parakstīšanu 2004. gada 8. aprīlī, nepārtraukti tie norādīts uz militāro vienību un nemiernieku pastrādātām civiliedzīvotāju slepkavībām, seksuālas vardarbības gadījumiem un vardarbību, kas vērsta pret sievietēm un bērniem;

| E. | aicinot visas puses izpildīt savus saistības, kas tām uzliek pienākumu izbeigt visus vardarbības aktus, nosodot cilvēktiesību pārkāpumus un starptautisko humāno tiesību neievērošanu un uzsverot, ka nekavējoties jāsauc pie atbildības tos, kas pastrādājuši šos noziegumus; |
| --- | --- |

E.

aicinot visas puses izpildīt savus saistības, kas tām uzliek pienākumu izbeigt visus vardarbības aktus, nosodot cilvēktiesību pārkāpumus un starptautisko humāno tiesību neievērošanu un uzsverot, ka nekavējoties jāsauc pie atbildības tos, kas pastrādājuši šos noziegumus;

| F. | vēlreiz apstiprinot visām pusēm, ieskaitot Sudānas valdību, pilnībā izpildīt pienākumus, ko tām uzliek Apvienoto Nāciju Drošības padomes rezolūcijas 1556 (2004) un 1564 (2004), un uzstājot uz nepieciešamību atjaunot apdraudēto iedzīvotāju uzticību un radikāli uzlabot drošības atmosfēru Darfūrā; |
| --- | --- |

F.

vēlreiz apstiprinot visām pusēm, ieskaitot Sudānas valdību, pilnībā izpildīt pienākumus, ko tām uzliek Apvienoto Nāciju Drošības padomes rezolūcijas 1556 (2004) un 1564 (2004), un uzstājot uz nepieciešamību atjaunot apdraudēto iedzīvotāju uzticību un radikāli uzlabot drošības atmosfēru Darfūrā;

| G. | atgādinot šajā sakarā, ka visām pusēm ir jāievēro cilvēktiesības un starptautiskās humānās tiesības, bet, ka, pirmkārt, Sudānas valdībai pašai savā teritorijā jāaizsargā savi iedzīvotāji un tur jāuztur kārtība, ievērojot cilvēktiesības; |
| --- | --- |

G.

atgādinot šajā sakarā, ka visām pusēm ir jāievēro cilvēktiesības un starptautiskās humānās tiesības, bet, ka, pirmkārt, Sudānas valdībai pašai savā teritorijā jāaizsargā savi iedzīvotāji un tur jāuztur kārtība, ievērojot cilvēktiesības;

| H. | pasvītrojot, ka galīgā Darfūras krīzes noregulējumā jāiekļauj arī tas, ka pārvietojušās personas un bēgļi var brīvprātīgi un pilnā drošībā atgriezties savā sākotnējā dzīvesvietā, šajā sakarā ievērojot Saprašanās memorandu, kas 2004. gada 21. augustā tika parakstīts starp Sudānas valdību un Starptautisko migrācijas organizāciju; |
| --- | --- |

H.

pasvītrojot, ka galīgā Darfūras krīzes noregulējumā jāiekļauj arī tas, ka pārvietojušās personas un bēgļi var brīvprātīgi un pilnā drošībā atgriezties savā sākotnējā dzīvesvietā, šajā sakarā ievērojot Saprašanās memorandu, kas 2004. gada 21. augustā tika parakstīts starp Sudānas valdību un Starptautisko migrācijas organizāciju;

| I. | tā kā Āfrikas Savienība ir turpinājusi sniegt pozitīvu ieguldījumu Darfūras problēmas galīgā risinājuma meklēšanā un uz šo reģionu nosūtījusi savus miera novērotājus; |
| --- | --- |

I.

tā kā Āfrikas Savienība ir turpinājusi sniegt pozitīvu ieguldījumu Darfūras problēmas galīgā risinājuma meklēšanā un uz šo reģionu nosūtījusi savus miera novērotājus;

| J. | tā kā Pasaules pārtikas programma (PAM) vērtē, ka katru mēnesi no nepietiekama uztura mirst vairāki tūkstoši personu, galvenokārt, sievietes un bērni; |
| --- | --- |

J.

tā kā Pasaules pārtikas programma (PAM) vērtē, ka katru mēnesi no nepietiekama uztura mirst vairāki tūkstoši personu, galvenokārt, sievietes un bērni;

| K. | apsveicot to, ka Sudānas valdība ir veikusi noteiktu skaitu pasākumu, lai novērstu administratīvus šķēršļus humānās palīdzības nogādāšanai, tādējādi ļaujot Darfūrai piekļūt lielākam skaitam humānās palīdzības organizāciju pārstāvju, kā arī starptautiskajām nevalstiskajām organizācijām, kas nodarbojas ar cilvēktiesībām; pasvītrojot tomēr, ka visām pusēm ir jāpieliek vēl vairāk pūļu, lai visiem Darfūras iedzīvotājiem, ieskaitot iedzīvotājus, kas apmetušies ārpus nometnēm, garantētu brīvu pieeju humānai palīdzībai; |
| --- | --- |

K.

apsveicot to, ka Sudānas valdība ir veikusi noteiktu skaitu pasākumu, lai novērstu administratīvus šķēršļus humānās palīdzības nogādāšanai, tādējādi ļaujot Darfūrai piekļūt lielākam skaitam humānās palīdzības organizāciju pārstāvju, kā arī starptautiskajām nevalstiskajām organizācijām, kas nodarbojas ar cilvēktiesībām; pasvītrojot tomēr, ka visām pusēm ir jāpieliek vēl vairāk pūļu, lai visiem Darfūras iedzīvotājiem, ieskaitot iedzīvotājus, kas apmetušies ārpus nometnēm, garantētu brīvu pieeju humānai palīdzībai;

| L. | pieprasot Sudānas valdībai un nemiernieku grupām atvieglot humāno palīdzību, nodrošinot piegādēm un humānajiem darbiniekiem brīvu pieeju, ieskaitot, ja nepieciešams, Sudānas robežām ar Čadu un Lībiju gan pa zemes, gan gaisa ceļiem; |
| --- | --- |

L.

pieprasot Sudānas valdībai un nemiernieku grupām atvieglot humāno palīdzību, nodrošinot piegādēm un humānajiem darbiniekiem brīvu pieeju, ieskaitot, ja nepieciešams, Sudānas robežām ar Čadu un Lībiju gan pa zemes, gan gaisa ceļiem;

| M. | tā kā Darfūrā tiek pārkāptas cilvēktiesības, ieskaitot civiliedzīvotāju bombardēšanu, un nav pārtraukta pārvietojušos personu nometņu iznīcināšana; |
| --- | --- |

M.

tā kā Darfūrā tiek pārkāptas cilvēktiesības, ieskaitot civiliedzīvotāju bombardēšanu, un nav pārtraukta pārvietojušos personu nometņu iznīcināšana;

| N. | atgādinot, ka Apvienoto Nāciju Drošības padome ir nobažījusies par sekām, ko situācija Sudānā var izraisīt mieram un starptautiskajai drošībai, un reģiona stabilitāti; |
| --- | --- |

N.

atgādinot, ka Apvienoto Nāciju Drošības padome ir nobažījusies par sekām, ko situācija Sudānā var izraisīt mieram un starptautiskajai drošībai, un reģiona stabilitāti;

| 1. | apsveic to, ka 2004. gada 19. novembrī Nairobi ticis parakstīs saprašanās memorands starp Sudānas valdību un Sudānas Atbrīvošanās kustību/Tautas armiju, kas uzņēmušās noslēgt globālu miera līgumu līdz gada beigām, kas tai ir svarīgs solis ceļā uz miera nodibināšanu Sudānas dienvidos un var arī veicināt miera iestāšanos Darfūrā; |
| --- | --- |

1.

apsveic to, ka 2004. gada 19. novembrī Nairobi ticis parakstīs saprašanās memorands starp Sudānas valdību un Sudānas Atbrīvošanās kustību/Tautas armiju, kas uzņēmušās noslēgt globālu miera līgumu līdz gada beigām, kas tai ir svarīgs solis ceļā uz miera nodibināšanu Sudānas dienvidos un var arī veicināt miera iestāšanos Darfūrā;

| 2. | atbalsta Drošības padomes iniciatīvu pieprasīt valdības spēkiem un nemiernieku un visu citu bruņoto grupu spēkiem, lai tie nekavējoties izbeigtu visas vardarbības un uzbrukumus, ieskaitot nolaupīšanas, atturētos no piespiedu civiliedzīvotāju pārvietošanas, sadarbotos ar starptautiskās humānās palīdzības un novērošanas pasākumos, uzrauga, lai to locekļi ievērotu starptautiskās humānās tiesības, nodrošina humānās palīdzības personāla drošību un visos līmeņos ievēro saistības, ko tie uzņēmušies attiecībā uz brīvu humāno organizāciju un to personāla pārvietošanos saskaņā ar 2003. gada 26. augusta rezolūciju 1502 (2003) par humāno darbinieku piekļūšanu iedzīvotājiem, kam nepieciešama palīdzība un 2004. gada 9. novembra Abudžas Protokoliem; |
| --- | --- |

2.

atbalsta Drošības padomes iniciatīvu pieprasīt valdības spēkiem un nemiernieku un visu citu bruņoto grupu spēkiem, lai tie nekavējoties izbeigtu visas vardarbības un uzbrukumus, ieskaitot nolaupīšanas, atturētos no piespiedu civiliedzīvotāju pārvietošanas, sadarbotos ar starptautiskās humānās palīdzības un novērošanas pasākumos, uzrauga, lai to locekļi ievērotu starptautiskās humānās tiesības, nodrošina humānās palīdzības personāla drošību un visos līmeņos ievēro saistības, ko tie uzņēmušies attiecībā uz brīvu humāno organizāciju un to personāla pārvietošanos saskaņā ar 2003. gada 26. augusta rezolūciju 1502 (2003) par humāno darbinieku piekļūšanu iedzīvotājiem, kam nepieciešama palīdzība un 2004. gada 9. novembra Abudžas Protokoliem;

| 3. | pieprasa visām Sudānas pusēm veikt nepieciešamos pasākumus, lai nekavējoties tiktu pievērsta uzmanība pamiera pārkāpumiem, par kuriem norādījusi Komisija, un lai vainīgie tiktu saukti pie atbildības par savām darbībām; |
| --- | --- |

3.

pieprasa visām Sudānas pusēm veikt nepieciešamos pasākumus, lai nekavējoties tiktu pievērsta uzmanība pamiera pārkāpumiem, par kuriem norādījusi Komisija, un lai vainīgie tiktu saukti pie atbildības par savām darbībām;

| 4. | atbalsta Apvienoto Nāciju Drošības padomes aicinājumu Sudānas valdībai izbeigt nesodāmības atmosfēru, kas valda Darfūrā, noskaidrojot un saucot pie atbildības visus, kas vainīgi daudzajos cilvēktiesību pārkāpumos un starptautisko humāno tiesību neievērošanas gadījumos, ieskaitot tautas pašaizsardzības spēku un žanžauītu bruņoto vienību locekļus, un uzstāj, lai Sudānas valdību veiktu visus nepieciešamos pasākumus, lai tiktu izbeigti visi vardarbības un nežēlības akti; |
| --- | --- |

4.

atbalsta Apvienoto Nāciju Drošības padomes aicinājumu Sudānas valdībai izbeigt nesodāmības atmosfēru, kas valda Darfūrā, noskaidrojot un saucot pie atbildības visus, kas vainīgi daudzajos cilvēktiesību pārkāpumos un starptautisko humāno tiesību neievērošanas gadījumos, ieskaitot tautas pašaizsardzības spēku un žanžauītu bruņoto vienību locekļus, un uzstāj, lai Sudānas valdību veiktu visus nepieciešamos pasākumus, lai tiktu izbeigti visi vardarbības un nežēlības akti;

| 5. | atbalsta Drošības padomes iniciatīvu pieprasīt Sudānas valdībai sniegt Āfrikas Savienības misijai pārbaudei pierādījumus – jo īpaši atbruņoto žanžauītu bruņoto vienību locekļu vārdus un to vārdus, kas tikuši aizturēti par cilvēktiesību pārkāpumiem un starptautisko humāno tiesību neievērošanu –, apstiprinot, ka tā pilda prasības, kas noteiktas rezolūcijā 1556 (2004), kā arī saistības, ko tā uzņēmusies Pamiera nolīgumā, kas noslēgts 2004. gada 8. aprīlī Ndžamenā; |
| --- | --- |

5.

atbalsta Drošības padomes iniciatīvu pieprasīt Sudānas valdībai sniegt Āfrikas Savienības misijai pārbaudei pierādījumus – jo īpaši atbruņoto žanžauītu bruņoto vienību locekļu vārdus un to vārdus, kas tikuši aizturēti par cilvēktiesību pārkāpumiem un starptautisko humāno tiesību neievērošanu –, apstiprinot, ka tā pilda prasības, kas noteiktas rezolūcijā 1556 (2004), kā arī saistības, ko tā uzņēmusies Pamiera nolīgumā, kas noslēgts 2004. gada 8. aprīlī Ndžamenā;

| 6. | apsveic to, ka Apvienoto Nāciju ģenerālsekretārs ir izveidojis starptautisku izmeklēšanas komisiju, kuras uzdevums ir pārbaudīt informāciju par starptautisko humāno tiesību un starptautisko ar cilvēktiesībām saistīto instrumentu pārkāpumiem, ko Darfūrā veikušas visas puses, kā “arī noteikt, vai ir bijuši genocīda akti un noskaidrot šo pārkāpumu izdarītājus, lai nodrošinātu, ka vainīgiem būs jāatbild par pastrādāto”; pieprasa visām pusēm pilnībā sadarboties ar šo komisiju un cita starpā aicina Apvienoto Nāciju Ģenerālsekretāru saskaņā ar Augsto komisāru cilvēktiesību jomā pieņemt atbilstošos pasākumus, lai palielinātu uz Darfūru nosūtīto cilvēktiesību novērotāju skaitu; |
| --- | --- |

6.

apsveic to, ka Apvienoto Nāciju ģenerālsekretārs ir izveidojis starptautisku izmeklēšanas komisiju, kuras uzdevums ir pārbaudīt informāciju par starptautisko humāno tiesību un starptautisko ar cilvēktiesībām saistīto instrumentu pārkāpumiem, ko Darfūrā veikušas visas puses, kā “arī noteikt, vai ir bijuši genocīda akti un noskaidrot šo pārkāpumu izdarītājus, lai nodrošinātu, ka vainīgiem būs jāatbild par pastrādāto”; pieprasa visām pusēm pilnībā sadarboties ar šo komisiju un cita starpā aicina Apvienoto Nāciju Ģenerālsekretāru saskaņā ar Augsto komisāru cilvēktiesību jomā pieņemt atbilstošos pasākumus, lai palielinātu uz Darfūru nosūtīto cilvēktiesību novērotāju skaitu;

| 7. | aicina Sudānas valdību veikt visu nepieciešamo, lai nodrošinātu brīvprātīgu un pilnīgi drošu bēgļu un visu pārvietoto personu atgriešanos savās zemēs saskaņā ar nolīgumiem, ko šī valdība noslēgusi ar Starptautisko migrācijas organizāciju; |
| --- | --- |

7.

aicina Sudānas valdību veikt visu nepieciešamo, lai nodrošinātu brīvprātīgu un pilnīgi drošu bēgļu un visu pārvietoto personu atgriešanos savās zemēs saskaņā ar nolīgumiem, ko šī valdība noslēgusi ar Starptautisko migrācijas organizāciju;

| 8. | pasvītro, ka ir svarīgi, lai turpinās Abudžas miera sarunas par krīzes risinājumu Darfūrā starp Sudānas valdību, ALS un MJE; uzstāj uz to, lai visas puses, kas piedalās Abudžas miera sarunās, darbotos labticīgi, lai ātri varētu panākt vienošanos; apsveic to, ka 2004. gada 9. novembrī ticis parakstīts Humānais protokols un Protokols par drošību; pieprasa, lai puses tos nekavējoties piemēro, un cer, ka drīz tiks parakstīta deklarācija par principiem attiecībā uz politisko noregulējumu; |
| --- | --- |

8.

pasvītro, ka ir svarīgi, lai turpinās Abudžas miera sarunas par krīzes risinājumu Darfūrā starp Sudānas valdību, ALS un MJE; uzstāj uz to, lai visas puses, kas piedalās Abudžas miera sarunās, darbotos labticīgi, lai ātri varētu panākt vienošanos; apsveic to, ka 2004. gada 9. novembrī ticis parakstīts Humānais protokols un Protokols par drošību; pieprasa, lai puses tos nekavējoties piemēro, un cer, ka drīz tiks parakstīta deklarācija par principiem attiecībā uz politisko noregulējumu;

| 9. | pieprasa, lai visas šī reģiona valstis darītu visu iespējamo lai aktīvi atbalstītu pilnīgu un tūlītēju globāla miera līguma īstenošanu; |
| --- | --- |

9.

pieprasa, lai visas šī reģiona valstis darītu visu iespējamo lai aktīvi atbalstītu pilnīgu un tūlītēju globāla miera līguma īstenošanu;

| 10. | pasvītro, ka globāls miera līgums veicinās to, ka visā Sudānā tiek nodibināts ilgstošs miers un stabilitāte un ka tiek atrisināta Darfūras krīze, un uzstāj uz to, ka ir nepieciešams pieņemt valstisku nostāju, lai samierināšanās procesā un miera konsolidācijā tiktu iesaistītas visas ieinteresētās puses, ieskaitot sievietes; |
| --- | --- |

10.

pasvītro, ka globāls miera līgums veicinās to, ka visā Sudānā tiek nodibināts ilgstošs miers un stabilitāte un ka tiek atrisināta Darfūras krīze, un uzstāj uz to, ka ir nepieciešams pieņemt valstisku nostāju, lai samierināšanās procesā un miera konsolidācijā tiktu iesaistītas visas ieinteresētās puses, ieskaitot sievietes;

| 11. | atbalsta stingri Āfrikas savienības lēmumus savā misijā Darfūrā iesaistīto personu skaitu palielināt līdz 3 320 un paplašināt to pilnvaras, attiecinot tās uz uzdevumiem, kas uzskaitīti Āfrikas savienības Miera un drošības padomes 2004. gada 20. oktobra komunikē 6. punktā; aicina Eiropas Savienības dalībvalstis un ACP valstis piešķirt nepieciešamās iekārtas, loģistikas un finanšu līdzekļus un citus nepieciešamos resursus un pieprasa, lai Sudānas valdība un visas nemiernieku grupas Darfūrā pilnībā sadarbotos ar Āfrikas Savienību; |
| --- | --- |

11.

atbalsta stingri Āfrikas savienības lēmumus savā misijā Darfūrā iesaistīto personu skaitu palielināt līdz 3 320 un paplašināt to pilnvaras, attiecinot tās uz uzdevumiem, kas uzskaitīti Āfrikas savienības Miera un drošības padomes 2004. gada 20. oktobra komunikē 6. punktā; aicina Eiropas Savienības dalībvalstis un ACP valstis piešķirt nepieciešamās iekārtas, loģistikas un finanšu līdzekļus un citus nepieciešamos resursus un pieprasa, lai Sudānas valdība un visas nemiernieku grupas Darfūrā pilnībā sadarbotos ar Āfrikas Savienību;

| 12. | pieprasa Apvienotajām Nācijām un Āfrikas savienībai uzlabot savu plānu koordināciju, lai izvairītos no pamiera nolīguma pārkāpumiem, ieskaitot karaspēka pārvietošanos; |
| --- | --- |

12.

pieprasa Apvienotajām Nācijām un Āfrikas savienībai uzlabot savu plānu koordināciju, lai izvairītos no pamiera nolīguma pārkāpumiem, ieskaitot karaspēka pārvietošanos;

| 13. | apņemas, tiklīdz tiks noslēgts globāls miera līgums, sniegt palīdzību Sudānas tautai, kad tā atsāks mieru mīlošas, vienotas un pārtikušas sabiedrības veidošanu, ar nosacījumu, ka visas puses pilda savas saistības un, jo īpaši, tās, kas tikušas noteiktas Abudžā, Nigērijā, un Ndžamenā, Čadā; |
| --- | --- |

13.

apņemas, tiklīdz tiks noslēgts globāls miera līgums, sniegt palīdzību Sudānas tautai, kad tā atsāks mieru mīlošas, vienotas un pārtikušas sabiedrības veidošanu, ar nosacījumu, ka visas puses pilda savas saistības un, jo īpaši, tās, kas tikušas noteiktas Abudžā, Nigērijā, un Ndžamenā, Čadā;

| 14. | lūdz Apvienoto Nāciju Organizācijas Novērtēšanas misiju, Pasaules banku un visas puses saskaņā ar citām divpusējām un daudzpusējām donororganizācijām turpināt pielikt pūles, kuru mērķis ir ātras palīdzības sniegšana Sudānas ekonomikas atjaunošanai un attīstībai, ieskaitot valstisku palīdzību attīstībai, iespējamu atbrīvošanu no parādiem un pieeju tirgiem, tiklīdz būs parakstīts un globāls miera līgums un sākta tā piemērošana; |
| --- | --- |

14.

lūdz Apvienoto Nāciju Organizācijas Novērtēšanas misiju, Pasaules banku un visas puses saskaņā ar citām divpusējām un daudzpusējām donororganizācijām turpināt pielikt pūles, kuru mērķis ir ātras palīdzības sniegšana Sudānas ekonomikas atjaunošanai un attīstībai, ieskaitot valstisku palīdzību attīstībai, iespējamu atbrīvošanu no parādiem un pieeju tirgiem, tiklīdz būs parakstīts un globāls miera līgums un sākta tā piemērošana;

| 15. | uzsver nepieciešamību ātri atbrīvot Eiropas Savienības līdzekļus, kas paredzēti humānās palīdzības sniegšanai un Āfrikas Savienībai; |
| --- | --- |

15.

uzsver nepieciešamību ātri atbrīvot Eiropas Savienības līdzekļus, kas paredzēti humānās palīdzības sniegšanai un Āfrikas Savienībai;

| 16. | aicina Eiropas Savienības dalībvalstis steidzami piešķirt dāsnu un nepārtrauktu ieguldījumu humānajām pūlēm, kas pašlaik tiek īstenotas Sudānā un Čadā; |
| --- | --- |

16.

aicina Eiropas Savienības dalībvalstis steidzami piešķirt dāsnu un nepārtrauktu ieguldījumu humānajām pūlēm, kas pašlaik tiek īstenotas Sudānā un Čadā;

| 17. | pieņem zināšanai Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes lēmumu paredzēt citu pasākumu pieņemšanu, kā tas paredzēts Apvienoto Nāciju Statūtu 41. pantā, saskaņā ar kuru: “Drošības padome tiek pilnvarota izlemt, kādi pasākumi, kuri nav saistīti ar bruņota spēka lietošanu, jāpieņem tās lēmumu īstenošanai, un tā var prasīt no Organizācijas dalībvalstīm šo pasākumu pielietošanu. Šie pasākumi var ietvert pilnīgu vai daļēju ekonomisko sakaru, dzelzceļa, jūras, gaisa, pasta, telegrāfa, radio vai citu sazināšanās līdzekļu pārtraukšanu, kā arī diplomātisko attiecību pārtraukšanu”, un kas ir pasākumi, ko tomēr nedrīkst pievienot ciešanām, kurām pakļauti iedzīvotāji; |
| --- | --- |

17.

pieņem zināšanai Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes lēmumu paredzēt citu pasākumu pieņemšanu, kā tas paredzēts Apvienoto Nāciju Statūtu 41. pantā, saskaņā ar kuru: “Drošības padome tiek pilnvarota izlemt, kādi pasākumi, kuri nav saistīti ar bruņota spēka lietošanu, jāpieņem tās lēmumu īstenošanai, un tā var prasīt no Organizācijas dalībvalstīm šo pasākumu pielietošanu. Šie pasākumi var ietvert pilnīgu vai daļēju ekonomisko sakaru, dzelzceļa, jūras, gaisa, pasta, telegrāfa, radio vai citu sazināšanās līdzekļu pārtraukšanu, kā arī diplomātisko attiecību pārtraukšanu”, un kas ir pasākumi, ko tomēr nedrīkst pievienot ciešanām, kurām pakļauti iedzīvotāji;

| 18. | aicina visas puses, kā arī starptautisko sabiedrību veikt uz vietas visus pasākumus, kas nepieciešami, lai izbeigtu ieroču izplatīšanos Darfūras zonā, ko pārņēmuši konflikti; |
| --- | --- |

18.

aicina visas puses, kā arī starptautisko sabiedrību veikt uz vietas visus pasākumus, kas nepieciešami, lai izbeigtu ieroču izplatīšanos Darfūras zonā, ko pārņēmuši konflikti;

| 19. | nolemj nosūtīt uz Sudānu novērtēšanas misiju ar uzdevumu novērtēt situāciju un ziņot Birojam; |
| --- | --- |

19.

nolemj nosūtīt uz Sudānu novērtēšanas misiju ar uzdevumu novērtēt situāciju un ziņot Birojam;

| 20. | uzdod tās līdzpriekšsēdētājiem nodot šo rezolūciju ACP un EK Padomei, Komisijai, Sudānas valdībai, Āfrikas Savienībai, IGID, Amerikas Savienoto Valstu, Lībijas, Ēģiptes un Ķīnas valdībai, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

20.

uzdod tās līdzpriekšsēdētājiem nodot šo rezolūciju ACP un EK Padomei, Komisijai, Sudānas valdībai, Āfrikas Savienībai, IGID, Amerikas Savienoto Valstu, Lībijas, Ēģiptes un Ķīnas valdībai, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram.

---

(1)  ACP un ES Apvienotā parlamentārā asambleja pieņēmusi 2004. gada 25. novembrī Hāgā (Nīderlandē)

REZOLŪCIJA (1)

par zaudējumiem, ko Karību reģionā nodarījuši cikloni

ACP un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties Hāgā (Nīderlandē) no 2004. gada 22. līdz 25. novembrim, |
| --- | --- |

—

tiekoties Hāgā (Nīderlandē) no 2004. gada 22. līdz 25. novembrim,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Vispasaules konferenci par mazo jaunattīstības salu valstu ilgtspējīgu attīstību, kura notika Barbadosā no 1994. gada 25. aprīļa līdz 6. maijam, un Barbadosas rīcības plānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Vispasaules konferenci par mazo jaunattīstības salu valstu ilgtspējīgu attīstību, kura notika Barbadosā no 1994. gada 25. aprīļa līdz 6. maijam, un Barbadosas rīcības plānu,

| — | ņemot vērā savu 2004. gada 19. februārī Adisabebā pieņemto rezolūciju par zaudējumiem, ko Klusajā un Indijas okeānā un Karību reģionā nodarījuši cikloni, un par to, ka pēc dabas katastrofām ir nepieciešama ātra rīcība; (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2004. gada 19. februārī Adisabebā pieņemto rezolūciju par zaudējumiem, ko Klusajā un Indijas okeānā un Karību reģionā nodarījuši cikloni, un par to, ka pēc dabas katastrofām ir nepieciešama ātra rīcība; (2),

| — | ņemot vērā Kioto protokolu par klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kioto protokolu par klimata pārmaiņām;

| — | ņemot vērā ACP un ES Sadarbības nolīgumu, kas 2000. gada 23. jūnijā parakstīts Kotonū (Benina); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ACP un ES Sadarbības nolīgumu, kas 2000. gada 23. jūnijā parakstīts Kotonū (Benina);

| A. | dziļi satriekta par sekām – liels skaits zaudētu cilvēku dzīvību un katastrofāla ietekme uz sociāli ekonomisko infrastruktūru –, ko izraisījuši vairāki secīgi cikloni, kas ar ārkārtīgi lielu spēku brāzušies pār Karību valstīm un, jo īpaši, Bahamu salām, Barbadosu, Kubu, Dominikānas Republiku, Grenādu, Haiti, Jamaiku, Sentlūsiju, Sentvinsentu un Grenadīnām un Trinidādu un Tobāgo; |
| --- | --- |

A.

dziļi satriekta par sekām – liels skaits zaudētu cilvēku dzīvību un katastrofāla ietekme uz sociāli ekonomisko infrastruktūru –, ko izraisījuši vairāki secīgi cikloni, kas ar ārkārtīgi lielu spēku brāzušies pār Karību valstīm un, jo īpaši, Bahamu salām, Barbadosu, Kubu, Dominikānas Republiku, Grenādu, Haiti, Jamaiku, Sentlūsiju, Sentvinsentu un Grenadīnām un Trinidādu un Tobāgo;

| B. | pieņem zināšanai ar īpašām bažām situāciju Grenādā, kur iznicināti 90 % infrastruktūras un lauksaimniecības sektors ticis pilnībā izpostīts, un Haiti, kur katastrofa prasījusi gandrīz 3 000 dzīvību; |
| --- | --- |

B.

pieņem zināšanai ar īpašām bažām situāciju Grenādā, kur iznicināti 90 % infrastruktūras un lauksaimniecības sektors ticis pilnībā izpostīts, un Haiti, kur katastrofa prasījusi gandrīz 3 000 dzīvību;

| C. | tā kā šīs katastrofas diemžēl ir pierādījušas to, ka bija pamatota Adisabebā notikušās ACP un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas pieņemtā rezolūcija, kas pasvītroja arvien postošākās dabas katastrofu sekas; |
| --- | --- |

C.

tā kā šīs katastrofas diemžēl ir pierādījušas to, ka bija pamatota Adisabebā notikušās ACP un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas pieņemtā rezolūcija, kas pasvītroja arvien postošākās dabas katastrofu sekas;

| D. | tā kā apdraudētās ACP salas un kaimiņvalstis cieš no planētas sasilšanas izraisīto klimata pārmaiņu sekām, un postošas vētras un jūras līmenis apdraud iedzīvotāju un to mantas drošību, un pat dažas salas; |
| --- | --- |

D.

tā kā apdraudētās ACP salas un kaimiņvalstis cieš no planētas sasilšanas izraisīto klimata pārmaiņu sekām, un postošas vētras un jūras līmenis apdraud iedzīvotāju un to mantas drošību, un pat dažas salas;

| E. | atgādinot, ka mazajām salu valstīm ir jāsastopas ar klimata pārmaiņu negatīvajām sekām: piemēram, postošām vētrām un jūras līmeņa celšanos, kas var pat apdraudēt dažu salu pastāvēšanu; |
| --- | --- |

E.

atgādinot, ka mazajām salu valstīm ir jāsastopas ar klimata pārmaiņu negatīvajām sekām: piemēram, postošām vētrām un jūras līmeņa celšanos, kas var pat apdraudēt dažu salu pastāvēšanu;

| F. | uzskatot, ka jūras līmeņa paaugstināšanās negatīvi ietekmē dzeramā ūdens pieejamību un tā kvalitāti, lauksaimniecību un cilvēku mitekļus; |
| --- | --- |

F.

uzskatot, ka jūras līmeņa paaugstināšanās negatīvi ietekmē dzeramā ūdens pieejamību un tā kvalitāti, lauksaimniecību un cilvēku mitekļus;

| G. | tā kā zaudējumi, ko izraisījuši ciklons Aivens un tropiskā vētra Džeina, skaidri pierāda, ka, lai arī nelaimes cēlonis ir dabisks, tas neattiecas uz zaudējumu apjomu, ja celtnes ir arhaiskas un ja nedarbojas brīdinājuma un evakuācijas procedūras; |
| --- | --- |

G.

tā kā zaudējumi, ko izraisījuši ciklons Aivens un tropiskā vētra Džeina, skaidri pierāda, ka, lai arī nelaimes cēlonis ir dabisks, tas neattiecas uz zaudējumu apjomu, ja celtnes ir arhaiskas un ja nedarbojas brīdinājuma un evakuācijas procedūras;

| H. | būdama pārliecināta, ka, ja, izstrādājot un ieviešot attīstības stratēģiju, tiek vairāk ņemti vērā dabisko risku novēršanas pasākumi, tas būtiski veicina galvenā mērķa – ilgtspējīgas attīstības – īstenošanu; |
| --- | --- |

H.

būdama pārliecināta, ka, ja, izstrādājot un ieviešot attīstības stratēģiju, tiek vairāk ņemti vērā dabisko risku novēršanas pasākumi, tas būtiski veicina galvenā mērķa – ilgtspējīgas attīstības – īstenošanu;

| I. | tā kā atjaunošanas vajadzībām ir nepieciešami vairāki miljardi euro; |
| --- | --- |

I.

tā kā atjaunošanas vajadzībām ir nepieciešami vairāki miljardi euro;

| J. | tā kā Apvienotās Nācijas ir aicinājušas sniegt steidzamu starptautisku palīdzību 30 miljonu dolāru apmērā; |
| --- | --- |

J.

tā kā Apvienotās Nācijas ir aicinājušas sniegt steidzamu starptautisku palīdzību 30 miljonu dolāru apmērā;

| K. | ņemot vērā aicinājumu veikt atjaunošanu, ko pauduši Karību Kopienas (turpmāk – CARICOM) valstu un valdību vadītāji; |
| --- | --- |

K.

ņemot vērā aicinājumu veikt atjaunošanu, ko pauduši Karību Kopienas (turpmāk – CARICOM) valstu un valdību vadītāji;

| L. | pasvītrojot vēlreiz to, cik ārkārtīgi apdraudētas ir jaunattīstības salu valstu saimniecības, ko jebkurā brīdī var iznīcināt dabas katastrofas, kas notiek arvien biežāk; |
| --- | --- |

L.

pasvītrojot vēlreiz to, cik ārkārtīgi apdraudētas ir jaunattīstības salu valstu saimniecības, ko jebkurā brīdī var iznīcināt dabas katastrofas, kas notiek arvien biežāk;

| 1. | pauž dziļu līdzjūtību attiecīgo valstu tautām un valdībām, kā arī upuru ģimenēm; |
| --- | --- |

1.

pauž dziļu līdzjūtību attiecīgo valstu tautām un valdībām, kā arī upuru ģimenēm;

| 2. | pievērš Eiropas Savienības un starptautiskās sabiedrības uzmanību īpašajai situācijai Granādā, kuras saimniecība valsts mēroga pasākumi ir pilnībā paralizēti un kur ir steidzami nepieciešama finansiālā, materiālā un humānā palīdzība ilgtermiņa atlabšanai un valsts atjaunošanai; |
| --- | --- |

2.

pievērš Eiropas Savienības un starptautiskās sabiedrības uzmanību īpašajai situācijai Granādā, kuras saimniecība valsts mēroga pasākumi ir pilnībā paralizēti un kur ir steidzami nepieciešama finansiālā, materiālā un humānā palīdzība ilgtermiņa atlabšanai un valsts atjaunošanai;

| 3. | izsaka pateicību Karību reģionam, Eiropas Savienībai, kā arī citiem attīstības partneriem un organizācijām par pūlēm, kas jau pieliktas šajās valstīs; |
| --- | --- |

3.

izsaka pateicību Karību reģionam, Eiropas Savienībai, kā arī citiem attīstības partneriem un organizācijām par pūlēm, kas jau pieliktas šajās valstīs;

| 4. | aicina Eiropas savienību rīkoties tā, lai varētu ātri mobilizēt finanšu resursus, kas nepieciešami izpostīto valstu atjaunošanai un, jo īpaši, Grenādai, Jamaikai, Haiti un Dominikānas Republikai; |
| --- | --- |

4.

aicina Eiropas savienību rīkoties tā, lai varētu ātri mobilizēt finanšu resursus, kas nepieciešami izpostīto valstu atjaunošanai un, jo īpaši, Grenādai, Jamaikai, Haiti un Dominikānas Republikai;

| 5. | aicina Eiropas Savienību un starptautisko sabiedrību pēc iespējas drīzāk tiktu ieviesti ātras un efektīvas iejaukšanās mehānismi, lai bez nepieciešamās steidzamās humānās palīdzības tiktu veikti arī atbilstoši pasākumi, lai līdz minimumam samazinātu dabas katastrofu sekas un, jo īpaši, ātri atjaunotu sociāli ekonomisko infrastruktūru; |
| --- | --- |

5.

aicina Eiropas Savienību un starptautisko sabiedrību pēc iespējas drīzāk tiktu ieviesti ātras un efektīvas iejaukšanās mehānismi, lai bez nepieciešamās steidzamās humānās palīdzības tiktu veikti arī atbilstoši pasākumi, lai līdz minimumam samazinātu dabas katastrofu sekas un, jo īpaši, ātri atjaunotu sociāli ekonomisko infrastruktūru;

| 6. | atbalsta to, ka tiek izveidots ACP un ES mehānisms “Dabas katastrofas” un aicina Eiropas savienību sakarā ar pašlaik notiekošo Kotonū nolīguma pārskatīšanas procesu attiecināt Nolīguma II pielikuma 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta noteikumus par investīciju mehānisma resursiem uz ACP anklāva un salu valstīm, lai varētu finansēt svarīgās investīcijas, kas pēc dabas katastrofām piešķirtas rekonstrukcijai un šo valstu saimniecību ekonomikas ražošanas sektoru atjaunošanai, kā arī to ilgtspējīgai attīstībai, ņemot vērā tām piemītošos attīstības ierobežojumus un to īpašās vajadzības attīstības un tirdzniecības jomā; |
| --- | --- |

6.

atbalsta to, ka tiek izveidots ACP un ES mehānisms “Dabas katastrofas” un aicina Eiropas savienību sakarā ar pašlaik notiekošo Kotonū nolīguma pārskatīšanas procesu attiecināt Nolīguma II pielikuma 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta noteikumus par investīciju mehānisma resursiem uz ACP anklāva un salu valstīm, lai varētu finansēt svarīgās investīcijas, kas pēc dabas katastrofām piešķirtas rekonstrukcijai un šo valstu saimniecību ekonomikas ražošanas sektoru atjaunošanai, kā arī to ilgtspējīgai attīstībai, ņemot vērā tām piemītošos attīstības ierobežojumus un to īpašās vajadzības attīstības un tirdzniecības jomā;

| 7. | aicina starptautisko sabiedrību un, jo īpaši, Bretton Woods institūcijas un Eiropas savienību atzīt, ka klasiskā metode, kas izpaužas, mazās jaunattīstības salu valstis novērtēt, tikai pamatojoties uz IKP uz iedzīvotāju, ir jāpārskata tā, lai tiktu ņemts vērā tas, cik ļoti tās ir apdraudētas, pieņemot lēmumus atbalsta sniegšanu attīstībai, parādu atlaišanu un tirdzniecības preferencēm, un, jo īpaši, paredzot īpašu un diferencētu režīmu Pasaules tirdzniecības organizācijā; |
| --- | --- |

7.

aicina starptautisko sabiedrību un, jo īpaši, Bretton Woods institūcijas un Eiropas savienību atzīt, ka klasiskā metode, kas izpaužas, mazās jaunattīstības salu valstis novērtēt, tikai pamatojoties uz IKP uz iedzīvotāju, ir jāpārskata tā, lai tiktu ņemts vērā tas, cik ļoti tās ir apdraudētas, pieņemot lēmumus atbalsta sniegšanu attīstībai, parādu atlaišanu un tirdzniecības preferencēm, un, jo īpaši, paredzot īpašu un diferencētu režīmu Pasaules tirdzniecības organizācijā;

| 8. | aicina Komisiju, Eiropas Savienības Ministru padomi un tās dalībvalstis, kā arī ACP valstis veikt sadarbībā ar citiem attīstības partneriem visus pasākumus, kas nepieciešami, lai attīstības programmās tiek atbilstoši ņemta vērā jaunattīstības salu valstu apdraudētība; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju, Eiropas Savienības Ministru padomi un tās dalībvalstis, kā arī ACP valstis veikt sadarbībā ar citiem attīstības partneriem visus pasākumus, kas nepieciešami, lai attīstības programmās tiek atbilstoši ņemta vērā jaunattīstības salu valstu apdraudētība;

| 9. | uzaicina starptautisko sabiedrību un, jo īpaši, donororganizāciju sabiedrību (institūcijas un valstis) piedalīties nākamajā starptautiskajā Apvienoto Nāciju sanāksmē par “Barbadosa + 10”, kam jānotiek Maurīcijā no 2005. gada 10. līdz 14. janvārim; |
| --- | --- |

9.

uzaicina starptautisko sabiedrību un, jo īpaši, donororganizāciju sabiedrību (institūcijas un valstis) piedalīties nākamajā starptautiskajā Apvienoto Nāciju sanāksmē par “Barbadosa + 10”, kam jānotiek Maurīcijā no 2005. gada 10. līdz 14. janvārim;

| 10. | aicina visas valstis pildīt savas saistības, ratificējot un piemērojot Kioto protokolu par klimata pārmaiņām un pieprasa, lai Eiropas Savienība un starptautiskā sabiedrība kopā atbalsta programmas un iespēju pastiprināšanu ar mērķi ierobežot klimata pārmaiņu kaitīgo ietekmi uz ACP reģioniem un valstīm; |
| --- | --- |

10.

aicina visas valstis pildīt savas saistības, ratificējot un piemērojot Kioto protokolu par klimata pārmaiņām un pieprasa, lai Eiropas Savienība un starptautiskā sabiedrība kopā atbalsta programmas un iespēju pastiprināšanu ar mērķi ierobežot klimata pārmaiņu kaitīgo ietekmi uz ACP reģioniem un valstīm;

| 11. | novērtē, ka jūras līmeņa paaugstināšanās potenciāli apdraud mazo salu valstu izdzīvošanu, jo tas izraisa tropisko vētru skaita pieaugumu, traucē ierobežoto dzeramā ūdens apgādi un samazina bioloģisko daudzveidību, kas ietekmē jūras resursus; |
| --- | --- |

11.

novērtē, ka jūras līmeņa paaugstināšanās potenciāli apdraud mazo salu valstu izdzīvošanu, jo tas izraisa tropisko vētru skaita pieaugumu, traucē ierobežoto dzeramā ūdens apgādi un samazina bioloģisko daudzveidību, kas ietekmē jūras resursus;

| 12. | uzdod tās līdzpriekšsēdētājiem nodot šo rezolūciju ACP un EK Padomei, Komisijai, ANO ģenerālsekretāriem, Starptautiskajam valūtas fondam un Pasaules bankai, un Pasaules tirdzniecības organizācijai. |
| --- | --- |

12.

uzdod tās līdzpriekšsēdētājiem nodot šo rezolūciju ACP un EK Padomei, Komisijai, ANO ģenerālsekretāriem, Starptautiskajam valūtas fondam un Pasaules bankai, un Pasaules tirdzniecības organizācijai.

---

(1)  ACP un ES Apvienotā parlamentārā asambleja pieņēmusi 2004. gada 25. novembrī Hāgā (Nīderlandē)

(2)  OV C 120, 30.4.2004.

---

IV PIELIKUMS

REGLAMENTA GROZĪJUMS

| 11. pants


  Oficiālās valodas | 11. pants


  Oficiālās valodas |
| --- | --- |
| 1. | Asamblejas oficiālās valodas ir vācu, angļu, dāņu, spāņu, somu, franču, grieķu, itāliešu, holandiešu, portugāļu un zviedru. |

11. pants

Oficiālās valodas

11. pants

Oficiālās valodas

1.

Asamblejas oficiālās valodas ir vācu, angļu, dāņu, spāņu, somu, franču, grieķu, itāliešu, holandiešu, portugāļu un zviedru.

| 1. | Asamblejas oficiālās valodas ir vācu, angļu, dāņu, spāņu,
  igauņu,
  somu, franču, grieķu,
  ungāru,
  itāliešu,
  latviešu, lietuviešu, maltiešu,
  holandiešu,
  poļu,
  portugāļu
  , slovēņu, slovāku,
  zviedru
  un čehu
  . |
| --- | --- |

1.

Asamblejas oficiālās valodas ir vācu, angļu, dāņu, spāņu,
  igauņu,
  somu, franču, grieķu,
  ungāru,
  itāliešu,
  latviešu, lietuviešu, maltiešu,
  holandiešu,
  poļu,
  portugāļu
  , slovēņu, slovāku,
  zviedru
  un čehu
  .

| 2. | Asamblejas pieņemtie akti tiek publicēti oficiālajās valodās. Sagatavošanas dokumenti un darba dokumenti tiek publicēti vismaz angļu un franču valodā. |
| --- | --- |

2.

Asamblejas pieņemtie akti tiek publicēti oficiālajās valodās. Sagatavošanas dokumenti un darba dokumenti tiek publicēti vismaz angļu un franču valodā.

| 2. | Asamblejas pieņemtie akti tiek publicēti oficiālajās valodās. Sagatavošanas dokumenti un darba dokumenti tiek publicēti vismaz angļu un franču valodā. |
| --- | --- |

2.

Asamblejas pieņemtie akti tiek publicēti oficiālajās valodās. Sagatavošanas dokumenti un darba dokumenti tiek publicēti vismaz angļu un franču valodā.

| 3. | Birojs var nolemt, cik valodās tiks nodrošināta tulkošana gadījumos, kad Asambleja sanāk sesijās ārpus parastās darba vietas Eiropas Parlamentā. |
| --- | --- |

3.

Birojs var nolemt, cik valodās tiks nodrošināta tulkošana gadījumos, kad Asambleja sanāk sesijās ārpus parastās darba vietas Eiropas Parlamentā.

| 3. | Birojs var nolemt, cik valodās tiks nodrošināta tulkošana gadījumos, kad Asambleja sanāk sesijās ārpus parastās darba vietas Eiropas Parlamentā. |
| --- | --- |

3.

Birojs var nolemt, cik valodās tiks nodrošināta tulkošana gadījumos, kad Asambleja sanāk sesijās ārpus parastās darba vietas Eiropas Parlamentā.

---