# Eiropas Savienības C 85/2005

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 85 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 48. sējums2005. gada 7. aprīlis |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 85

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

48. sējums2005. gada 7. aprīlis

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Padome |
| 2005/C 085/1 | Padomes secinājumi (izglītība/jaunatnes lietas/kultūra) — 2005. gada 21. februāris par izglītību un apmācību saistībā ar Lisabonas stratēģijas vidusposma pārskatu | 1 |
| 2005/C 085/2 | Padomes (izglītība/jaunatne/kultūra) — 21. februāris 2005 secinājumi par jaunatnes lietām saistībā ar Lisabonas stratēģijas vidusposma pārskatu | 5 |
| | Komisija |
| 2005/C 085/3 | Euro maiņas kurss | 7 |
| 2005/C 085/4 | Sertifikātu saraksts, kurus atzīst saskaņā ar Direktīvas 2001/25/EK par jūrnieku obligāto sagatavotības līmeni1 18. panta 3. punktā noteikto procedūru (Stāvoklis 2004. gada 31. decembrī) (
  1
  ) | 8 |
| 2005/C 085/5 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3773 – Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 19 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Padome

2005/C 085/1

Padomes secinājumi (izglītība/jaunatnes lietas/kultūra) — 2005. gada 21. februāris par izglītību un apmācību saistībā ar Lisabonas stratēģijas vidusposma pārskatu

1

2005/C 085/2

Padomes (izglītība/jaunatne/kultūra) — 21. februāris 2005 secinājumi par jaunatnes lietām saistībā ar Lisabonas stratēģijas vidusposma pārskatu

5

Komisija

2005/C 085/3

Euro maiņas kurss

7

2005/C 085/4

Sertifikātu saraksts, kurus atzīst saskaņā ar Direktīvas 2001/25/EK par jūrnieku obligāto sagatavotības līmeni1 18. panta 3. punktā noteikto procedūru (Stāvoklis 2004. gada 31. decembrī) (
  1
  )

1

8

2005/C 085/5

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3773 – Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

19

| | Labojums |
| --- | --- |
| 2005/C 085/6 | Labojums uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus PTA (RTD) blakuspasākumiem īpašā programmā pētniecībā, tehnoloģiju attīstībā un ieviešanā: Eiropas Pētniecības telpas strukturēšana (OV C 63, 15.3.2005.) | 20 |

Labojums

2005/C 085/6

Labojums uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus PTA (RTD) blakuspasākumiem īpašā programmā pētniecībā, tehnoloģiju attīstībā un ieviešanā: Eiropas Pētniecības telpas strukturēšana (OV C 63, 15.3.2005.)

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Padome

| 7.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 85/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 85/1

---

PADOMES SECINĀJUMI (IZGLĪTĪBA/JAUNATNES LIETAS/KULTŪRA)

2005. gada 21. februāris

par izglītību un apmācību saistībā ar Lisabonas stratēģijas vidusposma pārskatu

(2005/C 85/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā

| 1. | jauno Eiropas Savienības stratēģisko mērķi, kas noteikts Lisabonas Eiropadomes sanāksmē 2000. gada 23.–24. martā un atkārtoti apstiprināts Stokholmas Eiropadomes sanāksmē 2001. gada 23. un 24. martā, proti, kļūt par “konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zinātnes atziņām balstīto ekonomiku pasaulē ar ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, ar darbavietām, kuru kļūst arvien vairāk un kuras kļūst arvien labākas, un ar plašāku sociālo kohēziju”, |
| --- | --- |

1.

jauno Eiropas Savienības stratēģisko mērķi, kas noteikts Lisabonas Eiropadomes sanāksmē 2000. gada 23.–24. martā un atkārtoti apstiprināts Stokholmas Eiropadomes sanāksmē 2001. gada 23. un 24. martā, proti, kļūt par “konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zinātnes atziņām balstīto ekonomiku pasaulē ar ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, ar darbavietām, kuru kļūst arvien vairāk un kuras kļūst arvien labākas, un ar plašāku sociālo kohēziju”,

| 2. | būtisko mūžizglītības, kas ietver visas izglītošanās formas un visus izglītības un apmācības līmeņus un aspektus, ieguldījumu šajos mērķos un ilgtspējīgas attīstības panākšanā, kā atzīts pašā Lisabonas Eiropadomes sanāksmē, |
| --- | --- |

2.

būtisko mūžizglītības, kas ietver visas izglītošanās formas un visus izglītības un apmācības līmeņus un aspektus, ieguldījumu šajos mērķos un ilgtspējīgas attīstības panākšanā, kā atzīts pašā Lisabonas Eiropadomes sanāksmē,

| 3. | faktu, ka 33 miljoni cilvēku Eiropas Savienībā nav aktīvi nodarbināti, Eiropas darbaspēks noveco, un 32 % iedzīvotāju strādājošā vecuma grupā (78 miljoni) ir ar zemu kvalifikāciju. Savukārt nākamo piecu gadu laikā tikai 15 % no jaunradītajām darba vietām būs pieejams cilvēkiem ar pamatizglītību, turpretim 50 % no jaunradītajām darba vietām būs vajadzīgi augstas kvalifikācijas darbinieki, |
| --- | --- |

3.

faktu, ka 33 miljoni cilvēku Eiropas Savienībā nav aktīvi nodarbināti, Eiropas darbaspēks noveco, un 32 % iedzīvotāju strādājošā vecuma grupā (78 miljoni) ir ar zemu kvalifikāciju. Savukārt nākamo piecu gadu laikā tikai 15 % no jaunradītajām darba vietām būs pieejams cilvēkiem ar pamatizglītību, turpretim 50 % no jaunradītajām darba vietām būs vajadzīgi augstas kvalifikācijas darbinieki,

| 4. | panākto progresu, jo īpaši saistībā ar darba programmu “Izglītība un apmācība 2010” valstu un Eiropas līmenī, |
| --- | --- |

4.

panākto progresu, jo īpaši saistībā ar darba programmu “Izglītība un apmācība 2010” valstu un Eiropas līmenī,

| 5. | Komisijas paziņojumu 2005. gada pavasara Eiropadomes sanāksmei (“Strādājot kopā izaugsmei un darbavietām – jauns sākums Lisabonas stratēģijai”) un vajadzību noteikt jomas, kurās Eiropadome varētu atbalstīt turpmāku progresu. |
| --- | --- |

5.

Komisijas paziņojumu 2005. gada pavasara Eiropadomes sanāksmei (“Strādājot kopā izaugsmei un darbavietām – jauns sākums Lisabonas stratēģijai”) un vajadzību noteikt jomas, kurās Eiropadome varētu atbalstīt turpmāku progresu.

UZSVER, KA

| 6. | Lisabonas stratēģijas pamatā ir zināšanu sabiedrība. Tādēļ izglītības un apmācības nozīme ir būtiska, jo tās nodrošina nepieciešamo iemaņu bāzi un radošo potenciālu;






  — | Lisabonas mērķus attiecībā uz konkurētspēju un ekonomisko izaugsmi var sasniegt tikai tādā gadījumā, ja jaunieši, ienākot darba tirgū, ir pienācīgi sagatavoti kvalitatīvas izglītības un apmācības ceļā atbilstīgi sabiedrības attīstībai; |
| --- | --- | --- |

6.

Lisabonas stratēģijas pamatā ir zināšanu sabiedrība. Tādēļ izglītības un apmācības nozīme ir būtiska, jo tās nodrošina nepieciešamo iemaņu bāzi un radošo potenciālu;

—

Lisabonas mērķus attiecībā uz konkurētspēju un ekonomisko izaugsmi var sasniegt tikai tādā gadījumā, ja jaunieši, ienākot darba tirgū, ir pienācīgi sagatavoti kvalitatīvas izglītības un apmācības ceļā atbilstīgi sabiedrības attīstībai;

| — | efektīvāks ieguldījums izglītībā un apmācībā kopumā veicina valsts nacionālā kopprodukta būtisku pieaugumu un dod ieguldījumu to personu nākotnes ienākumos, kas iziet apmācību; |
| --- | --- |

—

efektīvāks ieguldījums izglītībā un apmācībā kopumā veicina valsts nacionālā kopprodukta būtisku pieaugumu un dod ieguldījumu to personu nākotnes ienākumos, kas iziet apmācību;

| — | labāka izglītības un apmācības kvalitāte, kā arī labāka piekļuve un aktīvāka dalība ne tikai palīdz aizvien lielākam cilvēku skaitam sevi pilnveidot, bet arī veicina ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, sociālo kohēziju, kā arī vairāk un labāku darbavietu radīšanu; |
| --- | --- |

—

labāka izglītības un apmācības kvalitāte, kā arī labāka piekļuve un aktīvāka dalība ne tikai palīdz aizvien lielākam cilvēku skaitam sevi pilnveidot, bet arī veicina ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, sociālo kohēziju, kā arī vairāk un labāku darbavietu radīšanu;

| — | augstākiem dalības un absolvēšanas rādītājiem sākotnējā izglītībā un apmācībā būs pozitīva ietekme uz darbaspēka kvalitāti, tie uzlabos cilvēku nodarbinātības spējas un tādējādi samazinās valsts izdevumus; |
| --- | --- |

—

augstākiem dalības un absolvēšanas rādītājiem sākotnējā izglītībā un apmācībā būs pozitīva ietekme uz darbaspēka kvalitāti, tie uzlabos cilvēku nodarbinātības spējas un tādējādi samazinās valsts izdevumus;

| — | augstākās izglītības sektors atrodas izpētes, izglītības un jaunievedumu krustcelēs un tādēļ ir Eiropas Savienības konkurētspējas pamatā; |
| --- | --- |

—

augstākās izglītības sektors atrodas izpētes, izglītības un jaunievedumu krustcelēs un tādēļ ir Eiropas Savienības konkurētspējas pamatā;

| — | neviena attīstīta ekonomika nespēj izdzīvot bez nepātrauktas cilvēku iemaņu uzlabošanas, neatkarīgi no to vecuma. Tādēļ mūžizglītība ir būtiska, un to nepieciešams veicināt visās dalībvalstīs. Tā uzlabo darbaspēka vispārējo iemaņu līmeni, ļaujot cilvēkiem ātri pielāgoties mainīgajām darba tirgus prasībām un jaunajām tehnoloģijām, un uzlabojot nodarbinātības apstākļus un ģeogrāfisko mobilitāti. Šajā sakarā būtiska ir visu cilvēku apmācība informācijas un komunikāciju tehnoloģijās (datorpratībā); |
| --- | --- |

—

neviena attīstīta ekonomika nespēj izdzīvot bez nepātrauktas cilvēku iemaņu uzlabošanas, neatkarīgi no to vecuma. Tādēļ mūžizglītība ir būtiska, un to nepieciešams veicināt visās dalībvalstīs. Tā uzlabo darbaspēka vispārējo iemaņu līmeni, ļaujot cilvēkiem ātri pielāgoties mainīgajām darba tirgus prasībām un jaunajām tehnoloģijām, un uzlabojot nodarbinātības apstākļus un ģeogrāfisko mobilitāti. Šajā sakarā būtiska ir visu cilvēku apmācība informācijas un komunikāciju tehnoloģijās (datorpratībā);

| 7. | attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības jautājumu un “vairāk un labākām darbavietām”, izglītība un apmācība nodrošina pamatu, uz kura var radīt labākas darbavietas un saglabātu izaugsmi; jo īpaši uz zinātnes atziņām balstītās sabiedrībās un ekonomikās;






  — | vairāk darbavietu var rasties tikai no labākas un uz darbavietām orientētas ekonomiskās izaugsmes. no tā savukārt izriet, ka darbaspēkam jāpiemīt tām iemaņām un zināšanām, kuras vajadzīgas uzņēmējiem un uzņēmējdarbībām; |
| --- | --- | --- |

7.

attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības jautājumu un “vairāk un labākām darbavietām”, izglītība un apmācība nodrošina pamatu, uz kura var radīt labākas darbavietas un saglabātu izaugsmi; jo īpaši uz zinātnes atziņām balstītās sabiedrībās un ekonomikās;

—

vairāk darbavietu var rasties tikai no labākas un uz darbavietām orientētas ekonomiskās izaugsmes. no tā savukārt izriet, ka darbaspēkam jāpiemīt tām iemaņām un zināšanām, kuras vajadzīgas uzņēmējiem un uzņēmējdarbībām;

| — | labākas kvalitātes darbavietas nozīmē augstāku darbinieku zināšanu līmeni, kas savukārt nozīmē lielāku pašizaugsmi visos izglītības un apmācības līmeņos mūža garumā, ņemot vērā demogrāfiskās izmaiņas. Izglītība un apmācība, neformāla apmācība un pašmācība ir veidi, kā to sasniegt; |
| --- | --- |

—

labākas kvalitātes darbavietas nozīmē augstāku darbinieku zināšanu līmeni, kas savukārt nozīmē lielāku pašizaugsmi visos izglītības un apmācības līmeņos mūža garumā, ņemot vērā demogrāfiskās izmaiņas. Izglītība un apmācība, neformāla apmācība un pašmācība ir veidi, kā to sasniegt;

| — | Izglītība un apmācība palielina jauniešu izpratni par vides aspektiem un palīdz tiem saprast, ka ilgtspējīga ekonomiskā izaugsme, risinot pašreizējās paaudzes problēmas, nedrīkst pakļaut riskam nākamās paaudzes; |
| --- | --- |

—

Izglītība un apmācība palielina jauniešu izpratni par vides aspektiem un palīdz tiem saprast, ka ilgtspējīga ekonomiskā izaugsme, risinot pašreizējās paaudzes problēmas, nedrīkst pakļaut riskam nākamās paaudzes;

| 8. | attiecībā uz “plašākas sociālās kohēzijas” jautājumu izglītība un apmācība veicina sapratni un iecietību. Turklāt tās visiem paver vienlīdzīgākas sākotnējās iespējas dzīvē;






  — | agrīna izglītība nodrošina labāko iespēju attīstīt bērnu sociālās iemaņas un sagatavot viņus augošajai daudzkulturālajai pasaulei, kurā mēs dzīvojam, un, jo īpaši, nodrošināt bērniem ar mazāk iespējām labāku sagatavošanu skolai; |
| --- | --- | --- |

8.

attiecībā uz “plašākas sociālās kohēzijas” jautājumu izglītība un apmācība veicina sapratni un iecietību. Turklāt tās visiem paver vienlīdzīgākas sākotnējās iespējas dzīvē;

—

agrīna izglītība nodrošina labāko iespēju attīstīt bērnu sociālās iemaņas un sagatavot viņus augošajai daudzkulturālajai pasaulei, kurā mēs dzīvojam, un, jo īpaši, nodrošināt bērniem ar mazāk iespējām labāku sagatavošanu skolai;

| — | pilsoņu izglītība tās plašākajā nozīmē, tostarp iespējas piedalīties pilsoniskās sabiedrības dzīvē, ir papildu līdzeklis, cīnoties pret kultūras un sociālo atstumtību, un veicinot jauniešu, kā arī cilvēku ar īpašām vajadzībām integrāciju sabiedrībā. |
| --- | --- |

—

pilsoņu izglītība tās plašākajā nozīmē, tostarp iespējas piedalīties pilsoniskās sabiedrības dzīvē, ir papildu līdzeklis, cīnoties pret kultūras un sociālo atstumtību, un veicinot jauniešu, kā arī cilvēku ar īpašām vajadzībām integrāciju sabiedrībā.

ATGĀDINA, KA

| 9. | saskaņā ar Lisabonas secinājumiem Padome ir vienojusies par saskaņotu un integrētu darba programmu, turpmāk – “Izglītība un apmācība 2010”. Padome un Komisija savā kopīgajā starpposma Eiropadomei, kas pieņemts 2004. gada februārī, uzsvēra trīs prioritāšu jomas tūlītējai rīcībai:






  — | koncentrēt reformas un ieguldījumus būtiskās uz zinātnes atziņām balstītajās sabiedrības jomās. |
| --- | --- | --- |

9.

saskaņā ar Lisabonas secinājumiem Padome ir vienojusies par saskaņotu un integrētu darba programmu, turpmāk – “Izglītība un apmācība 2010”. Padome un Komisija savā kopīgajā starpposma Eiropadomei, kas pieņemts 2004. gada februārī, uzsvēra trīs prioritāšu jomas tūlītējai rīcībai:

—

koncentrēt reformas un ieguldījumus būtiskās uz zinātnes atziņām balstītajās sabiedrības jomās.

| — | ieviest mūžizglītību praksē; |
| --- | --- |

—

ieviest mūžizglītību praksē;

| — | izveidot Eiropas izglītības un apmācības zonu. |
| --- | --- |

—

izveidot Eiropas izglītības un apmācības zonu.

| 10. | Ir panākta vienošanās par Europass, kā arī par citiem būtiskiem jautājumiem, kā piemēram, par neformālas apmācības un pašmācības identificēšanu un apstiprināšanu, kvalitātes nodrošināšanu Profesionālajā izglītībā un apmācībā (PIA) un konsultēšanu mūža garumā. Šobrīd par prioritāti būtu jānosaka šo vienošanos īstenošana valstu līmenī. Nākotnes prioritātes reformām un ieguldījumiem PIA ir noteiktas Padomes secinājumos, kas pieņemti 2004. gada 15. novembrī un bija pamatā Māstrihtas Communiqué, ko pieņēma 2004. gada 14. decembrī; |
| --- | --- |

10.

Ir panākta vienošanās par Europass, kā arī par citiem būtiskiem jautājumiem, kā piemēram, par neformālas apmācības un pašmācības identificēšanu un apstiprināšanu, kvalitātes nodrošināšanu Profesionālajā izglītībā un apmācībā (PIA) un konsultēšanu mūža garumā. Šobrīd par prioritāti būtu jānosaka šo vienošanos īstenošana valstu līmenī. Nākotnes prioritātes reformām un ieguldījumiem PIA ir noteiktas Padomes secinājumos, kas pieņemti 2004. gada 15. novembrī un bija pamatā Māstrihtas Communiqué, ko pieņēma 2004. gada 14. decembrī;

| 11. | Boloņas procesa ietekmē ir panākts progress Eiropas augstāko mācību iestāžu mācību programmu reformas veicināšanā. Turklāt 2003. gada decembrī tika pieņemta Erasmus Mundus programma, lai virzītu ES kā pētniecības centru izglītības jomā visā pasaulē. Tomēr vēl vairāk darbību un atbalsta no ES puses ļautu augstākās izglītības mācību iestādēm uzņemties savu galveno lomu Lisabonas mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

11.

Boloņas procesa ietekmē ir panākts progress Eiropas augstāko mācību iestāžu mācību programmu reformas veicināšanā. Turklāt 2003. gada decembrī tika pieņemta Erasmus Mundus programma, lai virzītu ES kā pētniecības centru izglītības jomā visā pasaulē. Tomēr vēl vairāk darbību un atbalsta no ES puses ļautu augstākās izglītības mācību iestādēm uzņemties savu galveno lomu Lisabonas mērķu sasniegšanā;

| 12. | lai uzraudzītu darba programmas progresu, Padome 2003. gada maijā pieņēma vairākus standartus Eiropas Savienībai kopumā. Tie ir īpaši nozīmīgi Lisabonas stratēģijas kontekstā un tādēļ būtu jāsasniedz līdz 2010. gadam; |
| --- | --- |

12.

lai uzraudzītu darba programmas progresu, Padome 2003. gada maijā pieņēma vairākus standartus Eiropas Savienībai kopumā. Tie ir īpaši nozīmīgi Lisabonas stratēģijas kontekstā un tādēļ būtu jāsasniedz līdz 2010. gadam;

| 13. | valstu līmenī notiek izglītības un apmācību sistēmu modernizācija, bet, lai ieviestu vajadzīgās reformas, vēl daudz kas ir paveicams. |
| --- | --- |

13.

valstu līmenī notiek izglītības un apmācību sistēmu modernizācija, bet, lai ieviestu vajadzīgās reformas, vēl daudz kas ir paveicams.

IESAKA

| 14. | Sagatavojot nākamo kopīgo Padomes un Komisijas ziņojumu Eiropadomes sanāksmei 2006. gadā, veikt turpmākus pasākumus Eiropas un valstu līmenī, ņemot vērā Lisabonas vidusposma pārskatu, saskaņā ar programmas “Izglītība un apmācība 2010” prioritātēm, kā tās tika noteiktas 2004. gada kopīgajā starpposma ziņojumā, jo īpaši attiecībā uz darbībām cilvēkkapitāla attīstībai;






  — | Reformu un ieguldījumu koncentrēšana būtiskās uz zināšanām balstītās sabiedrības jomās realizēt Lisabonas mērķi,






  — | ievērojami palielināt sabiedrisko un privāto ieguldījumu izglītībā un apmācībā un to efektīvi pielietot; |
| --- | --- | --- | --- |

14.

Sagatavojot nākamo kopīgo Padomes un Komisijas ziņojumu Eiropadomes sanāksmei 2006. gadā, veikt turpmākus pasākumus Eiropas un valstu līmenī, ņemot vērā Lisabonas vidusposma pārskatu, saskaņā ar programmas “Izglītība un apmācība 2010” prioritātēm, kā tās tika noteiktas 2004. gada kopīgajā starpposma ziņojumā, jo īpaši attiecībā uz darbībām cilvēkkapitāla attīstībai;

—

Reformu un ieguldījumu koncentrēšana būtiskās uz zināšanām balstītās sabiedrības jomās realizēt Lisabonas mērķi,

—

ievērojami palielināt sabiedrisko un privāto ieguldījumu izglītībā un apmācībā un to efektīvi pielietot;

| — | attīstīt pētniecības kultūru, kā arī novērtēšanas sistēmas, lai nodrošinātu to, ka ES izglītības un apmācības sistēmas kļūst par pasaules kvalitātes rādītāju; |
| --- | --- |

—

attīstīt pētniecības kultūru, kā arī novērtēšanas sistēmas, lai nodrošinātu to, ka ES izglītības un apmācības sistēmas kļūst par pasaules kvalitātes rādītāju;

| — | uzlabot pārvaldību valstu līmenī, iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās puses, tostarp sociālos partnerus, un uzlabojot koordināciju attiecīgo valsts iestāžu starpā; |
| --- | --- |

—

uzlabot pārvaldību valstu līmenī, iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās puses, tostarp sociālos partnerus, un uzlabojot koordināciju attiecīgo valsts iestāžu starpā;

| — | stiprināt sinerģiju un papildināmību starp izglītību un citām politikas jomām, kā piemēram nodarbinātība, izpēte un jaunievedumi, un makroekonomikas politiku; |
| --- | --- |

—

stiprināt sinerģiju un papildināmību starp izglītību un citām politikas jomām, kā piemēram nodarbinātība, izpēte un jaunievedumi, un makroekonomikas politiku;

| — | Mūžizglītības ieviešana praksē
  Valsts stratēģijām attiecībā uz mūžizglītību būtu jātiecas nodrošināt to, ka visi pilsoņi iegūst pamatzināšanas, kas viņiem nepieciešamas zināšanu sabiedrībā, un ka tiek radīta atvērta, pievilcīga un pieejama mācīšanās vide. Šo mērķu sasniegšanu var cita starpā veicināt šādi pasākumi:






  — | mūžizglītības iespēju palielināšana, piemēram, izmantojot tālmācību, jo īpaši ar informācijas un komunikāciju tehnoloģiju starpniecību; |
| --- | --- | --- |

—

Mūžizglītības ieviešana praksē

Valsts stratēģijām attiecībā uz mūžizglītību būtu jātiecas nodrošināt to, ka visi pilsoņi iegūst pamatzināšanas, kas viņiem nepieciešamas zināšanu sabiedrībā, un ka tiek radīta atvērta, pievilcīga un pieejama mācīšanās vide. Šo mērķu sasniegšanu var cita starpā veicināt šādi pasākumi:

—

mūžizglītības iespēju palielināšana, piemēram, izmantojot tālmācību, jo īpaši ar informācijas un komunikāciju tehnoloģiju starpniecību;

| — | mūžizglītības pieprasījuma veicināšana ar pasākumiem, kas palīdz apvienot darbu ar ģimenes dzīvi; |
| --- | --- |

—

mūžizglītības pieprasījuma veicināšana ar pasākumiem, kas palīdz apvienot darbu ar ģimenes dzīvi;

| — | izmaksu dalīšanas modeļu noteikšana turpmākām mācībām (darba devēji, darba ņēmēji un valsts civildienests); |
| --- | --- |

—

izmaksu dalīšanas modeļu noteikšana turpmākām mācībām (darba devēji, darba ņēmēji un valsts civildienests);

| — | valsts stratēģiju izstrāde, ar mērķi inter alia novērst pašreizējās atšķirības starp piekļuvi mūžizglītības iespējām lielos un mazos uzņēmumos, un augstas un zemas kvalifikācijas cilvēkiem; |
| --- | --- |

—

valsts stratēģiju izstrāde, ar mērķi inter alia novērst pašreizējās atšķirības starp piekļuvi mūžizglītības iespējām lielos un mazos uzņēmumos, un augstas un zemas kvalifikācijas cilvēkiem;

| — | integrētas rīcības programmas pieņemšana mūžizglītības jomā. |
| --- | --- |

—

integrētas rīcības programmas pieņemšana mūžizglītības jomā.

| — | Eiropas Izglītības un apmācības zonas izveide






  — | stiprināt atvērtu koordinācijas metodi, piemēram:






  — | strādājot “peer learning”(mācīšanās iesaistot līdzbiedrus) grupās, ļaujot dalībvalstīm koncentrēties uz to prioritāšu jomām; |
| --- | --- | --- | --- |

—

Eiropas Izglītības un apmācības zonas izveide

—

stiprināt atvērtu koordinācijas metodi, piemēram:

—

strādājot “peer learning”(mācīšanās iesaistot līdzbiedrus) grupās, ļaujot dalībvalstīm koncentrēties uz to prioritāšu jomām;

| — | uzlabojot izglītības un apmācību statistikas darbības jomu, precizitāti un uzticamību; |
| --- | --- |

—

uzlabojot izglītības un apmācību statistikas darbības jomu, precizitāti un uzticamību;

| — | nosakot rādītājus jaunās jomās un padarot tos darboties spējīgus, kā noteikts Kopīgajā starpposma ziņojumā, tostarp svešvalodu zināšanu rādītājus, kā tika pieprasīts Barselonas Eiropadomes sanāksmē 2002. gada martā. |
| --- | --- |

—

nosakot rādītājus jaunās jomās un padarot tos darboties spējīgus, kā noteikts Kopīgajā starpposma ziņojumā, tostarp svešvalodu zināšanu rādītājus, kā tika pieprasīts Barselonas Eiropadomes sanāksmē 2002. gada martā.

| — | pieņemt kopīgus atsauces punktus Eiropas līmenī tādās jomās kā pamatzināšanas un skolotāju un instruktoru apmācība; |
| --- | --- |

—

pieņemt kopīgus atsauces punktus Eiropas līmenī tādās jomās kā pamatzināšanas un skolotāju un instruktoru apmācība;

| — | stiprināt augstākās izglītības iestāžu lomu Lisabonas stratēģijā un uzlabot augstākās izglītības kvalitāti, lai celtu tās starptautisko pievilcību un studentu un personāla mobilitāti; |
| --- | --- |

—

stiprināt augstākās izglītības iestāžu lomu Lisabonas stratēģijā un uzlabot augstākās izglītības kvalitāti, lai celtu tās starptautisko pievilcību un studentu un personāla mobilitāti;

| — | veicināt sinerģiju un papildināmību augstākās izglītības un izpētes starpā, lai veicinātu jaunievedumus un nodarbinātību ar jauno pētnieku mobilitātes un izpētes centru tīklu palīdzību; |
| --- | --- |

—

veicināt sinerģiju un papildināmību augstākās izglītības un izpētes starpā, lai veicinātu jaunievedumus un nodarbinātību ar jauno pētnieku mobilitātes un izpētes centru tīklu palīdzību;

| — | līdz 2006. gada beigām izstrādāt Eiropas kvalifikācijas programmu kā kopējo atsauci, kas ietvertu gan PIA, gan vispārējo izglītību (vidējo un augstāko), kura balstīta uz zināšanām un mācīšanās rezultātiem; |
| --- | --- |

—

līdz 2006. gada beigām izstrādāt Eiropas kvalifikācijas programmu kā kopējo atsauci, kas ietvertu gan PIA, gan vispārējo izglītību (vidējo un augstāko), kura balstīta uz zināšanām un mācīšanās rezultātiem;

AICINA EIROPADOMI

| 15. | atkārtoti apstiprināt, ka mūžizglītība ir un būs sine qua non Lisabonas mērķu sasniegšanai. Šajā sakarā darba programmas “Izglītības un apmācība 2010” veiksmīga īstenošana ir būtiska gan lai attīstītu zināšanas un jaunievedumus, gan lai radītu jaunas un labākas darbvietas; |
| --- | --- |

15.

atkārtoti apstiprināt, ka mūžizglītība ir un būs sine qua non Lisabonas mērķu sasniegšanai. Šajā sakarā darba programmas “Izglītības un apmācība 2010” veiksmīga īstenošana ir būtiska gan lai attīstītu zināšanas un jaunievedumus, gan lai radītu jaunas un labākas darbvietas;

| 16. | saglabāt vidusposma pārskata virzītājspēku, par prioritāti nosakot:






  — | saskaņotu un visaptverošu mūžizglītības stratēģiju ieviešanu dalībvalstīs līdz 2006. gadam, ietverot visus izglītības un apmācības līmeņus un aspektus, lai attīstītu vajadzīgās iemaņas un zināšanas, iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās puses; |
| --- | --- | --- |

16.

saglabāt vidusposma pārskata virzītājspēku, par prioritāti nosakot:

—

saskaņotu un visaptverošu mūžizglītības stratēģiju ieviešanu dalībvalstīs līdz 2006. gadam, ietverot visus izglītības un apmācības līmeņus un aspektus, lai attīstītu vajadzīgās iemaņas un zināšanas, iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās puses;

| — | izpētes veicināšanu visos izglītības un apmācības sistēmu līmeņos, kas atbalsta darbavietas un izaugsmi, kā arī sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

—

izpētes veicināšanu visos izglītības un apmācības sistēmu līmeņos, kas atbalsta darbavietas un izaugsmi, kā arī sociālo kohēziju;

| — | darba programmas “Izglītība un apmācība 2010” īstenošanu dalībvalstīs, tostarp nepieciešamo ieguldījuma pieaugumu izglītībā un apmācībā, un tā efektīvāku pielietojumu; |
| --- | --- |

—

darba programmas “Izglītība un apmācība 2010” īstenošanu dalībvalstīs, tostarp nepieciešamo ieguldījuma pieaugumu izglītībā un apmācībā, un tā efektīvāku pielietojumu;

| — | uzlabotu Eiropas sadarbību izglītībā un apmācībā, lai veicinātu un atbalstītu reformas, jo īpaši, izmantojot:






  — | peer learning (mācīšanās iesaistot līdzbiedrus) mācīšanos, kas vairāk pielāgota dalībvalstu vajadzībām; |
| --- | --- | --- |

—

uzlabotu Eiropas sadarbību izglītībā un apmācībā, lai veicinātu un atbalstītu reformas, jo īpaši, izmantojot:

—

peer learning (mācīšanās iesaistot līdzbiedrus) mācīšanos, kas vairāk pielāgota dalībvalstu vajadzībām;

| — | progresa uzraudzības kvalitātes uzlabošanu; |
| --- | --- |

—

progresa uzraudzības kvalitātes uzlabošanu;

| — | to ieguldījumu palielināšanu, ko Lisabonas stratēģijai sniedz PIA, augstākā izglītība un izpēte; |
| --- | --- |

—

to ieguldījumu palielināšanu, ko Lisabonas stratēģijai sniedz PIA, augstākā izglītība un izpēte;

| — | Eiropas kvalifikāciju programmas attīstīšanu un uzlabošanu. |
| --- | --- |

—

Eiropas kvalifikāciju programmas attīstīšanu un uzlabošanu.

| 17. | aicināt Padomi (Izglītība/jaunatnes lietas/kultūra) veicināt to aspektu uzraudzīšanu, kas ir to kompetencē, proti, izglītību un apmācību, saistībā ar Lisabonas stratēģijas ziņošanas mehānismiem; |
| --- | --- |

17.

aicināt Padomi (Izglītība/jaunatnes lietas/kultūra) veicināt to aspektu uzraudzīšanu, kas ir to kompetencē, proti, izglītību un apmācību, saistībā ar Lisabonas stratēģijas ziņošanas mehānismiem;

| 18. | ietvert ierosmi par Eiropas Jaunatnes paktu Lisabonas stratēģijas vidusposma pārskatā, lai virzītu jauno eiropiešu paaudzi ar labiem darbiem, augstāku izglītības līmeni un apmācībām, kas uzlabotu to adaptēšanās spējas un definētu virzienus konkrētiem pasākumiem šajā nolūkā un saistībā ar programmu “Izglītība un apmācība 2010” un pasreizējām programmām. |
| --- | --- |

18.

ietvert ierosmi par Eiropas Jaunatnes paktu Lisabonas stratēģijas vidusposma pārskatā, lai virzītu jauno eiropiešu paaudzi ar labiem darbiem, augstāku izglītības līmeni un apmācībām, kas uzlabotu to adaptēšanās spējas un definētu virzienus konkrētiem pasākumiem šajā nolūkā un saistībā ar programmu “Izglītība un apmācība 2010” un pasreizējām programmām.

---

| 7.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 85/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 85/5

---

PADOMES (IZGLĪTĪBA/JAUNATNE/KULTŪRA)

21. februāris 2005

secinājumi par jaunatnes lietām saistībā ar Lisabonas stratēģijas vidusposma pārskatu

(2005/C 85/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā

| 1. | Eiropadomes sanāksmē Lisabonā 2000. gada 23. un 24. martā izvirzīto un Stokholmas Eiropadomes sanāksmē 2001. gada 23. un 24. martā vēlreiz apstiprināto mērķi, lai Eiropas Savienība kļūtu par “konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zinātnes atziņām balstīto ekonomiku pasaulē ar ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, ar darbavietām, kuru kļūst arvien vairāk un kuras kļūst arvien labākas, un ar plašāku sociālo kohēziju”, |
| --- | --- |

1.

Eiropadomes sanāksmē Lisabonā 2000. gada 23. un 24. martā izvirzīto un Stokholmas Eiropadomes sanāksmē 2001. gada 23. un 24. martā vēlreiz apstiprināto mērķi, lai Eiropas Savienība kļūtu par “konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zinātnes atziņām balstīto ekonomiku pasaulē ar ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, ar darbavietām, kuru kļūst arvien vairāk un kuras kļūst arvien labākas, un ar plašāku sociālo kohēziju”,

| 2. | Balto grāmatu “Jauns impulss Eiropas jaunatnei”, ko Komisija pieņēmusi 2001. gada 21. novembrī un kurā ir atzīts, ka “Šī stratēģija nosaka jaunus mērķus dažādām politikas jomām, kas ir cieši saistītas ar jaunatni, tādām kā izglītība, nodarbinātība, sociālā integrācija, informācijas un pilsoniskā sabiedrība”, |
| --- | --- |

2.

Balto grāmatu “Jauns impulss Eiropas jaunatnei”, ko Komisija pieņēmusi 2001. gada 21. novembrī un kurā ir atzīts, ka “Šī stratēģija nosaka jaunus mērķus dažādām politikas jomām, kas ir cieši saistītas ar jaunatni, tādām kā izglītība, nodarbinātība, sociālā integrācija, informācijas un pilsoniskā sabiedrība”,

| 3. | Padomes Rezolūciju (2002. gada 27. jūnijs), ar kuru, pamatojoties uz iepriekš minēto Balto grāmatu, pieņēma atklātu koordinācijas metodi kā jauno pamatu sadarbībai jaunatnes jomā un ar kuru izteica priekšlikumu par to, lai iekļautu jaunatnes lietu dimensiju citās politikas jomās un programmās, |
| --- | --- |

3.

Padomes Rezolūciju (2002. gada 27. jūnijs), ar kuru, pamatojoties uz iepriekš minēto Balto grāmatu, pieņēma atklātu koordinācijas metodi kā jauno pamatu sadarbībai jaunatnes jomā un ar kuru izteica priekšlikumu par to, lai iekļautu jaunatnes lietu dimensiju citās politikas jomās un programmās,

| 4. | 2004. gada 4. un 5. novembra Eiropadomes secinājumus, ņemot vērā Francijas, Vācijas, Spānijas un Zviedrijas valstu vai valdību vadītāju vēstuli, kurā uzsvērta demogrāfijas faktoru nozīme Eiropas turpmākā ekonomikas un sociālajā attīstībā un izteikts aicinājums izstrādāt “Eiropas paktu jaunatnei”, |
| --- | --- |

4.

2004. gada 4. un 5. novembra Eiropadomes secinājumus, ņemot vērā Francijas, Vācijas, Spānijas un Zviedrijas valstu vai valdību vadītāju vēstuli, kurā uzsvērta demogrāfijas faktoru nozīme Eiropas turpmākā ekonomikas un sociālajā attīstībā un izteikts aicinājums izstrādāt “Eiropas paktu jaunatnei”,

| 5. | Komisijas paziņojumu 2005. gada pavasara Eiropadomei (“Sadarbība izaugsmes un darbavietu attīstībai – Jauns posms Lisabonas stratēģijā”) par Lisabonas stratēģijas vidusposma pārskatu, kurā teikts, ka “mums vēl aizvien ir nepieciešams tādas sabiedrības redzējums, kur var integrēt gan vecus, gan jaunus cilvēkus”, un uzsvērta “nepieciešamība steidzami rīkoties”. |
| --- | --- |

5.

Komisijas paziņojumu 2005. gada pavasara Eiropadomei (“Sadarbība izaugsmes un darbavietu attīstībai – Jauns posms Lisabonas stratēģijā”) par Lisabonas stratēģijas vidusposma pārskatu, kurā teikts, ka “mums vēl aizvien ir nepieciešams tādas sabiedrības redzējums, kur var integrēt gan vecus, gan jaunus cilvēkus”, un uzsvērta “nepieciešamība steidzami rīkoties”.

UZSVER

| 6. | to, cik liela nozīme ir jaunatnes perspektīvai Lisabonas stratēģijā, ņemot vērā Eiropas Savienības demogrāfisko, ekonomisko, sociālo un politisko attīstību un jo īpaši tās sabiedrību, kas noveco; |
| --- | --- |

6.

to, cik liela nozīme ir jaunatnes perspektīvai Lisabonas stratēģijā, ņemot vērā Eiropas Savienības demogrāfisko, ekonomisko, sociālo un politisko attīstību un jo īpaši tās sabiedrību, kas noveco;

| 7. | ieguldījumu, ko devušas jaunatnes inovatīvās spējas, ierosmes un uzņēmības gars, mobilitāte un to multikulturālās integrācijas spējas saistībā ar konkurētspēju, noturīgu izaugsmi un sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

7.

ieguldījumu, ko devušas jaunatnes inovatīvās spējas, ierosmes un uzņēmības gars, mobilitāte un to multikulturālās integrācijas spējas saistībā ar konkurētspēju, noturīgu izaugsmi un sociālo integrāciju;

| 8. | to, cik liela nozīme ir koncentrētai, saliedētai un starpnozaru politikai, kas ir vērsta uz jauniešiem; |
| --- | --- |

8.

to, cik liela nozīme ir koncentrētai, saliedētai un starpnozaru politikai, kas ir vērsta uz jauniešiem;

| 9. | cik liela nozīme šajā kontekstā ir Baltajai grāmatai par jaunatni, jo īpaši atklātajai koordinācijas metodei un jaunatnes lietu iekļaušanai citās politikas jomās, kā arī nepieciešamībai stiprināt sinerģiju un papildināmību starp dažādām politikas jomām un programmām, kas skar jaunatni; |
| --- | --- |

9.

cik liela nozīme šajā kontekstā ir Baltajai grāmatai par jaunatni, jo īpaši atklātajai koordinācijas metodei un jaunatnes lietu iekļaušanai citās politikas jomās, kā arī nepieciešamībai stiprināt sinerģiju un papildināmību starp dažādām politikas jomām un programmām, kas skar jaunatni;

| 10. | ka priekšnoteikums tam, lai noteiktu efektīvus pasākumus jauniešu mudināšanai pēc iespējas pilnīgāk izmantot to potenciālu, ir labāka izpratne par jaunatnes un jauniešu dzīves apstākļiem; |
| --- | --- |

10.

ka priekšnoteikums tam, lai noteiktu efektīvus pasākumus jauniešu mudināšanai pēc iespējas pilnīgāk izmantot to potenciālu, ir labāka izpratne par jaunatnes un jauniešu dzīves apstākļiem;

| 11. | ka Lisabonas stratēģijai ir nepieciešams jauniešu atbalsts, lai būtu veiksmīga. |
| --- | --- |

11.

ka Lisabonas stratēģijai ir nepieciešams jauniešu atbalsts, lai būtu veiksmīga.

ATBALSTA

| 12. | šajā sakarā Komisijas pausto viedokli par to, ka Lisabonas stratēģijai ir “jānodrošina, ka uzsāktās reformas jauniešiem sniedz pirmo iespēju viņu dzīvē un nodrošina vajadzīgās prasmes viņu turpmākai dzīvei”; |
| --- | --- |

12.

šajā sakarā Komisijas pausto viedokli par to, ka Lisabonas stratēģijai ir “jānodrošina, ka uzsāktās reformas jauniešiem sniedz pirmo iespēju viņu dzīvē un nodrošina vajadzīgās prasmes viņu turpmākai dzīvei”;

| 13. | Komisijas paustās bažas tās paziņojumā 2005. gada pavasara Eiropadomei par to, ka jaunatnes lietas būtu jāvirza saistībā ar tādām centrālā jomām kā nodarbinātība, padomdošana ģimenes un darba dzīvē, ieguldījumi cilvēkkapitālā un pētniecībā un attīstībā, |
| --- | --- |

13.

Komisijas paustās bažas tās paziņojumā 2005. gada pavasara Eiropadomei par to, ka jaunatnes lietas būtu jāvirza saistībā ar tādām centrālā jomām kā nodarbinātība, padomdošana ģimenes un darba dzīvē, ieguldījumi cilvēkkapitālā un pētniecībā un attīstībā,

UZSKATA, KA

| 14. | pamatojoties uz pastāvošiem instrumentiem un mehānismiem, šāda pieeja, kas vērsta uz jauniešiem, būtu efektīvi jāintegrē politikā, ko paredz ar Lisabonas stratēģiju; |
| --- | --- |

14.

pamatojoties uz pastāvošiem instrumentiem un mehānismiem, šāda pieeja, kas vērsta uz jauniešiem, būtu efektīvi jāintegrē politikā, ko paredz ar Lisabonas stratēģiju;

| 15. | konkrētajos centienos jauniešu labā ir jāņem vērā dzimumu līdztiesība, un tie jāpiemēro vienlīdzīgi jauniešiem ar mazākām iespējām, jo īpaši izglītības, nodarbinātības, sociālās integrācijas un mobilitātes jomās; |
| --- | --- |

15.

konkrētajos centienos jauniešu labā ir jāņem vērā dzimumu līdztiesība, un tie jāpiemēro vienlīdzīgi jauniešiem ar mazākām iespējām, jo īpaši izglītības, nodarbinātības, sociālās integrācijas un mobilitātes jomās;

| 16. | jauniešu aktīva līdzdalība sabiedrībā vienlaicīgi ir gan mērķis, gan līdzeklis, lai nodrošinātu Eiropas pilsoņu iesaistīšanos Lisabonas mērķos un lai veicinātu jauniešu personīgo izaugsmi, viņu sociālo integrāciju un sociālo kohēziju kopumā. Attiecīgi tiks izveidots arī Lisabonas stratēģijas papildu veiksmes faktors. |
| --- | --- |

16.

jauniešu aktīva līdzdalība sabiedrībā vienlaicīgi ir gan mērķis, gan līdzeklis, lai nodrošinātu Eiropas pilsoņu iesaistīšanos Lisabonas mērķos un lai veicinātu jauniešu personīgo izaugsmi, viņu sociālo integrāciju un sociālo kohēziju kopumā. Attiecīgi tiks izveidots arī Lisabonas stratēģijas papildu veiksmes faktors.

AICINA EIROPADOMI

| 17. | iekļaut saistībā ar Lisabonas stratēģijas vidusposma pārskatu un pārrunām par Komisijas paziņojumu 2005. gada pavasara Eiropadomei ierosmi par Eiropas Paktu jaunatnei, kas aptver jo īpaši nodarbinātības, sociālās kohēzijas, izglītības, apmācību, mobilitātes jomas, kā arī padomdošanu ģimenes un darba dzīvē; |
| --- | --- |

17.

iekļaut saistībā ar Lisabonas stratēģijas vidusposma pārskatu un pārrunām par Komisijas paziņojumu 2005. gada pavasara Eiropadomei ierosmi par Eiropas Paktu jaunatnei, kas aptver jo īpaši nodarbinātības, sociālās kohēzijas, izglītības, apmācību, mobilitātes jomas, kā arī padomdošanu ģimenes un darba dzīvē;

| 18. | noteikt virzienus konkrētiem pasākumiem, kas ir vajadzīgi, lai īstenotu šo ierosmi visās attiecīgajās jomās; |
| --- | --- |

18.

noteikt virzienus konkrētiem pasākumiem, kas ir vajadzīgi, lai īstenotu šo ierosmi visās attiecīgajās jomās;

| 19. | ņemt vērā Komisijas nodomu pieņemt paziņojumu par šo ierosmi; |
| --- | --- |

19.

ņemt vērā Komisijas nodomu pieņemt paziņojumu par šo ierosmi;

| 20. | uzticēt Komisijai un dalībvalstīm pienākumu nodrošināt to, ka jaunieši un jauniešu organizācijas, cita starpā ar “Eiropas Jauniešu foruma” starpniecību, ir pilnībā iesaistītas šajā pieejā; |
| --- | --- |

20.

uzticēt Komisijai un dalībvalstīm pienākumu nodrošināt to, ka jaunieši un jauniešu organizācijas, cita starpā ar “Eiropas Jauniešu foruma” starpniecību, ir pilnībā iesaistītas šajā pieejā;

| 21. | uzraudzīt Eiropas Pakta Jaunatnei īstenošanu ar Lisabonas stratēģijas ziņošanas mehānismu starpniecību un aicināt Padomi (Izglītība/Jaunatnes un kultūras lietas) palīdzēt uzraudzīt tos aspektus, kas ir tās kompetencē. |
| --- | --- |

21.

uzraudzīt Eiropas Pakta Jaunatnei īstenošanu ar Lisabonas stratēģijas ziņošanas mehānismu starpniecību un aicināt Padomi (Izglītība/Jaunatnes un kultūras lietas) palīdzēt uzraudzīt tos aspektus, kas ir tās kompetencē.

---

Komisija

| 7.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 85/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 85/7

---

Euro maiņas kurss (1)

2005. gada 6. aprīlis

(2005/C 85/03)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2860 |
| JPY | ItipclflclS 16113. | 139,75 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4500 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,68505 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,1612 |
| CHF | Šveices franks | 1,5508 |
| ISK | Islandes krona | 78,76 |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,1670 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,5842 |
| CZK | Čehijas krona | 29,956 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 247,23 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6961 |
| MTL | Maltas lira | 0,4298 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1273 |
| ROL | Rumānijas leja | 36 492 |
| SIT | Slovēnijas tolērs | 239,68 |
| SKK | Slovākijas krona | 38,915 |
| TRY | Turcijas lira | 1,7462 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6804 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5708 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,0302 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,8092 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,1378 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 303,23 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 7,8774 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 10,6436 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4150 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 191,28 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,887 |
| PHP | Filipīnu peso | 70,376 |
| RUB | Krievijas rublis | 35,8450 |
| THB | Taizemes bats | 50,872 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2860

JPY

ItipclflclS 16113.

139,75

DKK

Dānijas krona

7,4500

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,68505

SEK

Zviedrijas krona

9,1612

CHF

Šveices franks

1,5508

ISK

Islandes krona

78,76

NOK

Norvēģijas krona

8,1670

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CYP

Kipras mārciņa

0,5842

CZK

Čehijas krona

29,956

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

247,23

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6961

MTL

Maltas lira

0,4298

PLN

Polijas zlots

4,1273

ROL

Rumānijas leja

36 492

SIT

Slovēnijas tolērs

239,68

SKK

Slovākijas krona

38,915

TRY

Turcijas lira

1,7462

AUD

Austrālijas dolārs

1,6804

CAD

Kanādas dolārs

1,5708

HKD

Hongkongas dolārs

10,0302

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,8092

SGD

Singapūras dolārs

2,1378

KRW

Dienvidkorejas vons

1 303,23

ZAR

Dienvidāfrikas rands

7,8774

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

10,6436

HRK

Horvātijas kuna

7,4150

IDR

Indonēzijas rūpija

12 191,28

MYR

Malaizijas ringits

4,887

PHP

Filipīnu peso

70,376

RUB

Krievijas rublis

35,8450

THB

Taizemes bats

50,872

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 7.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 85/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 85/8

---

Sertifikātu saraksts, kurus atzīst saskaņā ar Direktīvas 2001/25/EK par jūrnieku obligāto sagatavotības līmeni1 18. panta 3. punktā noteikto procedūru (1)

(Stāvoklis 2004. gada 31. decembrī)

(2005/C 85/04)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| DV | Attiecīgā treša valsts | Attiecīgie sertifikāti |
| --- | --- | --- |
| EL | Indonēzija | Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500 (reg. II/2)
  Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500 (reg. II/2)
  Sardzes virsnieks uz kuģiem ar bruto tonnāžu 500 (reg. II/2)
  Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000KW (reg. III/3)
  Otrais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000KW (reg. III/2)
  Sardzes virsnieks uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 750KW (reg.III/1)
  Radiosakaru virsnieks (reg. IV/2) |
| UK | Koreja | Klāja virsnieks, 1. klase (jūras kapteinis)
  Klāja virsnieks, 2. klase
  Klāja virsnieks, 3. klase
  Klāja virsnieks, 4. klase (krasta komandieris)
  Klāja virsnieks, 5. klase
  Klāja virsnieks, 6. klase |
| IT | Austrālija | Klājs
  Kapteinis, I klase, reg. II/2
  Kapteiņa vecākais palīgs, I klase, reg. II/2
  Kapteinis, II klase, reg. II/2
  Kapteiņa vecākais palīgs, II klase, reg. II/2
  Kapteiņa otrais palīgs, I klase, reg. II/1
  Kapteiņa otrais palīgs, II klase, reg. II/3 |
| Mašīntelpa
  Inženieris, I klase, reg. III/2
  Inženieris, II klase, reg. III/3
  Sardzes inženieris, reg. III/1 |
| BE | Austrālija | Kapteiņa otrais palīgs, 1. klase (reg. II/1)
  Kapteiņa otrais palīgs, 2. klase (reg. II/1)
  Kapteiņa vecākais palīgs, 1. klase (reg. II/2)
  Kapteiņa vecākais palīgs, 2. klase, V/ls <3000 u/l (reg. II/2)
  Kapteinis, 1. klase (reg. II/2)
  Kapteinis, 2. klase, ar ierobežojumiem: V/ls <3000 u/l (reg. II/2)
  Sardzes mehāniķis – tvaika/motorizēts dzinējs vai abi (bez ierobežojumiem), reg. III/1
  Otrais mehāniķis – tvaika/motorizēts dzinējs vai abi (bez ierobežojumiem), reg. III/2
  Vecākais mehāniķis – tvaika/motorizēts dzinējs vai abi (bez ierobežojumiem), reg. III/2 |
| BE | Horvātijas Republika | Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500
  Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 3000
  Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu līdz 3000
  Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 3000
  Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu līdz 3000
  Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu <500 darbam navigācijas zonā 3
  Sardzes kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu <500 darbam navigācijas zonā 3
  Sardzes mehāniķis uz kuģa ar galveno dzinēju ar jaudu ≥ 750kW
  Otrais kuģa mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju ar jaudu ≥ 750kW
  Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju ar jaudu ≥ 750kW
  Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju ar jaudu starp 750kW un 3000kW |
| BE | Filipīnas | Kapteiņa 3. palīgs
  Kapteiņa 2. palīgs
  Kapteiņa vecākais palīgs
  Kapteinis
  4. inženieris
  3. inženieris
  2. inženieris
  Vecākais mehāniķis |
| BE | Indonēzija | Klāja virsnieks, I klase
  Klāja virsnieks, II klase
  Klāja virsnieks, III klase
  Klāja virsnieks, IV klase
  Mehāniķis, I klase
  Mehāniķis, II klase
  Mehāniķis, III klase |
| BE | Krievijas Federācija | Kapteinis
  Kapteiņa vecākais palīgs
  Sardzes stūrmanis
  Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu <500 darbam piekrastes reisos
  Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu <500 darbam piekrastes reisos
  Pirmās klases mehāniķis
  Otrās klases mehāniķis/B
  Otrās klases mehāniķis/A
  Trešās klases mehāniķis/B
  Trešās klases mehāniķis/A |
| L | Argentīna | Klāja virsnieku sertifikāti
  Kapteiņa otrais palīgs, reg. II/1
  Kapteiņa vecākais palīgs, reg. II/2
  Kapteinis, reg. II/2 |
| Mehāniķu sertifikāti
  Mehāniķis, reg. 111/1
  Mehāniķis, Pirmā klase, reg. III/2
  Vecākais mehāniķis, reg. III/2 |
| L | Austrālija | Klāja virsnieku sertifikāti
  Kapteiņa otrais palīgs, 1. klase, reg. II/1
  Kapteiņa vecākais palīgs, 1. klase, reg. II/2
  Kapteinis, 1. klase (jūras kapteinis), reg. II/2 |
| Mehāniķu sertifikāti
  Jūras sardzes mehāniķis, reg. III/1
  Jūras mehāniķis, 2. klase, reg. III/2
  Jūras mehāniķis, 1. klase, reg. III/2 |
| L | Bulgārija | Klāja virsnieku sertifikāti
  Kapteiņa trešais palīgs, reg. II/1
  Kapteiņa otrais palīgs, reg. II/1
  Kapteiņa vecākais palīgs, reg. II/2
  Kapteinis, reg. II/2 |
| Mehāniķu sertifikāti
  Ceturtais mehāniķis, reg. III/1
  Trešais mehāniķis, reg. III/1
  Otrais mehāniķis, reg. III/2
  Vecākais mehāniķis, reg. III/2 |
| L | Kanāda | Klāja virsnieku sertifikāti
  Kapteiņa sardzes palīgs, bez ierobežojumiem, reg. II/1
  Kapteiņa vecākais palīgs, vietējas distances reisi, reg. II/1
  Kapteiņa vecākais palīgs, vidējas distances reisi, reg. II/1
  Kapteinis, vietējas distances reisi, reg. II/1
  Kapteinis, vidējas distances reisi, reg. II/2
  Kapteinis, starptautiskas distances reisi, reg. II/2
  Jūras kapteinis, reg. II/2 |
| Mehāniķu sertifikāti
  Ceturtās klases inženieris, reg. III/1
  Trešās klases inženieris, reg. III/1
  Otrās klases inženieris, reg. III/2
  Pirmās klases inženieris, reg. III/2 |
| L | Horvātija | Klāja virsnieku sertifikāti
  Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500G, reg. II/1
  Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 3000, reg. II/2
  Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu līdz 3000, reg. II/2
  Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu līdz 3000, reg. II/2
  Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 3000, reg. II/2 |
| Mehāniķu sertifikāti
  Sardzes mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu ≥ 750kW, reg. III/1
  Otrais kuģa mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu ≥ 3000kW, reg. III/2
  Vecākais kuģa mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu ≥ 3000kW, reg. III/2
  Vecākais kuģa mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu starp 750kW un 3000kW, reg. III/3 |
| L | Igaunija | Klāja virsnieku sertifikāti
  Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500, reg. II/1
  Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu <3000, reg. II/2
  Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 3000, reg. II/2
  Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu <3000, reg. II/2
  Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 3000, reg. II/2 |
| Mehāniķu sertifikāti
  Sardzes mehāniķis uz dīzeļdzinēju kuģiem ar galveno dzinēju jaudu ≥ 750kW reg. III/1
  Otrais mehāniķis uz dīzeļdzinēju kuģiem ar galveno dzinēju jaudu <3000kW, reg. III/3
  Vecākais mehāniķis uz dīzeļdzinēju kuģiem ar galveno dzinēju jaudu <3000kW, reg. III/3
  Otrais mehāniķis uz dīzeļdzinēju kuģiem ar galveno dzinēju jaudu ≥ 3000kW, reg. III/2
  Vecākais mehāniķis uz dīzeļdzinēju kuģiem ar galveno dzinēju jaudu ≥ 3000kW, reg. III/2 |
| L | Indija | Klāja virsnieku sertifikāti
  Tālbraucēju kuģu kapteinis, kvalifikācijas sertifikāts (klājs) 1. klase, reg. II/2 (kapteinis)
  Tālbraucēju kuģu kapteiņa vecākais palīgs, kvalifikācijas sertifikāts (klājs) 2. klase, reg. II/2 (kapteiņa vecākais palīgs)
  Tālbraucēju kuģu kapteiņa otrais palīgs, kvalifikācijas sertifikāts (klājs), 3. klase, reg. II/1 (klāja sardzes virsnieks ) |
| Mehāniķu sertifikāti
  Jūras mehāniķis, kvalifikācijas sertifikāts (MEO-1) 1. klase (vecākais mehāniķis), reg. III/2
  Jūras mehāniķis, kvalifikācijas sertifikāts (MEO-2) 2. klase (otrais inženieris), reg. III/2
  Jūras mehāniķis, kvalifikācijas sertifikāts (EOOW-IV) 4. klase (sardzes mehāniķis), reg. III/1 |
| L | Indonēzija | Klāja virsnieku sertifikāti
  Klāja virsnieks, I klase (jūras kapteinis), reg. II/2
  Klāja virsnieks, I klase, reg. II/2
  Klāja virsnieks, III klase, reg. II/1,II/2.4.1,II/3.5
  Klāja virsnieks, IV klase, reg. II/1, II/3 |
| Mehāniķu sertifikāti
  Mehāniķis, I klase, reg. III/2
  Mehāniķis, II klase, reg. III/2
  Mehāniķis, III klase, reg. III/1, III/3
  Mehāniķis, IV klase, reg. III/1, III/3 |
| L | Latvija | Klāja virsnieku sertifikāti
  Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu 500, reg. II/1
  Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu līdz 3000, reg. II/2
  Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu līdz 3000, reg. II/2
  Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu 3000 “dziļjūras stūrmanis”, reg. II/2
  Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu līdz 3000 “dziļjūras kapteinis”, reg. II/2 |
| Mehāniķu sertifikāti
  Sardzes mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu 750, reg. III/1
  Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu līdz 750kW, reg. III/2
  Otrais mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu 3000kW, reg. III/2
  Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu 3000kW, reg. III/2 |
| L | Lietuva | Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 3000, reg. II/2
  Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 3000, reg. II/2
  Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu starp 500 un 3000, reg. II/2
  Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu starp 500 un 3000, reg. II/2
  Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500, reg. II/1
  Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu <500, reg. II/3
  Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu <500, reg. II/3
  Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000kW, reg. III/2
  Otrais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000kW, reg. III/2
  Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku starp 750 un 3000kW, reg. III/2
  Otrais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku starp 750 un 3000kW, reg. III/2
  Sardzes mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 750kW, reg. III/1
  Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku <750kW, reg. III/3
  Sardzes mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku <750kW, reg. III/3 |
| L | Madagaskara | Klājs
  Kapteiņa vecākais palīgs, 1. klase (bez ierobežojumiem), reg. II/2
  Kapteiņa vecākais palīgs, 2. klase (uz kuģiem ar bruto tonnāžu <3000), reg. II/2
  Piekrastes kuģa kapteinis (uz kuģiem ar bruto tonnāžu <500, mazāk nekā 200jj no krasta), reg. II/3
  Navigācijas sardzes virsnieks (bez ierobežojumiem), reg. II/1 |
| Mašīntelpa
  Otrais mehāniķis, 1. klase (bez ierobežojumiem), reg. III/2
  Otrais mehāniķis, 2. klase (uz kuģiem ar jaudu <3000kW), reg. III/3
  Sardzes mehāniķis (bez ierobežojumiem), reg. III/4L |
| L | Filipīnas | Klāja virsnieku sertifikāti
  D1 – Kapteiņa sertifikāts, reg. II/2
  D2 – Kapteiņa vecākā palīga sertifikāts, reg. II/2
  D3 – Kapteiņa otrā palīga sertifikāts, reg. II/1
  D4 – Kapteiņa trešā palīga sertifikāts, reg. II/1 |
| Mehāniķu sertifikāti
  E1 – Vecākā inženiera sertifikāts, reg. III/2
  E2 – Otrā inženiera sertifikāts, reg. III/2
  E3 – Trešā inženiera sertifikāts, reg. III/1
  E4 – Ceturtā inženiera sertifikāts, reg. III/1 |
| L | Polija | Klāja virsnieku sertifikāti
  Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500, reg. II/1
  Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu staro 500 un 3000, reg. II/2
  Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu 3000, reg. II/2
  Kapteiņa sertifikāts kuģiem ar bruto tonnāžu starp 500 un 3000, reg. II/2
  Kapteiņa sertifikāts uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 3000, reg. II/2
  Sardzes stūrmaņa sertifikāts piekrastes reisiem, reg. II/3
  Kapteiņa sertifikāts piekrastes reisiem, reg. II/3 |
| Mehāniķu sertifikāti
  Sardzes mehāniķa sertifikāts uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu <750kW, reg. III/1
  Sardzes mehāniķa sertifikāts uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu ≥ 750kW, reg. III/1
  Otrais mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu starp 750 un 3000kW, reg. III/3
  Otrais mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu ≥ 3000kW, reg. III/2
  Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu starp 750kW un 3000kW, reg. III/3
  Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu ≥ 3000kW, reg. III/2 |
| L | Rumānija | Klāja virsnieku sertifikāti
  Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 3000, reg. II/2
  Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 3000, reg II/2
  Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500, reg. II/1
  Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu <200 darbam piekrastes reisos, reg. II/3 |
| Mehāniķu sertifikāti
  Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu ≥ 3000kW, reg. III/2
  Otrais mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu ≥ 3000kW, reg. III/2
  Sardzes mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu ≥ 750kW, reg. III/1 |
| L | Krievijas Federācija | Klāja virsnieku sertifikāti
  Kapteinis, reg. II/2
  Kapteiņa vecākais palīgs, reg II/2
  Sardzes stūrmanis, reg. II/1
  Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu <500 darbam piekrastes reisos, reg. II/3
  Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu <500 darbam piekrastes reisos, reg. II/3 |
| Mehāniķu sertifikāti
  Pirmās klases mehāniķis, reg. III/2
  Otrās klases mehāniķis/B, reg. III/3
  Otrās klases mehāniķis/A, reg. III/2
  Trešās klases mehāniķis/B, reg. III/3 |
| L | Senegāla | Klājs
  Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 3000, reg. II/2
  Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 3000, reg. II/2
  Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu starp 500 un 3000, reg. II/2
  Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu starp 500 un 3000, reg. II/2
  Sardzes stūrmanis uz kuģiem bruto tonnāžu ≥ 500UMS, reg. II/1 |
| Mašīntelpa
  Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000kW, reg. III/2
  Otrais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000kW, reg. III/2
  Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku starp 750 un 3000kW, reg. III/2
  Otrais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku starp 750 un 3000kW, reg. III/2
  Sardzes mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 750kW, reg. III/1 |
| L | Ukraina | Klāja virsnieku sertifikāti
  Mazās kabotāžas reisu navigators, reg. II/1
  Dziļjūras reisu navigators, reg. II/2.2.1.1
  Kapteinis kabotāžas reisos, reg. II/3.5
  Dziļjūras kapteinis, reg. II/2.2.1.2 |
| Mehāniķu sertifikāti
  Trešās klases inženieris, reg. III/1
  Otrās klases inženieris, reg. III/2.2.1.1
  Pirmās klases inženieris, reg. III/2.2.1.2 |
| IT | Čehija | Klājs
  Kapteinis, reg. II/2
  Kapteiņa vecākais palīgs, reg. II/2
  Sardzes stūrmanis, reg. II/1 |
| Mašīntelpa
  Vecākais mehāniķis, reg. III/2
  Otrais mehāniķis, reg. III/2
  Sardzes mehāniķis, reg. III/1 |
| UK | Malaizija | Sardzes stūrmanis (bez ierobežojumiem)
  Kapteiņa vecākais palīgs (bez ierobežojumiem)
  Kapteinis (bez ierobežojumiem)
  Kapteiņa vecākais palīgs (uz kuģiem ar bruto tonnāžu <3000, piekrastes reisiem)
  Kapteinis (uz kuģiem ar bruto tonnāžu <3000, piekrastes reisiem)
  Kapteiņa vecākais palīgs (uz kuģiem ar bruto tonnāžu 3000, piekrastes reisiem)
  Kapteinis (uz kuģiem ar bruto tonnāžu 3000, piekrastes reisiem)
  Sardzes stūrmanis (uz kuģiem ar bruto tonnāžu <500, piekrastes reisiem)
  Kapteinis (uz kuģiem ar bruto tonnāžu <500, piekrastes reisiem) |
| EL | Ķīna | Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500, reg. II/2
  Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500, reg. II/2
  Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu 500, reg. II/1
  Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000kW, reg. III/2
  Otrais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000kW, reg. III/2
  Sardzes mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 750kW, reg. III/1
  Radio sakaru operators, reg. IV/2 |
| EL | Austrālija | Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500, reg. II/2
  Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500, reg. II/2
  Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu 500, reg. II/1
  Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000kW, reg. III/2
  Otrais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000kW, reg. III/2
  Sardzes mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 750kW, reg. III/1
  Radio sakaru operators, reg. IV/2 |
| EL | Kanāda | Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500, reg. II/2
  Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500, reg. II/2
  Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu 500, reg. II/1
  Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000kW, reg. III/2
  Otrais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000kW, reg. III/2
  Sardzes mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 750kW, reg. III/1
  Radio sakaru operators, reg. IV/2 |
| EL | Gruzija | Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500, reg. II/2
  Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500, reg. II/2
  Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu 500, reg. II/1
  Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000kW, reg. III/2
  Otrais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000kW, reg. III/2
  Sardzes mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 750kW, reg. III/1
  Radio sakaru operators, reg. IV/2 |
| UK | Irāna | Kapteiņa otrais palīgs (OOW bez ierobežojumiem), reg. II/1
  Kapteiņa vecākais palīgs (bez ierobežojumiem), reg. II/2
  Jūras kapteinis, reg. II/2
  Trešās klases inženieris (OOW- Nil), reg. III/1
  Otrās klases inženieris (vecākais inženieris – <3000kW, 2. klases inženieris Nil), reg. III/2 &3
  Vecākais inženieris (vecākais inženieris Nil), reg. III/2 |
| L | Turcija | Klājs:
  Sardzes stūrmanis, ar ierobežojumiem (reg. II/3)
  Kapteinis, ar ierobežojumiem (reg. II/3)
  Sardzes stūrmanis (bruto tonnāža 500-3000), reg. II/1
  Kapteiņa vecākais palīgs (bruto tonnāža 500-3000), reg. II/2
  Kapteinis (bruto tonnāža 500-3000), reg. II/2
  Sardzes virsnieks, bez ierobežojumiem, reg. II/1
  Kapteiņa vecākais palīgs, bez ierobežojumiem, reg. II/2
  Kapteinis, bez ierobežojumiem, reg. II/2 |
| Mašīntelpa:
  Mehāniķis (750-3000 KW), reg. III/1
  Otrais virsnieks (750-3000 KW), reg. III/3
  Vecākais inženieris (750-3000 KW), reg. III/3
  Mehāniķis, bez ierobežojumiem, reg. III/1
  Otrais inženieris, bez ierobežojumiem, reg. III/2
  Vecākais inženieris, bez ierobežojumiem, reg. III/2 |
| Vispārējo radio sakaru operators, reg. IV/2
  Klasificētu radio sakaru operators, reg. IV/2 |
| L | Slovēnija | Kuģniecība – visi kuģi ar bruto tonnāžu ≥ 3000
  Kapteinis, reg. II/2
  Kapteiņa vecākais palīgs, reg. II/2 |
| Kuģniecība – visi kuģi ar bruto tonnāžu starp 500 un 3000
  Kapteinis, reg. II/2
  Kapteiņa vecākais palīgs, reg. II/2
  Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500, reg. II/1 |
| Kuģniecība – visi kuģi ar bruto tonnāžu līdz 500
  Kapteinis, reg. II/3
  Sardzes stūrmanis, reg. II/3
  1. klases radioelektronikas virsnieks, reg. IV/2
  2. klases radioelektronikas virsnieks, reg. IV/2
  Vispārējas radioelektronikas virsnieks, reg. IV/2
  Klasificētas radioelektronikas virsnieks, reg. IV/2 |
| Visi kuģi ar jaudu ≥ 3000 kW
  Vecākais mehāniķis, reg. III/2
  Otrais mehāniķis, reg. III/2 |
| Visi kuģi ar jaudu starp 750 un 3000 kW
  Vecākais mehāniķis, reg. III/3
  Otrais mehāniķis, reg. III/3 |
| Visi kuģi ar jaudu ≥ 750 kW:
  Sardzes mehāniķis, reg. III/1 |
| EL | Pakistāna | Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500 (reg. II/2)
  Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500 (reg. II/2)
  Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu 500 (reg. II/1)
  Kapteinis un sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu <500 (reg. II/3)
  Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000 Kw (reg. III/2)
  Sardzes mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 750 KW (reg. III/1)
  Vecākais mehāniķis un otrais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku starp 750 un 3000 KW (reg. III/3)

  GMDSS radio sakaru apkalpe (reg. IV/2)
  Īpašā apmācība tankeru kapteiņiem un virsniekiem (reg. V/1) |
| UK | Serbija un Melnkalne | OOW (bez ierobežojumiem) sardzes stūrmanis
  Kuģošanas līdzekļi ar bruto tonnāžu 3000
  Kapteiņa vecākais palīgs (bez ierobežojumiem)
  Kapteiņa vecākais palīgs – Kuģošanas līdzekļi ar bruto tonnāžu 3000
  Kapteinis (bez ierobežojumiem), kuģošanas līdzekļi ar bruto tonnāžu 3000
  Kapteiņa vecākais palīgs (<3000)
  Kapteinis (<3000)

  OOW (<500 piekrastes reisi) Kapteiņa vecākais palīgs
  Kapteinis ((<500 piekrastes reisi)
  Sardzes mehāniķis (bez ierobežojumiem)
  Otrais mehāniķis (bez ierobežojumiem)
  Vecākais mehāniķis (bez ierobežojumiem)
  Otrais mehāniķis (piekrastes reisi 750-3000kw) |
| PO | Turcija | Kapteinis, bruto tonnāža 3000
  Kapteiņa vecākais palīgs, bruto tonnāža 3000
  Kapteiņa vecākais palīgs, bruto tonnāža <500; <3000
  Klāja virsnieks, bruto tonnāža 500
  Vecākais inženieris, bruto tonnāža 3000 KW
  Vecākais inženieris, bruto tonnāža 750;<3000 KW
  Otrais inženieris, bruto tonnāža 3000 KW
  Otrais virsnieks 750; <3000 KW
  Mehāniķis, bruto tonnāža 750 KW
  Vispārējo radio sakaru operators
  Klasificētu radio sakaru operators |

DV

Attiecīgā treša valsts

Attiecīgie sertifikāti

EL

Indonēzija

Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500 (reg. II/2)

Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500 (reg. II/2)

Sardzes virsnieks uz kuģiem ar bruto tonnāžu 500 (reg. II/2)

Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000KW (reg. III/3)

Otrais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000KW (reg. III/2)

Sardzes virsnieks uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 750KW (reg.III/1)

Radiosakaru virsnieks (reg. IV/2)

UK

Koreja

Klāja virsnieks, 1. klase (jūras kapteinis)

Klāja virsnieks, 2. klase

Klāja virsnieks, 3. klase

Klāja virsnieks, 4. klase (krasta komandieris)

Klāja virsnieks, 5. klase

Klāja virsnieks, 6. klase

IT

Austrālija

Klājs

Kapteinis, I klase, reg. II/2

Kapteiņa vecākais palīgs, I klase, reg. II/2

Kapteinis, II klase, reg. II/2

Kapteiņa vecākais palīgs, II klase, reg. II/2

Kapteiņa otrais palīgs, I klase, reg. II/1

Kapteiņa otrais palīgs, II klase, reg. II/3

Mašīntelpa

Inženieris, I klase, reg. III/2

Inženieris, II klase, reg. III/3

Sardzes inženieris, reg. III/1

BE

Austrālija

Kapteiņa otrais palīgs, 1. klase (reg. II/1)

Kapteiņa otrais palīgs, 2. klase (reg. II/1)

Kapteiņa vecākais palīgs, 1. klase (reg. II/2)

Kapteiņa vecākais palīgs, 2. klase, V/ls <3000 u/l (reg. II/2)

Kapteinis, 1. klase (reg. II/2)

Kapteinis, 2. klase, ar ierobežojumiem: V/ls <3000 u/l (reg. II/2)

Sardzes mehāniķis – tvaika/motorizēts dzinējs vai abi (bez ierobežojumiem), reg. III/1

Otrais mehāniķis – tvaika/motorizēts dzinējs vai abi (bez ierobežojumiem), reg. III/2

Vecākais mehāniķis – tvaika/motorizēts dzinējs vai abi (bez ierobežojumiem), reg. III/2

BE

Horvātijas Republika

Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500

Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 3000

Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu līdz 3000

Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 3000

Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu līdz 3000

Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu <500 darbam navigācijas zonā 3

Sardzes kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu <500 darbam navigācijas zonā 3

Sardzes mehāniķis uz kuģa ar galveno dzinēju ar jaudu ≥ 750kW

Otrais kuģa mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju ar jaudu ≥ 750kW

Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju ar jaudu ≥ 750kW

Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju ar jaudu starp 750kW un 3000kW

BE

Filipīnas

Kapteiņa 3. palīgs

Kapteiņa 2. palīgs

Kapteiņa vecākais palīgs

Kapteinis

4. inženieris

3. inženieris

2. inženieris

Vecākais mehāniķis

BE

Indonēzija

Klāja virsnieks, I klase

Klāja virsnieks, II klase

Klāja virsnieks, III klase

Klāja virsnieks, IV klase

Mehāniķis, I klase

Mehāniķis, II klase

Mehāniķis, III klase

BE

Krievijas Federācija

Kapteinis

Kapteiņa vecākais palīgs

Sardzes stūrmanis

Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu <500 darbam piekrastes reisos

Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu <500 darbam piekrastes reisos

Pirmās klases mehāniķis

Otrās klases mehāniķis/B

Otrās klases mehāniķis/A

Trešās klases mehāniķis/B

Trešās klases mehāniķis/A

L

Argentīna

Klāja virsnieku sertifikāti

Kapteiņa otrais palīgs, reg. II/1

Kapteiņa vecākais palīgs, reg. II/2

Kapteinis, reg. II/2

Mehāniķu sertifikāti

Mehāniķis, reg. 111/1

Mehāniķis, Pirmā klase, reg. III/2

Vecākais mehāniķis, reg. III/2

L

Austrālija

Klāja virsnieku sertifikāti

Kapteiņa otrais palīgs, 1. klase, reg. II/1

Kapteiņa vecākais palīgs, 1. klase, reg. II/2

Kapteinis, 1. klase (jūras kapteinis), reg. II/2

Mehāniķu sertifikāti

Jūras sardzes mehāniķis, reg. III/1

Jūras mehāniķis, 2. klase, reg. III/2

Jūras mehāniķis, 1. klase, reg. III/2

L

Bulgārija

Klāja virsnieku sertifikāti

Kapteiņa trešais palīgs, reg. II/1

Kapteiņa otrais palīgs, reg. II/1

Kapteiņa vecākais palīgs, reg. II/2

Kapteinis, reg. II/2

Mehāniķu sertifikāti

Ceturtais mehāniķis, reg. III/1

Trešais mehāniķis, reg. III/1

Otrais mehāniķis, reg. III/2

Vecākais mehāniķis, reg. III/2

L

Kanāda

Klāja virsnieku sertifikāti

Kapteiņa sardzes palīgs, bez ierobežojumiem, reg. II/1

Kapteiņa vecākais palīgs, vietējas distances reisi, reg. II/1

Kapteiņa vecākais palīgs, vidējas distances reisi, reg. II/1

Kapteinis, vietējas distances reisi, reg. II/1

Kapteinis, vidējas distances reisi, reg. II/2

Kapteinis, starptautiskas distances reisi, reg. II/2

Jūras kapteinis, reg. II/2

Mehāniķu sertifikāti

Ceturtās klases inženieris, reg. III/1

Trešās klases inženieris, reg. III/1

Otrās klases inženieris, reg. III/2

Pirmās klases inženieris, reg. III/2

L

Horvātija

Klāja virsnieku sertifikāti

Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500G, reg. II/1

Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 3000, reg. II/2

Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu līdz 3000, reg. II/2

Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu līdz 3000, reg. II/2

Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 3000, reg. II/2

Mehāniķu sertifikāti

Sardzes mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu ≥ 750kW, reg. III/1

Otrais kuģa mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu ≥ 3000kW, reg. III/2

Vecākais kuģa mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu ≥ 3000kW, reg. III/2

Vecākais kuģa mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu starp 750kW un 3000kW, reg. III/3

L

Igaunija

Klāja virsnieku sertifikāti

Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500, reg. II/1

Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu <3000, reg. II/2

Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 3000, reg. II/2

Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu <3000, reg. II/2

Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 3000, reg. II/2

Mehāniķu sertifikāti

Sardzes mehāniķis uz dīzeļdzinēju kuģiem ar galveno dzinēju jaudu ≥ 750kW reg. III/1

Otrais mehāniķis uz dīzeļdzinēju kuģiem ar galveno dzinēju jaudu <3000kW, reg. III/3

Vecākais mehāniķis uz dīzeļdzinēju kuģiem ar galveno dzinēju jaudu <3000kW, reg. III/3

Otrais mehāniķis uz dīzeļdzinēju kuģiem ar galveno dzinēju jaudu ≥ 3000kW, reg. III/2

Vecākais mehāniķis uz dīzeļdzinēju kuģiem ar galveno dzinēju jaudu ≥ 3000kW, reg. III/2

L

Indija

Klāja virsnieku sertifikāti

Tālbraucēju kuģu kapteinis, kvalifikācijas sertifikāts (klājs) 1. klase, reg. II/2 (kapteinis)

Tālbraucēju kuģu kapteiņa vecākais palīgs, kvalifikācijas sertifikāts (klājs) 2. klase, reg. II/2 (kapteiņa vecākais palīgs)

Tālbraucēju kuģu kapteiņa otrais palīgs, kvalifikācijas sertifikāts (klājs), 3. klase, reg. II/1 (klāja sardzes virsnieks )

Mehāniķu sertifikāti

Jūras mehāniķis, kvalifikācijas sertifikāts (MEO-1) 1. klase (vecākais mehāniķis), reg. III/2

Jūras mehāniķis, kvalifikācijas sertifikāts (MEO-2) 2. klase (otrais inženieris), reg. III/2

Jūras mehāniķis, kvalifikācijas sertifikāts (EOOW-IV) 4. klase (sardzes mehāniķis), reg. III/1

L

Indonēzija

Klāja virsnieku sertifikāti

Klāja virsnieks, I klase (jūras kapteinis), reg. II/2

Klāja virsnieks, I klase, reg. II/2

Klāja virsnieks, III klase, reg. II/1,II/2.4.1,II/3.5

Klāja virsnieks, IV klase, reg. II/1, II/3

Mehāniķu sertifikāti

Mehāniķis, I klase, reg. III/2

Mehāniķis, II klase, reg. III/2

Mehāniķis, III klase, reg. III/1, III/3

Mehāniķis, IV klase, reg. III/1, III/3

L

Latvija

Klāja virsnieku sertifikāti

Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu 500, reg. II/1

Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu līdz 3000, reg. II/2

Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu līdz 3000, reg. II/2

Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu 3000 “dziļjūras stūrmanis”, reg. II/2

Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu līdz 3000 “dziļjūras kapteinis”, reg. II/2

Mehāniķu sertifikāti

Sardzes mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu 750, reg. III/1

Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu līdz 750kW, reg. III/2

Otrais mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu 3000kW, reg. III/2

Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu 3000kW, reg. III/2

L

Lietuva

Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 3000, reg. II/2

Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 3000, reg. II/2

Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu starp 500 un 3000, reg. II/2

Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu starp 500 un 3000, reg. II/2

Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500, reg. II/1

Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu <500, reg. II/3

Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu <500, reg. II/3

Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000kW, reg. III/2

Otrais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000kW, reg. III/2

Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku starp 750 un 3000kW, reg. III/2

Otrais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku starp 750 un 3000kW, reg. III/2

Sardzes mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 750kW, reg. III/1

Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku <750kW, reg. III/3

Sardzes mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku <750kW, reg. III/3

L

Madagaskara

Klājs

Kapteiņa vecākais palīgs, 1. klase (bez ierobežojumiem), reg. II/2

Kapteiņa vecākais palīgs, 2. klase (uz kuģiem ar bruto tonnāžu <3000), reg. II/2

Piekrastes kuģa kapteinis (uz kuģiem ar bruto tonnāžu <500, mazāk nekā 200jj no krasta), reg. II/3

Navigācijas sardzes virsnieks (bez ierobežojumiem), reg. II/1

Mašīntelpa

Otrais mehāniķis, 1. klase (bez ierobežojumiem), reg. III/2

Otrais mehāniķis, 2. klase (uz kuģiem ar jaudu <3000kW), reg. III/3

Sardzes mehāniķis (bez ierobežojumiem), reg. III/4L

L

Filipīnas

Klāja virsnieku sertifikāti

D1 – Kapteiņa sertifikāts, reg. II/2

D2 – Kapteiņa vecākā palīga sertifikāts, reg. II/2

D3 – Kapteiņa otrā palīga sertifikāts, reg. II/1

D4 – Kapteiņa trešā palīga sertifikāts, reg. II/1

Mehāniķu sertifikāti

E1 – Vecākā inženiera sertifikāts, reg. III/2

E2 – Otrā inženiera sertifikāts, reg. III/2

E3 – Trešā inženiera sertifikāts, reg. III/1

E4 – Ceturtā inženiera sertifikāts, reg. III/1

L

Polija

Klāja virsnieku sertifikāti

Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500, reg. II/1

Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu staro 500 un 3000, reg. II/2

Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu 3000, reg. II/2

Kapteiņa sertifikāts kuģiem ar bruto tonnāžu starp 500 un 3000, reg. II/2

Kapteiņa sertifikāts uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 3000, reg. II/2

Sardzes stūrmaņa sertifikāts piekrastes reisiem, reg. II/3

Kapteiņa sertifikāts piekrastes reisiem, reg. II/3

Mehāniķu sertifikāti

Sardzes mehāniķa sertifikāts uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu <750kW, reg. III/1

Sardzes mehāniķa sertifikāts uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu ≥ 750kW, reg. III/1

Otrais mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu starp 750 un 3000kW, reg. III/3

Otrais mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu ≥ 3000kW, reg. III/2

Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu starp 750kW un 3000kW, reg. III/3

Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu ≥ 3000kW, reg. III/2

L

Rumānija

Klāja virsnieku sertifikāti

Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 3000, reg. II/2

Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 3000, reg II/2

Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500, reg. II/1

Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu <200 darbam piekrastes reisos, reg. II/3

Mehāniķu sertifikāti

Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu ≥ 3000kW, reg. III/2

Otrais mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu ≥ 3000kW, reg. III/2

Sardzes mehāniķis uz kuģiem ar galveno dzinēju jaudu ≥ 750kW, reg. III/1

L

Krievijas Federācija

Klāja virsnieku sertifikāti

Kapteinis, reg. II/2

Kapteiņa vecākais palīgs, reg II/2

Sardzes stūrmanis, reg. II/1

Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu <500 darbam piekrastes reisos, reg. II/3

Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu <500 darbam piekrastes reisos, reg. II/3

Mehāniķu sertifikāti

Pirmās klases mehāniķis, reg. III/2

Otrās klases mehāniķis/B, reg. III/3

Otrās klases mehāniķis/A, reg. III/2

Trešās klases mehāniķis/B, reg. III/3

L

Senegāla

Klājs

Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 3000, reg. II/2

Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 3000, reg. II/2

Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu starp 500 un 3000, reg. II/2

Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu starp 500 un 3000, reg. II/2

Sardzes stūrmanis uz kuģiem bruto tonnāžu ≥ 500UMS, reg. II/1

Mašīntelpa

Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000kW, reg. III/2

Otrais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000kW, reg. III/2

Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku starp 750 un 3000kW, reg. III/2

Otrais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku starp 750 un 3000kW, reg. III/2

Sardzes mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 750kW, reg. III/1

L

Ukraina

Klāja virsnieku sertifikāti

Mazās kabotāžas reisu navigators, reg. II/1

Dziļjūras reisu navigators, reg. II/2.2.1.1

Kapteinis kabotāžas reisos, reg. II/3.5

Dziļjūras kapteinis, reg. II/2.2.1.2

Mehāniķu sertifikāti

Trešās klases inženieris, reg. III/1

Otrās klases inženieris, reg. III/2.2.1.1

Pirmās klases inženieris, reg. III/2.2.1.2

IT

Čehija

Klājs

Kapteinis, reg. II/2

Kapteiņa vecākais palīgs, reg. II/2

Sardzes stūrmanis, reg. II/1

Mašīntelpa

Vecākais mehāniķis, reg. III/2

Otrais mehāniķis, reg. III/2

Sardzes mehāniķis, reg. III/1

UK

Malaizija

Sardzes stūrmanis (bez ierobežojumiem)

Kapteiņa vecākais palīgs (bez ierobežojumiem)

Kapteinis (bez ierobežojumiem)

Kapteiņa vecākais palīgs (uz kuģiem ar bruto tonnāžu <3000, piekrastes reisiem)

Kapteinis (uz kuģiem ar bruto tonnāžu <3000, piekrastes reisiem)

Kapteiņa vecākais palīgs (uz kuģiem ar bruto tonnāžu 3000, piekrastes reisiem)

Kapteinis (uz kuģiem ar bruto tonnāžu 3000, piekrastes reisiem)

Sardzes stūrmanis (uz kuģiem ar bruto tonnāžu <500, piekrastes reisiem)

Kapteinis (uz kuģiem ar bruto tonnāžu <500, piekrastes reisiem)

EL

Ķīna

Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500, reg. II/2

Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500, reg. II/2

Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu 500, reg. II/1

Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000kW, reg. III/2

Otrais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000kW, reg. III/2

Sardzes mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 750kW, reg. III/1

Radio sakaru operators, reg. IV/2

EL

Austrālija

Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500, reg. II/2

Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500, reg. II/2

Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu 500, reg. II/1

Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000kW, reg. III/2

Otrais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000kW, reg. III/2

Sardzes mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 750kW, reg. III/1

Radio sakaru operators, reg. IV/2

EL

Kanāda

Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500, reg. II/2

Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500, reg. II/2

Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu 500, reg. II/1

Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000kW, reg. III/2

Otrais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000kW, reg. III/2

Sardzes mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 750kW, reg. III/1

Radio sakaru operators, reg. IV/2

EL

Gruzija

Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500, reg. II/2

Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500, reg. II/2

Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu 500, reg. II/1

Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000kW, reg. III/2

Otrais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000kW, reg. III/2

Sardzes mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 750kW, reg. III/1

Radio sakaru operators, reg. IV/2

UK

Irāna

Kapteiņa otrais palīgs (OOW bez ierobežojumiem), reg. II/1

Kapteiņa vecākais palīgs (bez ierobežojumiem), reg. II/2

Jūras kapteinis, reg. II/2

Trešās klases inženieris (OOW- Nil), reg. III/1

Otrās klases inženieris (vecākais inženieris – <3000kW, 2. klases inženieris Nil), reg. III/2 &3

Vecākais inženieris (vecākais inženieris Nil), reg. III/2

L

Turcija

Klājs:

Sardzes stūrmanis, ar ierobežojumiem (reg. II/3)

Kapteinis, ar ierobežojumiem (reg. II/3)

Sardzes stūrmanis (bruto tonnāža 500-3000), reg. II/1

Kapteiņa vecākais palīgs (bruto tonnāža 500-3000), reg. II/2

Kapteinis (bruto tonnāža 500-3000), reg. II/2

Sardzes virsnieks, bez ierobežojumiem, reg. II/1

Kapteiņa vecākais palīgs, bez ierobežojumiem, reg. II/2

Kapteinis, bez ierobežojumiem, reg. II/2

Mašīntelpa:

Mehāniķis (750-3000 KW), reg. III/1

Otrais virsnieks (750-3000 KW), reg. III/3

Vecākais inženieris (750-3000 KW), reg. III/3

Mehāniķis, bez ierobežojumiem, reg. III/1

Otrais inženieris, bez ierobežojumiem, reg. III/2

Vecākais inženieris, bez ierobežojumiem, reg. III/2

Vispārējo radio sakaru operators, reg. IV/2

Klasificētu radio sakaru operators, reg. IV/2

L

Slovēnija

Kuģniecība – visi kuģi ar bruto tonnāžu ≥ 3000

Kapteinis, reg. II/2

Kapteiņa vecākais palīgs, reg. II/2

Kuģniecība – visi kuģi ar bruto tonnāžu starp 500 un 3000

Kapteinis, reg. II/2

Kapteiņa vecākais palīgs, reg. II/2

Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500, reg. II/1

Kuģniecība – visi kuģi ar bruto tonnāžu līdz 500

Kapteinis, reg. II/3

Sardzes stūrmanis, reg. II/3

1. klases radioelektronikas virsnieks, reg. IV/2

2. klases radioelektronikas virsnieks, reg. IV/2

Vispārējas radioelektronikas virsnieks, reg. IV/2

Klasificētas radioelektronikas virsnieks, reg. IV/2

Visi kuģi ar jaudu ≥ 3000 kW

Vecākais mehāniķis, reg. III/2

Otrais mehāniķis, reg. III/2

Visi kuģi ar jaudu starp 750 un 3000 kW

Vecākais mehāniķis, reg. III/3

Otrais mehāniķis, reg. III/3

Visi kuģi ar jaudu ≥ 750 kW:

Sardzes mehāniķis, reg. III/1

EL

Pakistāna

Kapteinis uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500 (reg. II/2)

Kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu ≥ 500 (reg. II/2)

Sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu 500 (reg. II/1)

Kapteinis un sardzes stūrmanis uz kuģiem ar bruto tonnāžu <500 (reg. II/3)

Vecākais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 3000 Kw (reg. III/2)

Sardzes mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku ≥ 750 KW (reg. III/1)

Vecākais mehāniķis un otrais mehāniķis uz kuģiem ar dzinējspēku starp 750 un 3000 KW (reg. III/3)

GMDSS radio sakaru apkalpe (reg. IV/2)

Īpašā apmācība tankeru kapteiņiem un virsniekiem (reg. V/1)

UK

Serbija un Melnkalne

OOW (bez ierobežojumiem) sardzes stūrmanis

Kuģošanas līdzekļi ar bruto tonnāžu 3000

Kapteiņa vecākais palīgs (bez ierobežojumiem)

Kapteiņa vecākais palīgs – Kuģošanas līdzekļi ar bruto tonnāžu 3000

Kapteinis (bez ierobežojumiem), kuģošanas līdzekļi ar bruto tonnāžu 3000

Kapteiņa vecākais palīgs (<3000)

Kapteinis (<3000)

OOW (<500 piekrastes reisi) Kapteiņa vecākais palīgs

Kapteinis ((<500 piekrastes reisi)

Sardzes mehāniķis (bez ierobežojumiem)

Otrais mehāniķis (bez ierobežojumiem)

Vecākais mehāniķis (bez ierobežojumiem)

Otrais mehāniķis (piekrastes reisi 750-3000kw)

PO

Turcija

Kapteinis, bruto tonnāža 3000

Kapteiņa vecākais palīgs, bruto tonnāža 3000

Kapteiņa vecākais palīgs, bruto tonnāža <500; <3000

Klāja virsnieks, bruto tonnāža 500

Vecākais inženieris, bruto tonnāža 3000 KW

Vecākais inženieris, bruto tonnāža 750;<3000 KW

Otrais inženieris, bruto tonnāža 3000 KW

Otrais virsnieks 750; <3000 KW

Mehāniķis, bruto tonnāža 750 KW

Vispārējo radio sakaru operators

Klasificētu radio sakaru operators

---

(1)  Nīderlande un Apvienotā Karaliste nav izvēlējušās atzīt atsevišķas jūrniecības izglītības un apmācības iestādes, bet gan visas jūrniecības izglītības un apmācības iestādes, ko apstiprinājušas attiecīgās trešas valstis.

---

| 7.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 85/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 85/19

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.3773 – Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(2005/C 85/05)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| 1. | 2005. gada 1. aprīlī Komisija saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1), kuras rezultātā uzņēmums Jehman Brothers Real Estate Partners (“LBREP II”, US ), kas pieder Lehman Brothers Group (“Lehman Brothers”, US) un Europe Realty Holdings Pte. Ltd. (“Europe Realty”, Singapore) iegūst saskaņā ar Padomes Regulas 3 (1)(b) pantu kopēju kontroli pār IHG Protfolio (“IHG Portfolio”, UK) nopērkot kapitāla daļas tikko izveidotā uzņēmumā, radot kopuzņēmumu. |
| --- | --- |

1.

2005. gada 1. aprīlī Komisija saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1), kuras rezultātā uzņēmums Jehman Brothers Real Estate Partners (“LBREP II”, US ), kas pieder Lehman Brothers Group (“Lehman Brothers”, US) un Europe Realty Holdings Pte. Ltd. (“Europe Realty”, Singapore) iegūst saskaņā ar Padomes Regulas 3 (1)(b) pantu kopēju kontroli pār IHG Protfolio (“IHG Portfolio”, UK) nopērkot kapitāla daļas tikko izveidotā uzņēmumā, radot kopuzņēmumu.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | LBREP II: investīciju fondi; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

LBREP II: investīciju fondi;

| — | Europe Realty: akciju sabiedrība, kas darbojas Eiropas nekustamā īpašuma investīciju tirgū Singapūras valdības vārdā; |
| --- | --- |

—

Europe Realty: akciju sabiedrība, kas darbojas Eiropas nekustamā īpašuma investīciju tirgū Singapūras valdības vārdā;

| — | IHG Portfolio: četri uzņēmumi, kam kā aktīvi pieder 73 hoteļu grupa, kas atrodas UK. |
| --- | --- |

—

IHG Portfolio: četri uzņēmumi, kam kā aktīvi pieder 73 hoteļu grupa, kas atrodas UK.

| 3. | Iepriekšēja pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšēja pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija uzaicina ieinteresētās puses iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.3773 – Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio uz šādu adresi:





  Eiropas Komisija |
| --- | --- |
| Konkurences Ģenerāldirektorāts |
| Apvienošanās reģistrs |
| J-70 |
| B-1049 Brisele/ Brussel |

4.

Komisija uzaicina ieinteresētās puses iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.3773 – Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio uz šādu adresi:

Eiropas Komisija

Konkurences Ģenerāldirektorāts

Apvienošanās reģistrs

J-70

B-1049 Brisele/ Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  Tas izlasāms Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation/consultation/simplified_tru.pdf.

---

Labojums

| 7.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 85/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 85/20

---

Labojums uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus PTA (RTD) blakuspasākumiem īpašā programmā pētniecībā, tehnoloģiju attīstībā un ieviešanā: Eiropas Pētniecības telpas strukturēšana

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 63, 2005. gada 15. marts
  )

(2005/C 85/06)

15. lappusē, pielikuma 8. punkta tabulas pirmajā slejā:

tekstu:

“1.2.4.2.2.”

lasīt kā:

lasīt kā:

“1.2.3.3.”.

16. lappusē, pielikuma 13. punkta tabulas pēdējās slejas pirmajā rindā:

tekstu:

tekstu:

“1.2.4.2.1.”

lasīt kā:

lasīt kā:

“1.2.3.3.”.

---