# Úřední věstník C 29/4. ú

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 29 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 484. února 2005 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 29

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 484. února 2005

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informace |
| | Účetní dvůr |
| 2005/C 029/1 | Zvláštní zpráva č. 6/2004: Zavedení systému identifikace a evidence skotu (SIEB) v Evropské unii, spolu s odpověďmi Komise | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Informace

Účetní dvůr

2005/C 029/1

Zvláštní zpráva č. 6/2004: Zavedení systému identifikace a evidence skotu (SIEB) v Evropské unii, spolu s odpověďmi Komise

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Informace

Účetní dvůr

| 4.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 29/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 29/1

---

ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVA č. 6/2004

Zavedení systému identifikace a evidence skotu (SIEB) v Evropské unii, spolu s odpověďmi Komise

(předložená podle čl. 248 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o ES)

(2005/C 29/01)

Image

OBSAH

| I–IX | SHRNUTÍ |
| --- | --- |

I–IX

| 1–6 | ÚVOD |
| --- | --- |

1–6

| 1–3 | Všeobecný kontext |
| --- | --- |

1–3

| 4–6 | Audit Účetního dvora |
| --- | --- |

4–6

| 7–26 | VZNIK A VÝVOJ SYSTÉMU |
| --- | --- |

7–26

| 7–10 | Velikost odvětví skotu |
| --- | --- |

7–10

| 11–17 | Historický vývoj a odůvodnění zavedení systému identifikace a evidence skotu |
| --- | --- |

11–17

| 18–26 | Co to je systém identifikace a evidence skotu? |
| --- | --- |

18–26

| 27–32 | ROLE A POVINNOSTI RŮZNÝCH AKTÉRŮ V SYSTÉMU IDENTIFIKACE A EVIDENCE SKOTU VYPLÝVAJÍCÍ Z PRÁVNÍCH PŘEDPISŮ |
| --- | --- |

27–32

| 27 | Rada a Evropský parlament |
| --- | --- |

27

| 28 | Komise |
| --- | --- |

28

| 29–31 | Členské státy |
| --- | --- |

29–31

| 32 | Různí držitelé skotu |
| --- | --- |

32

| 33–46 | ZJIŠTĚNÍ TÝKAJÍCÍ SE KONCEPCE SYSTÉMU NA ÚROVNI SPOLEČENSTVÍ |
| --- | --- |

33–46

| 33–34 | Úvod |
| --- | --- |

33–34

| 35–37 | Předpisy nestanovují výměnu informací mezi databázemi |
| --- | --- |

35–37

| 38–39 | Právní předpisy Společenství nejsou dostatečně přesné |
| --- | --- |

38–39

| 40–41 | Komise nemá pravomoc přijmout prováděcí pravidla v oblasti národních databází |
| --- | --- |

40–41

| 42–46 | Předpisy Komise v oblasti kontrol na místě a sankcí lze zdokonalit |
| --- | --- |

42–46

| 47–77 | ZJIŠTĚNÍ TÝKAJÍCÍ SE ŘÍZENÍ SYSTÉMU NA ÚROVNI SPOLEČENSTVÍ |
| --- | --- |

47–77

| 47–54 | Neexistují přesná pravidla pro řízení národních databází |
| --- | --- |

47–54

| 55–64 | Neexistují kritéria pro uznání plné funkčnosti databází |
| --- | --- |

55–64

| 65–71 | Dohled Komise |
| --- | --- |

65–71

| 72–77 | Nesoulady při řízení prémií |
| --- | --- |

72–77

| 72–74 | Prémie na skot, které jsou předmětem kontrol v rámci integrovaného systému řízení a kontroly (IACS) |
| --- | --- |

72–74

| 75–77 | Mimořádná opatření na podporu trhu s hovězím masem po vypuknutí krizové situace v souvislosti s bovinní spongiformní encefalopatií (BSE) |
| --- | --- |

75–77

| 78–91 | ZJIŠTĚNÍ AUDITU ÚČETNÍHO DVORA PROVEDENÉHO V ČLENSKÝCH STÁTECH |
| --- | --- |

78–91

| 92–99 | ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ |
| --- | --- |

92–99

Odpovědi Komise

SHRNUTÍ

| I. | Identifikace a evidence skotu je základním předpokladem, který zaručí vysledování hovězího masa, a je také jednou z podmínek pro získání různých prémií na skot, které v roce 2002 činily více než 7 miliard EUR a v roce 2004 dosahovaly více než 8 miliard EUR. |
| --- | --- |

I.

Identifikace a evidence skotu je základním předpokladem, který zaručí vysledování hovězího masa, a je také jednou z podmínek pro získání různých prémií na skot, které v roce 2002 činily více než 7 miliard EUR a v roce 2004 dosahovaly více než 8 miliard EUR.

| II. | Hlavím cílem auditu bylo posoudit systém identifikace a evidence skotu (SIEB) na úrovni Komise (koncepce, kontroly realizace a monitorování) a na úrovni členských států (operační systém umožňující účinné sledování zvířat od narození až po porážku a ověžení správnosti veškeré vyplacené přímé pomoci). Audit proběhl ve čtyřech členských státech, které jsou největšími chovateli skotu (Německo, Francie, Itálie a Spojené království). |
| --- | --- |

II.

Hlavím cílem auditu bylo posoudit systém identifikace a evidence skotu (SIEB) na úrovni Komise (koncepce, kontroly realizace a monitorování) a na úrovni členských států (operační systém umožňující účinné sledování zvířat od narození až po porážku a ověžení správnosti veškeré vyplacené přímé pomoci). Audit proběhl ve čtyřech členských státech, které jsou největšími chovateli skotu (Německo, Francie, Itálie a Spojené království).

| III. | Systém identifikace tvoří čtyři složky, kterými jsou ušní značky, zvířecí pasy, registr zvířat a počítačová databáze s podrobnými údaji o každém zvířeti. Tato databáze je jednou ze součástí systému a měla být funkční nejpozději 31. prosince 1999. |
| --- | --- |

III.

Systém identifikace tvoří čtyři složky, kterými jsou ušní značky, zvířecí pasy, registr zvířat a počítačová databáze s podrobnými údaji o každém zvířeti. Tato databáze je jednou ze součástí systému a měla být funkční nejpozději 31. prosince 1999.

| IV. | Systém identifikace a evidence skotu byl ve čtyřech členských státech zaveden s více než dvouletým zpožděním po stanoveném termínu 31. prosince 1999 a nadále vykazuje určité nedostatky. Například zvířecí pasy skotu, se kterým se obchoduje mezi členskými státy, nejsou monitorovány, nedochází k výměně informací mezi národními databázemi, databáze jsou aktualizované se zpožděním a míra spolehlivosti informací obsažených v databázích je často považována za nedostatečnou. Hlavním zjištěním auditu je, že navržený systém identifikace a evidence skotu nezaručuje vysledování pohybu skotu v rámci Společenství ani mimo členské státy. Tyto přesuny se týkají přibližně tří milionů kusů skotu za rok (cca 4 % celkového počtu zvířat). |
| --- | --- |

IV.

Systém identifikace a evidence skotu byl ve čtyřech členských státech zaveden s více než dvouletým zpožděním po stanoveném termínu 31. prosince 1999 a nadále vykazuje určité nedostatky. Například zvířecí pasy skotu, se kterým se obchoduje mezi členskými státy, nejsou monitorovány, nedochází k výměně informací mezi národními databázemi, databáze jsou aktualizované se zpožděním a míra spolehlivosti informací obsažených v databázích je často považována za nedostatečnou. Hlavním zjištěním auditu je, že navržený systém identifikace a evidence skotu nezaručuje vysledování pohybu skotu v rámci Společenství ani mimo členské státy. Tyto přesuny se týkají přibližně tří milionů kusů skotu za rok (cca 4 % celkového počtu zvířat).

| V. | Parlament a Rada vytvořily obecný rámec systému. Komise měla za úkol vypracovat prováděcí pravidla k některým složkám systému, ale za zavedení systému odpovídaly členské státy. Právní předpisy neobsahovaly ustanovení o výměně údajů týkajících se přemisťování skotu mezi členskými státy a tato výměna údajů byla ve skutečnosti kompromisem, neboť formáty údajů jednotlivých členských států se liší. Všechny pokusy o harmonizaci informací pocházejících z různých databází byly neúspěšné. Členské státy si vykládaly různými způsoby některá ustanovení právních předpisů Společenství týkající se dodržování lhůt pro označování zvířat ušní značkou a nahlašování veškerých přesunů zvířat, pojmu „držitel“ skotu a odevzdání zvířecích pasů. Komise nebyla pověřená přijetím prováděcích pravidel pro vytváření databází a jejich kontroly. Tato skutečnost zčásti vysvětluje rozdíly, které byly shledány mezi členskými státy. |
| --- | --- |

V.

Parlament a Rada vytvořily obecný rámec systému. Komise měla za úkol vypracovat prováděcí pravidla k některým složkám systému, ale za zavedení systému odpovídaly členské státy. Právní předpisy neobsahovaly ustanovení o výměně údajů týkajících se přemisťování skotu mezi členskými státy a tato výměna údajů byla ve skutečnosti kompromisem, neboť formáty údajů jednotlivých členských států se liší. Všechny pokusy o harmonizaci informací pocházejících z různých databází byly neúspěšné. Členské státy si vykládaly různými způsoby některá ustanovení právních předpisů Společenství týkající se dodržování lhůt pro označování zvířat ušní značkou a nahlašování veškerých přesunů zvířat, pojmu „držitel“ skotu a odevzdání zvířecích pasů. Komise nebyla pověřená přijetím prováděcích pravidel pro vytváření databází a jejich kontroly. Tato skutečnost zčásti vysvětluje rozdíly, které byly shledány mezi členskými státy.

| VI. | Zavedené kontrolní a sankční mechanismy nejsou přizpůsobeny držitelům zvířat, kterými jsou například obchodníci, shromažďovací střediska a provozovatelé jatek. Členské státy dále nevyužívají některé informace obsažené v databázích (například zpoždění při nahlašování pohybu zvířat nebo míra opatření zvířat ušní značkou) pro kontrolu. Kontrolní postupy se také v jednotlivých členských státech velmi liší. |
| --- | --- |

VI.

Zavedené kontrolní a sankční mechanismy nejsou přizpůsobeny držitelům zvířat, kterými jsou například obchodníci, shromažďovací střediska a provozovatelé jatek. Členské státy dále nevyužívají některé informace obsažené v databázích (například zpoždění při nahlašování pohybu zvířat nebo míra opatření zvířat ušní značkou) pro kontrolu. Kontrolní postupy se také v jednotlivých členských státech velmi liší.

| VII. | Komise interpretovala svoji roli při kontrole realizace a monitorování systému identifikace a evidence skotu restriktivním způsobem a neposkytla při vytváření databází žádné metodické vedení. Nedošlo k vydání žádného standardizovaného řídícího předpisu ani ukazatele kvality fungování databází. Postupy uplatňované při uznávání „plné funkčnosti“ databází jsou nedostatečné a role Komise se příliš často omezuje na pouhé konstatování technické existence databází, aniž by na základě přesných řídících předpisů a předem stanovených ukazatelů kvality posoudila jejich skutečnou funkčnost. |
| --- | --- |

VII.

Komise interpretovala svoji roli při kontrole realizace a monitorování systému identifikace a evidence skotu restriktivním způsobem a neposkytla při vytváření databází žádné metodické vedení. Nedošlo k vydání žádného standardizovaného řídícího předpisu ani ukazatele kvality fungování databází. Postupy uplatňované při uznávání „plné funkčnosti“ databází jsou nedostatečné a role Komise se příliš často omezuje na pouhé konstatování technické existence databází, aniž by na základě přesných řídících předpisů a předem stanovených ukazatelů kvality posoudila jejich skutečnou funkčnost.

| VIII. | Komise by měla mít k dispozici dostatečné zdroje, aby mohla v systému zastávat skutečnou řídící roli, a to především prostřednictvím vypracování jednotných řídících předpisů, ukazatelů kvality a formátu pro výměnu údajů mezi národními databázemi. Výměna údajů mezi členskými státy i se třetími zeměmi by měla být uspořádána tak, aby bylo možné udržet kontrolu nad pohyby zvířat v rámci Společenství i mimo členské státy. |
| --- | --- |

VIII.

Komise by měla mít k dispozici dostatečné zdroje, aby mohla v systému zastávat skutečnou řídící roli, a to především prostřednictvím vypracování jednotných řídících předpisů, ukazatelů kvality a formátu pro výměnu údajů mezi národními databázemi. Výměna údajů mezi členskými státy i se třetími zeměmi by měla být uspořádána tak, aby bylo možné udržet kontrolu nad pohyby zvířat v rámci Společenství i mimo členské státy.

| IX. | Před vyplacením jakýchkoliv prémií je zapotřebí porovnat administrativní kontroly prováděné v jednotlivých členských státech a definovat křížové kontroly mezi databázemi systému identifikace a evidence skotu a integrovaného systému řízení a kontroly (IACS). Dále je třeba prověřit postup kontroly na místě včetně mechanismu udílení sankcí, přičemž musí být vypracovány specifické přístupy pro každou kategorii držitelů skotu a zaveden přístup, který je plně integrovaný s IACS. |
| --- | --- |

IX.

Před vyplacením jakýchkoliv prémií je zapotřebí porovnat administrativní kontroly prováděné v jednotlivých členských státech a definovat křížové kontroly mezi databázemi systému identifikace a evidence skotu a integrovaného systému řízení a kontroly (IACS). Dále je třeba prověřit postup kontroly na místě včetně mechanismu udílení sankcí, přičemž musí být vypracovány specifické přístupy pro každou kategorii držitelů skotu a zaveden přístup, který je plně integrovaný s IACS.

ÚVOD

Všeobecný kontext

| 1. | Nařízením specifiky zaměřeným na identifikaci a evidenci skotu (1) se zavádí jednak systém identifikace a evidence skotu (SIEB) ve fázi výroby, a jednak se vytváří specifický systém Společenství pro označování v odvětví hovězího masa. Tyto dva systémy jsou na sobě navzájem závislé; zpětné vysledování skotu díky systému identifikace a evidence je totiž předběžným předpokladem pro zajištění bezpečnosti potravinového řetězce díky systému označování. Veterinární i zdravotní důvody, jakož i požadavky v oblasti řízení některých režimů prémií Společenství v oblasti živočišné výroby hovoří ve prospěch výkonného systému pro identifikaci a evidenci skotu. |
| --- | --- |

1.

Nařízením specifiky zaměřeným na identifikaci a evidenci skotu (1) se zavádí jednak systém identifikace a evidence skotu (SIEB) ve fázi výroby, a jednak se vytváří specifický systém Společenství pro označování v odvětví hovězího masa. Tyto dva systémy jsou na sobě navzájem závislé; zpětné vysledování skotu díky systému identifikace a evidence je totiž předběžným předpokladem pro zajištění bezpečnosti potravinového řetězce díky systému označování. Veterinární i zdravotní důvody, jakož i požadavky v oblasti řízení některých režimů prémií Společenství v oblasti živočišné výroby hovoří ve prospěch výkonného systému pro identifikaci a evidenci skotu.

| 2. | Tato zpráva se týká systému identifikace a evidence skotu, aniž by se zabývala fází označování výrobků uvedených na trh. SIEB zahrnuje ušní značky pro individuální identifikaci zvířat, zvířecí pasy, individuální evidenci vedenou v každém zemědělském podniku a počítačové databáze zřízené členskými státy. Počítačové databáze, které měly být zavedeny všemi členskými státy k 31. prosinci 1999, představují důležitý prvek uvedeného systému. Databáze musí obsahovat všechny informace o všech přesunech veškerého skotu od narození až po porážku. |
| --- | --- |

2.

Tato zpráva se týká systému identifikace a evidence skotu, aniž by se zabývala fází označování výrobků uvedených na trh. SIEB zahrnuje ušní značky pro individuální identifikaci zvířat, zvířecí pasy, individuální evidenci vedenou v každém zemědělském podniku a počítačové databáze zřízené členskými státy. Počítačové databáze, které měly být zavedeny všemi členskými státy k 31. prosinci 1999, představují důležitý prvek uvedeného systému. Databáze musí obsahovat všechny informace o všech přesunech veškerého skotu od narození až po porážku.

| 3. | Počítačové databáze o skotu byly původně vytvořeny pro veterinární účely (2), užívají je však rovněž správci prémií pro správní kontrolu, jež se má provádět v rámci integrovaného systému řízení a kontroly (IACS) (3). Důležitou složkou integrovaného systému řízení a kontroly, který má zajišťovat účinné řízení a kontrolu prémií v oblasti skotu, je i systém identifikace a evidence skotu (SIEB), a zvláště pak počítačová databáze skotu (4). |
| --- | --- |

3.

Počítačové databáze o skotu byly původně vytvořeny pro veterinární účely (2), užívají je však rovněž správci prémií pro správní kontrolu, jež se má provádět v rámci integrovaného systému řízení a kontroly (IACS) (3). Důležitou složkou integrovaného systému řízení a kontroly, který má zajišťovat účinné řízení a kontrolu prémií v oblasti skotu, je i systém identifikace a evidence skotu (SIEB), a zvláště pak počítačová databáze skotu (4).

Audit Účetního dvora

| 4. | Účetní dvůr prověřoval identifikaci a evidenci skotu již několikrát (5). Připomínky vznesené u předcházejících auditů potvrzují, že systém identifikace a evidence skotu (SIEB) je zásadní součástí celého souboru kontrolních systémů a že v oblasti schvalování, řízení a obsahu databází pro identifikaci a evidenci skotu existují nedostatky. |
| --- | --- |

4.

Účetní dvůr prověřoval identifikaci a evidenci skotu již několikrát (5). Připomínky vznesené u předcházejících auditů potvrzují, že systém identifikace a evidence skotu (SIEB) je zásadní součástí celého souboru kontrolních systémů a že v oblasti schvalování, řízení a obsahu databází pro identifikaci a evidenci skotu existují nedostatky.

| 5. | Cílem auditu bylo prošetřit koncepci SIEB zavedenou na úrovni Evropské unie (viz odstavce 33–46) a analyzovat kontrolu a monitorování prováděné Komisí pro zajištění správného zavedení systému identifikace a evidence v jednotlivých členských státech (viz odstavce 44–77). Audit měl rovněž za cíl ověřit, že byl zřízen účinný systém identifikace a evidence skotu, a posoudit, zda předpisy, které SIEB upravuje, umožňují dosáhnout stanovených cílů jak z hlediska zásad, tak z hlediska prováděcích pravidel. |
| --- | --- |

5.

Cílem auditu bylo prošetřit koncepci SIEB zavedenou na úrovni Evropské unie (viz odstavce 33–46) a analyzovat kontrolu a monitorování prováděné Komisí pro zajištění správného zavedení systému identifikace a evidence v jednotlivých členských státech (viz odstavce 44–77). Audit měl rovněž za cíl ověřit, že byl zřízen účinný systém identifikace a evidence skotu, a posoudit, zda předpisy, které SIEB upravuje, umožňují dosáhnout stanovených cílů jak z hlediska zásad, tak z hlediska prováděcích pravidel.

| 6. | Audit rovněž zhodnotil úroveň rozvoje SIEB ve čtyřech členských státech, a to v Německu (spolkové země Bavorsko a Sasko), ve Francii, Itálii a Spojeném království (Velké Británii) (viz odstavce 78–91). Cílem bylo prošetřit zavádění SIEB a přitom ověřit, zda navrhovaný systém zajišťuje zpětné vysledování skotu na evropské úrovni, zda tedy umožňuje sledovat všechny přesuny skotu od narození nebo dovozu ze třetích zemí až po porážku nebo po vývoz mimo Evropskou unii. Čtyři navštívené členské státy vlastnily v roce 2002 64 % všech kusů skotu v EU a obdržely téměř 59 % prémií na skot. Audit rovněž přihlédl k práci Komise a zejména ke zprávám z inspekcí v členských státech. |
| --- | --- |

6.

Audit rovněž zhodnotil úroveň rozvoje SIEB ve čtyřech členských státech, a to v Německu (spolkové země Bavorsko a Sasko), ve Francii, Itálii a Spojeném království (Velké Británii) (viz odstavce 78–91). Cílem bylo prošetřit zavádění SIEB a přitom ověřit, zda navrhovaný systém zajišťuje zpětné vysledování skotu na evropské úrovni, zda tedy umožňuje sledovat všechny přesuny skotu od narození nebo dovozu ze třetích zemí až po porážku nebo po vývoz mimo Evropskou unii. Čtyři navštívené členské státy vlastnily v roce 2002 64 % všech kusů skotu v EU a obdržely téměř 59 % prémií na skot. Audit rovněž přihlédl k práci Komise a zejména ke zprávám z inspekcí v členských státech.

VZNIK A VÝVOJ SYSTÉMU

Velikost odvětví skotu

| 7. | Podle sčítání provedeného Eurostatem bylo v květnu až červnu roku 2002 v Evropské unii 81,1 milionů kusů skotu (6). Francie vlastnila více jak čtvrtinu veškerého evropského skotu, totiž 20,5 milionů kusů. Po ní následovalo Německo se 14,0 a Spojené království s 10,4 miliony kusů, což v daném pořadí představovalo 17,3 % a 12,8 % evropského skotu. Počet kusů skotu byl 7,2 milionů kusů v Itálii a v Irsku (8,9 %) a více jak 6 milionů kusů ve Španělsku (viz graf 1). |
| --- | --- |

7.

Podle sčítání provedeného Eurostatem bylo v květnu až červnu roku 2002 v Evropské unii 81,1 milionů kusů skotu (6). Francie vlastnila více jak čtvrtinu veškerého evropského skotu, totiž 20,5 milionů kusů. Po ní následovalo Německo se 14,0 a Spojené království s 10,4 miliony kusů, což v daném pořadí představovalo 17,3 % a 12,8 % evropského skotu. Počet kusů skotu byl 7,2 milionů kusů v Itálii a v Irsku (8,9 %) a více jak 6 milionů kusů ve Španělsku (viz graf 1).

Image

| 8. | Přesuny mezi jednotlivými zeměmi Společenství jsou poměrně dosti rozsáhlé, zatímco obchod s třetími zeměmi se jeví jako omezenější. V roce 2001 byly téměř 3 miliony kusů skotu předmětem obchodu v rámci Společenství nebo mimo jeho území, což představuje přibližně 4 % evropské populace skotu (viz grafy 2 a 3). Podle dostupných informací byl největší počet zvířat odvezen z Francie (1,4 milionů kusů skotu) a z Německa (0,5 milionů kusů). Tyto dva členské státy představují více jak 75 % převozů do jiných zemí Společenství. Naproti tomu převozy do jiných členských států představují méně než 25 kusů skotu v případě Finska, Spojeného království, Portugalska a Řecka. Stejný jev lze pozorovat i v oblasti vstupů, kde Itálie (1,3 milionů kusů), Španělsko (0,5 milionů), Nizozemsko (0,4 miliony) a Francie (0,2 milionů) zaznamenaly 93 % vstupů z ostatních členských států. Ostatních 11 členských států vykázalo v rámci Společenství méně než 7 % vstupů. Pozorované rozdíly v oblasti přemisťování skotu jsou odrazem zvláštních rysů odvětví hovězího masa v jednotlivých členských státech. Francie je pověstná tím, že má velký počet zemědělských podniků specializovaných na produkci mladého skotu prodávaného na výkrm do dalších členských států, zejména do Itálie, která má nedostatek hovězího masa. |
| --- | --- |

8.

Přesuny mezi jednotlivými zeměmi Společenství jsou poměrně dosti rozsáhlé, zatímco obchod s třetími zeměmi se jeví jako omezenější. V roce 2001 byly téměř 3 miliony kusů skotu předmětem obchodu v rámci Společenství nebo mimo jeho území, což představuje přibližně 4 % evropské populace skotu (viz grafy 2 a 3). Podle dostupných informací byl největší počet zvířat odvezen z Francie (1,4 milionů kusů skotu) a z Německa (0,5 milionů kusů). Tyto dva členské státy představují více jak 75 % převozů do jiných zemí Společenství. Naproti tomu převozy do jiných členských států představují méně než 25 kusů skotu v případě Finska, Spojeného království, Portugalska a Řecka. Stejný jev lze pozorovat i v oblasti vstupů, kde Itálie (1,3 milionů kusů), Španělsko (0,5 milionů), Nizozemsko (0,4 miliony) a Francie (0,2 milionů) zaznamenaly 93 % vstupů z ostatních členských států. Ostatních 11 členských států vykázalo v rámci Společenství méně než 7 % vstupů. Pozorované rozdíly v oblasti přemisťování skotu jsou odrazem zvláštních rysů odvětví hovězího masa v jednotlivých členských státech. Francie je pověstná tím, že má velký počet zemědělských podniků specializovaných na produkci mladého skotu prodávaného na výkrm do dalších členských států, zejména do Itálie, která má nedostatek hovězího masa.

Image
  Image

| 9. | Rozpočtové výdaje na společnou organizaci trhu se u hovězího masa stále zvyšují. V roce 1999 představovaly 4,6 miliard EUR, tj. 11,5 % celkových výdajů na zemědělství, a v roce 2002 částku 7,1 miliard EUR, tedy 16,4 % výdajů na zemědělství. V roce 2004 počítá rozpočet s celkovou částkou 8,1 miliard EUR, tedy 17,2 % veškerých výdajů na zemědělství (viz tabulka 1). Tento rychlý nárůst výdajů v průběhu posledních let je výsledkem zvýšení přímé podpory a zavedení nových druhů podpory, jako je porážková prémie.
  Tabulka 1
  Výdaje na hovězí maso v letech 1999 až 2004












  (milionů EUR) |
| --- | --- |
| Rozp. položka | Druh výdajů | 1999 Výdaje | 2000 Výdaje | 2001 Výdaje | 2002 Výdaje | 2003 Rozpočet | 2004 Rozpočet |
| B1-2 1 0 | Náhrady na vývoz hovězího masa | 594,9 | 661,3 | 362,6 | 386,7 | 534,0 | 396,0 |
| B1-2 1 1 | Intervence ve formě skladování hovězího masa | –36,6 | –82,7 | 325,8 | 104,1 | –1,0 | –33,0 |
| Přímé podpory |
| B1-2 1 2 0 | Prémie na krávy bez tržní produkce mléka | 1 594,7 | 1 565,9 | 1 705,3 | 1 888,3 | 2 060,0 | 2 060,0 |
| B1-2 1 2 1 | Doplňkové prémie na krávy bez tržní produkce mléka | 63,3 | 62,5 | 71,6 | 70,9 | 97,0 | 97,0 |
| B1-2 1 2 2 | Zvláštní prémie na skot samčího pohlaví | 1 297,3 | 1 299,3 | 1 530,0 | 1 748,4 | 1 967,0 | 1 959,0 |
| B1-2 1 2 3 | Prémie na porážku mimo sezónu | 23,7 | 2,6 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| B1-2 1 2 4 | Prémie na porážku | | | 493,7 | 1 024,8 | 1 710,0 | 1 750,0 |
| B1-2 1 2 5 | Extenzifikační prémie | 714,2 | 715,5 | 913,8 | 942,6 | 1 018,0 | 1 020,0 |
| B1-2 1 2 8 | Dodatkové platby | | | 147,8 | 295,3 | 483,0 | 483,0 |
| | Mezisoučet | 3 693,2 | 3 645,8 | 4 862,2 | 5 970,3 | 7 335,0 | 7 369,0 |
| Přímé podpory vztahující se na BSE |
| B1-2 1 2 4 | Zpracovatelské prémie na mladé býčky | 76,1 | 8,4 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| B1-2 1 2 6 | Mimořádná podpůrná opatření | 218,7 | 292,5 | 245,6 | 242,4 | 344,0 | 327,0 |
| B1-2 1 2 7 | Program povinných porážek | 11,4 | 20,9 | 54,8 | 68,3 | 100,0 | 100,0 |
| B1-2 1 2 8 | Prémie na předčasnou porážku telat | 35,6 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| B1-2 1 2 9 | Další intervence | 0,0 | 1,6 | 212,4 | 329,4 | 100,0 | 10,0 |
| | Mezisoučet | 341,8 | 323,4 | 512,8 | 640,1 | 544,0 | 437,0 |
| B1-2 1 9 | Ostatní | –14,7 | –8,3 | –9,4 | –29,3 | –8,0 | –8,0 |
| B1-2 1 | Celkem na hovězí maso | 4 578,6 | 4 539,5 | 6 054,0 | 7 071,9 | 8 404,0 | 8 161,0 |
| | Podíl přímých podpor na celkových výdajích na hovězí maso | 80,7 % | 80,3 % | 80,3 % | 84,4 % | 87,3 % | 90,3 % |
| B1 | Celkové výdaje na zemědělství (s výjimkou měnové rezervy) | 39 540,8 | 40 466,7 | 42 083,3 | 43 214,3 | 44 780,5 | 44 761,4 |
| | Podíl výdajů na hovězí maso na celkových výdajích na zemědělství | 11,6 % | 11,2 % | 14,4 % | 16,4 % | 18,8 % | 18,2 % |
| Zdroj: 1999 až 2002: Finanční zprávy o výdajích záruční sekce EZOZF. 2003: Rozpočet; 2004: Předběžný rozpočet. |

9.

Rozpočtové výdaje na společnou organizaci trhu se u hovězího masa stále zvyšují. V roce 1999 představovaly 4,6 miliard EUR, tj. 11,5 % celkových výdajů na zemědělství, a v roce 2002 částku 7,1 miliard EUR, tedy 16,4 % výdajů na zemědělství. V roce 2004 počítá rozpočet s celkovou částkou 8,1 miliard EUR, tedy 17,2 % veškerých výdajů na zemědělství (viz tabulka 1). Tento rychlý nárůst výdajů v průběhu posledních let je výsledkem zvýšení přímé podpory a zavedení nových druhů podpory, jako je porážková prémie.

Tabulka 1

Výdaje na hovězí maso v letech 1999 až 2004

(milionů EUR)

Rozp. položka

Druh výdajů

1999 Výdaje

2000 Výdaje

2001 Výdaje

2002 Výdaje

2003 Rozpočet

2004 Rozpočet

B1-2 1 0

Náhrady na vývoz hovězího masa

594,9

661,3

362,6

386,7

534,0

396,0

B1-2 1 1

Intervence ve formě skladování hovězího masa

–36,6

–82,7

325,8

104,1

–1,0

–33,0

Přímé podpory

B1-2 1 2 0

Prémie na krávy bez tržní produkce mléka

1 594,7

1 565,9

1 705,3

1 888,3

2 060,0

2 060,0

B1-2 1 2 1

Doplňkové prémie na krávy bez tržní produkce mléka

63,3

62,5

71,6

70,9

97,0

97,0

B1-2 1 2 2

Zvláštní prémie na skot samčího pohlaví

1 297,3

1 299,3

1 530,0

1 748,4

1 967,0

1 959,0

B1-2 1 2 3

Prémie na porážku mimo sezónu

23,7

2,6

0,0

0,0

0,0

0,0

B1-2 1 2 4

Prémie na porážku

493,7

1 024,8

1 710,0

1 750,0

B1-2 1 2 5

Extenzifikační prémie

714,2

715,5

913,8

942,6

1 018,0

1 020,0

B1-2 1 2 8

Dodatkové platby

147,8

295,3

483,0

483,0

Mezisoučet

3 693,2

3 645,8

4 862,2

5 970,3

7 335,0

7 369,0

Přímé podpory vztahující se na BSE

B1-2 1 2 4

Zpracovatelské prémie na mladé býčky

76,1

8,4

0,0

0,0

0,0

0,0

B1-2 1 2 6

Mimořádná podpůrná opatření

218,7

292,5

245,6

242,4

344,0

327,0

B1-2 1 2 7

Program povinných porážek

11,4

20,9

54,8

68,3

100,0

100,0

B1-2 1 2 8

Prémie na předčasnou porážku telat

35,6

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

B1-2 1 2 9

Další intervence

0,0

1,6

212,4

329,4

100,0

10,0

Mezisoučet

341,8

323,4

512,8

640,1

544,0

437,0

B1-2 1 9

Ostatní

–14,7

–8,3

–9,4

–29,3

–8,0

–8,0

B1-2 1

Celkem na hovězí maso

4 578,6

4 539,5

6 054,0

7 071,9

8 404,0

8 161,0

Podíl přímých podpor na celkových výdajích na hovězí maso

80,7 %

80,3 %

80,3 %

84,4 %

87,3 %

90,3 %

B1

Celkové výdaje na zemědělství (s výjimkou měnové rezervy)

39 540,8

40 466,7

42 083,3

43 214,3

44 780,5

44 761,4

Podíl výdajů na hovězí maso na celkových výdajích na zemědělství

11,6 %

11,2 %

14,4 %

16,4 %

18,8 %

18,2 %

Zdroj: 1999 až 2002: Finanční zprávy o výdajích záruční sekce EZOZF. 2003: Rozpočet; 2004: Předběžný rozpočet.

| 10. | Výdaje spojené s přímou podporou se zvýšily z 3,7 miliard EUR v roce 1999 na 6,0 miliard EUR v roce 2002, což v tomto pořadí představuje 80,7 % a 84,4 % celkových výdajů na hovězí maso. V rozpočtu na rok 2004 se předpokládá nové zvýšení přímé podpory ve výši 7,3 miliard EUR, tj. 90,2 % veškerých výdajů na hovězí maso. V tabulce 2 je uvedeno rozdělení přímých podpor mezi jednotlivé členské státy za rok 2002, zatímco v tabulce 3 se za rok 2002 uvádí, jak byly mezi členské státy rozděleny přímé podpory v souvislosti s BSE.
  Tabulka 2
  Přímé podpory vyplacené v roce 2002 na skot podle členských států






















  (milionů EUR) |
| --- | --- |
| Rozp. položka | Druh výdajů | B | DK | D | EL | E | F | IRL | I | L | NL | A | P | FIN | S | UK | UE/15 |
| B1-2 1 2 0 | Prémie na krávy bez tržní produkce mléka | 70,5 | 19,5 | 105,4 | 27,9 | 251,4 | 670,2 | 218,0 | 94,3 | 3,3 | 9,3 | 54,8 | 50,1 | 5,0 | 24,9 | 283,7 | 1 888,3 |
| B1-2 1 2 1 | Doplňkové prémie na krávy bez tržní produkce mléka | 19,4 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 28,7 | 1,8 | 0,0 | 6,8 | 0,0 | 0,0 | 0,1 | 6,6 | 0,3 | 0,0 | 7,2 | 70,9 |
| B1-2 1 2 2 | Zvláštní prémie na skot samčího pohlaví | 43,3 | 38,2 | 312,5 | 27,2 | 130,4 | 343,3 | 251,7 | 74,4 | 3,6 | 18,3 | 52,9 | 31,9 | 36,6 | 41,5 | 342,6 | 1 748,4 |
| B1-2 1 2 4 | Prémie na porážku | 34,1 | 31,0 | 195,2 | 6,0 | 95,6 | 218,4 | 93,5 | 79,4 | 3,7 | 66,4 | 32,4 | 17,0 | 17,7 | 22,6 | 111,8 | 1 024,8 |
| B1-2 1 2 5 | Extenzifikační prémie | 3,1 | 6,2 | 52,6 | 20,1 | 153,7 | 240,1 | 144,5 | 15,1 | 1,0 | 1,2 | 43,5 | 30,2 | 17,7 | 29,0 | 184,6 | 942,6 |
| B1-2 1 2 8 | Dodatkové platby | 26,1 | 7,9 | 55,8 | 2,1 | 21,0 | 60,2 | 20,2 | 23,8 | 0,0 | 16,7 | 7,9 | 3,9 | 4,1 | 5,5 | 40,1 | 295,3 |
| Celkem | 196,5 | 102,8 | 721,5 | 83,3 | 680,8 | 1 534,0 | 727,9 | 293,8 | 11,6 | 111,9 | 191,6 | 139,7 | 81,4 | 123,5 | 970,0 | 5 970,3 |
| Poměrná část výdajů členského státu | 3,3 % | 1,7 % | 12,1 % | 1,4 % | 11,4 % | 25,7 % | 12,2 % | 4,9 % | 0,2 % | 1,9 % | 3,2 % | 2,3 % | 1,4 % | 2,1 % | 16,2 % | 100,0 % |
| Zdroj: Dokument Komise ze dne 11.12.2002 – Výdaje záruční sekce EZOZF od 16.10.2001 do 15.10.2002 (AGRI/72/2002). |

10.

Výdaje spojené s přímou podporou se zvýšily z 3,7 miliard EUR v roce 1999 na 6,0 miliard EUR v roce 2002, což v tomto pořadí představuje 80,7 % a 84,4 % celkových výdajů na hovězí maso. V rozpočtu na rok 2004 se předpokládá nové zvýšení přímé podpory ve výši 7,3 miliard EUR, tj. 90,2 % veškerých výdajů na hovězí maso. V tabulce 2 je uvedeno rozdělení přímých podpor mezi jednotlivé členské státy za rok 2002, zatímco v tabulce 3 se za rok 2002 uvádí, jak byly mezi členské státy rozděleny přímé podpory v souvislosti s BSE.

Tabulka 2

Přímé podpory vyplacené v roce 2002 na skot podle členských států

(milionů EUR)

Rozp. položka

Druh výdajů

B

DK

D

EL

E

F

IRL

I

L

NL

A

P

FIN

S

UK

UE/15

B1-2 1 2 0

Prémie na krávy bez tržní produkce mléka

70,5

19,5

105,4

27,9

251,4

670,2

218,0

94,3

3,3

9,3

54,8

50,1

5,0

24,9

283,7

1 888,3

B1-2 1 2 1

Doplňkové prémie na krávy bez tržní produkce mléka

19,4

0,0

0,0

0,0

28,7

1,8

0,0

6,8

0,0

0,0

0,1

6,6

0,3

0,0

7,2

70,9

B1-2 1 2 2

Zvláštní prémie na skot samčího pohlaví

43,3

38,2

312,5

27,2

130,4

343,3

251,7

74,4

3,6

18,3

52,9

31,9

36,6

41,5

342,6

1 748,4

B1-2 1 2 4

Prémie na porážku

34,1

31,0

195,2

6,0

95,6

218,4

93,5

79,4

3,7

66,4

32,4

17,0

17,7

22,6

111,8

1 024,8

B1-2 1 2 5

Extenzifikační prémie

3,1

6,2

52,6

20,1

153,7

240,1

144,5

15,1

1,0

1,2

43,5

30,2

17,7

29,0

184,6

942,6

B1-2 1 2 8

Dodatkové platby

26,1

7,9

55,8

2,1

21,0

60,2

20,2

23,8

0,0

16,7

7,9

3,9

4,1

5,5

40,1

295,3

Celkem

196,5

102,8

721,5

83,3

680,8

1 534,0

727,9

293,8

11,6

111,9

191,6

139,7

81,4

123,5

970,0

5 970,3

Poměrná část výdajů členského státu

3,3 %

1,7 %

12,1 %

1,4 %

11,4 %

25,7 %

12,2 %

4,9 %

0,2 %

1,9 %

3,2 %

2,3 %

1,4 %

2,1 %

16,2 %

100,0 %

Zdroj: Dokument Komise ze dne 11.12.2002 – Výdaje záruční sekce EZOZF od 16.10.2001 do 15.10.2002 (AGRI/72/2002).

| Část přímých podpor, které obdrželo Německo, Francie, Itálie a Spojené království | 58,9 % |
| --- | --- |

Část přímých podpor, které obdrželo Německo, Francie, Itálie a Spojené království

58,9 %

Tabulka 3

Přímé podpory vztahující se na BSE vyplacené v roce 2002 na skot podle členských států

| (milionů EUR) |
| --- |
| Rozp. položka | Druh výdajů | B | DK | D | EL | E | F | IRL | I | L | NL | A | P | FIN | S | UK | UE/15 |
| B1-2 1 2 6 | Mimořádná podpůrná opatření | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 242,4 | 242,4 |
| B1-2 1 2 7 | Program povinných porážek | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 38,3 | 29,4 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,6 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 68,3 |
| B1-2 1 2 9 | Další intervence | 6,9 | 1,7 | 46,6 | 1,1 | 23,3 | 165,1 | 80,9 | 0,0 | 3,4 | –2,3 | 0,3 | 2,4 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 329,4 |
| Celkem | 6,9 | 1,7 | 46,6 | 1,1 | 23,3 | 203,4 | 110,3 | 0,0 | 3,4 | –2,3 | 0,3 | 3,0 | 0,0 | 0,0 | 242,4 | 640,1 |
| Poměrná část výdajů členského státu | 1,1 % | 0,3 % | 7,3 % | 0,2 % | 3,6 % | 31,8 % | 17,2 % | 0,0 % | 0,5 % | –0,4 % | 0,0 % | 0,5 % | 0,0 % | 0,0 % | 37,9 % | 100,0 % |
| Zdroj: Dokument Komise ze dne 11.12.2002 0150 Výdaje záruční sekce EZOZF od 16.10.2001 do 15.10.2002 (AGRI/72/2002). |

(milionů EUR)

Rozp. položka

Druh výdajů

B

DK

D

EL

E

F

IRL

I

L

NL

A

P

FIN

S

UK

UE/15

B1-2 1 2 6

Mimořádná podpůrná opatření

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

242,4

242,4

B1-2 1 2 7

Program povinných porážek

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

38,3

29,4

0,0

0,0

0,0

0,0

0,6

0,0

0,0

0,0

68,3

B1-2 1 2 9

Další intervence

6,9

1,7

46,6

1,1

23,3

165,1

80,9

0,0

3,4

–2,3

0,3

2,4

0,0

0,0

0,0

329,4

Celkem

6,9

1,7

46,6

1,1

23,3

203,4

110,3

0,0

3,4

–2,3

0,3

3,0

0,0

0,0

242,4

640,1

Poměrná část výdajů členského státu

1,1 %

0,3 %

7,3 %

0,2 %

3,6 %

31,8 %

17,2 %

0,0 %

0,5 %

–0,4 %

0,0 %

0,5 %

0,0 %

0,0 %

37,9 %

100,0 %

Zdroj: Dokument Komise ze dne 11.12.2002 0150 Výdaje záruční sekce EZOZF od 16.10.2001 do 15.10.2002 (AGRI/72/2002).

| Část přímých podpor, které se vztahují na BSE a které obdrželo Německo, Francie, Itálie a Spojené království | 76,9 % |
| --- | --- |

Část přímých podpor, které se vztahují na BSE a které obdrželo Německo, Francie, Itálie a Spojené království

76,9 %

Historický vývoj a odůvodnění zavedení systému identifikace a evidence skotu

| 11. | Systémy identifikace a evidence skotu byly v některých členských státech z jejich vlastního podnětu zavedeny mnohem dříve než v roce 1992. Tyto vnitrostátní systémy nezaručovaly jedinečnost identifikačních čísel, takže mnohá zvířata ze stejného členského státu mohla být označena tímtéž identifikačním číslem. Původně byly tyto vnitrostátní identifikační systémy zejména reakcí na veterinární problémy, aniž by se konkrétně zabývaly cíli zpětného vysledování. |
| --- | --- |

11.

Systémy identifikace a evidence skotu byly v některých členských státech z jejich vlastního podnětu zavedeny mnohem dříve než v roce 1992. Tyto vnitrostátní systémy nezaručovaly jedinečnost identifikačních čísel, takže mnohá zvířata ze stejného členského státu mohla být označena tímtéž identifikačním číslem. Původně byly tyto vnitrostátní identifikační systémy zejména reakcí na veterinární problémy, aniž by se konkrétně zabývaly cíli zpětného vysledování.

| 12. | V roce 1992 se po reformě společné zemědělské politiky (SZP) výrazně zvýšily stávající přímé podpory, jako byly prémie na skot samčího pohlaví a prémie na krávy bez tržní produkce mléka, a byly zavedeny prémie nové, jako jsou prémie na porážku mimo sezonu (7) nebo extenzifikační prémie (8). Tehdy byl zaveden nový systém identifikace a evidence skotu, který měl umožnit účinnější kontrolu rozpočtových výdajů a předcházení neoprávněnému vyplácení prémií. |
| --- | --- |

12.

V roce 1992 se po reformě společné zemědělské politiky (SZP) výrazně zvýšily stávající přímé podpory, jako byly prémie na skot samčího pohlaví a prémie na krávy bez tržní produkce mléka, a byly zavedeny prémie nové, jako jsou prémie na porážku mimo sezonu (7) nebo extenzifikační prémie (8). Tehdy byl zaveden nový systém identifikace a evidence skotu, který měl umožnit účinnější kontrolu rozpočtových výdajů a předcházení neoprávněnému vyplácení prémií.

| 13. | Reforma z roku 1992 tak předpokládala současné zavedení povinného SIEB (9) a integrovaného systému řízení a kontroly (IACS), přičemž vyžadovala křížovou kontrolu (10) mezi těmito databázemi s cílem potvrzení platnosti provedených přímých plateb. SIEB měl být funkční k 1. říjnu 1993 a databáze IACS k 1. lednu 1997. |
| --- | --- |

13.

Reforma z roku 1992 tak předpokládala současné zavedení povinného SIEB (9) a integrovaného systému řízení a kontroly (IACS), přičemž vyžadovala křížovou kontrolu (10) mezi těmito databázemi s cílem potvrzení platnosti provedených přímých plateb. SIEB měl být funkční k 1. říjnu 1993 a databáze IACS k 1. lednu 1997.

| 14. | Veterinární problémy a zejména první krize BSE v roce 1996 vedly Radu k tomu, aby přezkoumala ustanovení v oblasti identifikace a evidence skotu a aby usilovala o zavedení zpětného vysledování skotu od narození až po jatka a poté od jatek až po distributora. Proto se v roce 1997 Rada rozhodla posílit právní předpisy a nahradit směrnici nařízením (11), přičemž pro dosažení vytčeného cíle byly naplánovány tři hlavní etapy. Od 1. ledna 1998 musel být identifikován a evidován veškerý skot narozený, dovezený nebo určený pro obchod v rámci Společenství. Od 31. prosince 1999 měly plně funkční počítačové databáze umožnit vysledovat skot od jeho narození až po porážku nebo úhyn a od 1. ledna 2000 musel být zaveden systém povinného označování hovězího masa. |
| --- | --- |

14.

Veterinární problémy a zejména první krize BSE v roce 1996 vedly Radu k tomu, aby přezkoumala ustanovení v oblasti identifikace a evidence skotu a aby usilovala o zavedení zpětného vysledování skotu od narození až po jatka a poté od jatek až po distributora. Proto se v roce 1997 Rada rozhodla posílit právní předpisy a nahradit směrnici nařízením (11), přičemž pro dosažení vytčeného cíle byly naplánovány tři hlavní etapy. Od 1. ledna 1998 musel být identifikován a evidován veškerý skot narozený, dovezený nebo určený pro obchod v rámci Společenství. Od 31. prosince 1999 měly plně funkční počítačové databáze umožnit vysledovat skot od jeho narození až po porážku nebo úhyn a od 1. ledna 2000 musel být zaveden systém povinného označování hovězího masa.

| 15. | Z důvodu nesnází, s nimiž se setkala Rada a Parlament při vymezování norem pro označování, a z důvodu praktických omezení, na která poukázali distributoři, bylo konečné datum 1. ledna 2000 stanovené pro zavedení systému povinného označování hovězího masa odloženo na 1. leden 2002 (12). |
| --- | --- |

15.

Z důvodu nesnází, s nimiž se setkala Rada a Parlament při vymezování norem pro označování, a z důvodu praktických omezení, na která poukázali distributoři, bylo konečné datum 1. ledna 2000 stanovené pro zavedení systému povinného označování hovězího masa odloženo na 1. leden 2002 (12).

| 16. | Zavedení nových prémií (porážkové prémie a dodatkové platby) (13) v rámci reformy Agendy 2000 vedly k tomu, že krávy bez tržní produkce mléka se staly rovněž způsobilými ve vztahu k jedné nebo více přímým podporám. V souladu s novými právními předpisy týkajícími se trhu lze stanovené přímé platby získat pouze pro identifikovaná a evidovaná zvířata (14). |
| --- | --- |

16.

Zavedení nových prémií (porážkové prémie a dodatkové platby) (13) v rámci reformy Agendy 2000 vedly k tomu, že krávy bez tržní produkce mléka se staly rovněž způsobilými ve vztahu k jedné nebo více přímým podporám. V souladu s novými právními předpisy týkajícími se trhu lze stanovené přímé platby získat pouze pro identifikovaná a evidovaná zvířata (14).

| 17. | Kromě toho se identifikace a evidence skotu a zpětné vysledování, které má být jejich výsledkem, vztahují i na všechny ostatní výdaje proplácené na hovězí maso (15), včetně výdajů na veřejné skladování nebo na náhrady při vývozu. Veřejné skladování nebo náhrady mohou totiž být poskytnuty pouze na hovězí maso a výrobky z hovězího masa označené takovým způsobem, že lze stanovit vazbu na výchozí identifikaci zvířete (16). |
| --- | --- |

17.

Kromě toho se identifikace a evidence skotu a zpětné vysledování, které má být jejich výsledkem, vztahují i na všechny ostatní výdaje proplácené na hovězí maso (15), včetně výdajů na veřejné skladování nebo na náhrady při vývozu. Veřejné skladování nebo náhrady mohou totiž být poskytnuty pouze na hovězí maso a výrobky z hovězího masa označené takovým způsobem, že lze stanovit vazbu na výchozí identifikaci zvířete (16).

Co to je systém identifikace a evidence skotu?

| 18. | Klíčovými prvky systému jsou ušní značky pro individuální identifikaci zvířat, zvířecí pasy, individuální evidence vedená v každém zemědělském podniku a počítačové databáze zřízené v každém členském státě. |
| --- | --- |

18.

Klíčovými prvky systému jsou ušní značky pro individuální identifikaci zvířat, zvířecí pasy, individuální evidence vedená v každém zemědělském podniku a počítačové databáze zřízené v každém členském státě.

| 19. | Všechna zvířata narozená po 31. prosinci 1997 nebo určená po tomto datu k obchodu uvnitř Společenství jsou identifikována značkou schválenou příslušným orgánem a tato značka je umístěna v každém uchu. Na obou ušních značkách je uveden stejný identifikační kód, což umožní identifikovat jednotlivě každé zvíře, jakož i zemědělský podnik, kde se narodilo (viz fotografie 1). |
| --- | --- |

19.

Všechna zvířata narozená po 31. prosinci 1997 nebo určená po tomto datu k obchodu uvnitř Společenství jsou identifikována značkou schválenou příslušným orgánem a tato značka je umístěna v každém uchu. Na obou ušních značkách je uveden stejný identifikační kód, což umožní identifikovat jednotlivě každé zvíře, jakož i zemědělský podnik, kde se narodilo (viz fotografie 1).

Image
  Image

| 20. | Základní informace (17) jsou uvedeny ve zvířecích pasech, v evidencích a v počítačové databázi. |
| --- | --- |

20.

Základní informace (17) jsou uvedeny ve zvířecích pasech, v evidencích a v počítačové databázi.

| 21. | Od 1. ledna 1998 platí, že příslušný orgán každému zvířeti, které má být identifikováno, vydá zvířecí pas do čtrnácti dnů po oznámení jeho narození nebo, v případě zvířat dovezených ze třetích zemí, do čtrnácti dnů po jeho nové identifikaci. Zvířecí pas doprovází zvíře při každém přesunu. Kromě základních informací jsou v pase uvedeny i další skutečnosti (18) (viz fotografie 2). |
| --- | --- |

21.

Od 1. ledna 1998 platí, že příslušný orgán každému zvířeti, které má být identifikováno, vydá zvířecí pas do čtrnácti dnů po oznámení jeho narození nebo, v případě zvířat dovezených ze třetích zemí, do čtrnácti dnů po jeho nové identifikaci. Zvířecí pas doprovází zvíře při každém přesunu. Kromě základních informací jsou v pase uvedeny i další skutečnosti (18) (viz fotografie 2).

Image

| 22. | Každý držitel zvířat, s výjimkou přepravců, vede aktualizovanou evidenci (19). |
| --- | --- |

22.

Každý držitel zvířat, s výjimkou přepravců, vede aktualizovanou evidenci (19).

| 23. | Počítačová databáze skotu musí být ve všech členských státech funkční k 31. prosinci 1999 a musí obsahovat různé informace týkající se zvířat a zemědělských podniků. Pro každé zvíře se do databáze zaznamenává identifikační kód, datum narození, pohlaví, rasa nebo informace o srsti zvířete, jakož i identifikační číslo matky (nebo, v případě zvířete dovezeného ze třetí země, identifikační číslo udělené při vstupu, které má vazbu na původní identifikační číslo), identifikační číslo zemědělského podniku, kde se zvíře narodilo, identifikační čísla všech zemědělských podniků, kde bylo zvíře drženo, a data všech přesunů. Do databáze se rovněž zaznamenává datum úhynu nebo porážky. U každého zemědělského podniku uvádí databáze jméno a adresu držitele, jakož i identifikační číslo, které kromě kódu země obsahuje i kód, který se skládá nanejvýš z 12 znaků. |
| --- | --- |

23.

Počítačová databáze skotu musí být ve všech členských státech funkční k 31. prosinci 1999 a musí obsahovat různé informace týkající se zvířat a zemědělských podniků. Pro každé zvíře se do databáze zaznamenává identifikační kód, datum narození, pohlaví, rasa nebo informace o srsti zvířete, jakož i identifikační číslo matky (nebo, v případě zvířete dovezeného ze třetí země, identifikační číslo udělené při vstupu, které má vazbu na původní identifikační číslo), identifikační číslo zemědělského podniku, kde se zvíře narodilo, identifikační čísla všech zemědělských podniků, kde bylo zvíře drženo, a data všech přesunů. Do databáze se rovněž zaznamenává datum úhynu nebo porážky. U každého zemědělského podniku uvádí databáze jméno a adresu držitele, jakož i identifikační číslo, které kromě kódu země obsahuje i kód, který se skládá nanejvýš z 12 znaků.

| 24. | Databáze musí umožnit, aby v každém okamžiku byla známa identifikační čísla všech kusů skotu přítomných v daném zemědělském podniku, jakož i všechny přesuny všech kusů skotu od jejich narození nebo, v případě zvířat dovezených ze třetích zemí, od jejich příjezdu do zemědělského podniku, kam bylo zvíře přivezeno při svém vstupu (20) do členského státu. |
| --- | --- |

24.

Databáze musí umožnit, aby v každém okamžiku byla známa identifikační čísla všech kusů skotu přítomných v daném zemědělském podniku, jakož i všechny přesuny všech kusů skotu od jejich narození nebo, v případě zvířat dovezených ze třetích zemí, od jejich příjezdu do zemědělského podniku, kam bylo zvíře přivezeno při svém vstupu (20) do členského státu.

| 25. | Pro zajištění správného provádění SIEB musí příslušný orgán každého členského státu provést určité množství kontrol na místě (21) s cílem zkontrolovat identifikaci všech zvířat v daném zemědělském podniku. Tyto kontroly zahrnují fyzickou kontrolu určenou k ověření ušních značek, kontrolu dokladů pro záruku správného vedení evidence a existenci průkazů pro přesuny směrem dovnitř i ven, jakož i kontrolu oznamovací povinnosti vůči správci databáze týkající se každého přesunu (narození, úhyn, nákup, prodej, zapůjčení). Chovatelé, u nichž má být provedena kontrola, jsou vybráni po provedení analýzy rizik. Právní předpisy předpokládají sankce úměrné závažnosti zjištěných přestupků (22). V rámečku č. 1 jsou shrnuty sankce, které mají být použity v závislosti na zjištěných nedostatcích.

  Pokud nejsou u některých zvířat plně dodrženy požadavky na identifikaci a evidenci, je pro tato zvířata uloženo omezení přesunů až do okamžiku, kdy budou tyto požadavky zcela splněny.Pokud počet zvířat, u nichž nejsou plně dodrženy požadavky v oblasti identifikace a evidence, přesahuje 20 % z celkového množství, je omezení přesunů uloženo pro všechna zvířata vyskytující se v daném zemědělském podniku.Chybějící oznámení o přesunech, narození nebo úhynu vedou rovněž k omezení přesunů do tohoto zemědělského podniku i z něj.Pokud jedno nebo více zvířat neodpovídá žádnému z ustanovení v oblasti identifikace a evidence, je omezení uloženo pro všechny přesuny všech zvířat do tohoto zemědělského podniku i z něj.Pokud držitel zvířete nemůže prokázat identifikaci zvířete do dvou pracovních dnů, musí být zvíře pod dohledem veterinárních orgánů a bez nároku na odškodnění okamžitě zlikvidováno. |
| --- | --- |

25.

Pro zajištění správného provádění SIEB musí příslušný orgán každého členského státu provést určité množství kontrol na místě (21) s cílem zkontrolovat identifikaci všech zvířat v daném zemědělském podniku. Tyto kontroly zahrnují fyzickou kontrolu určenou k ověření ušních značek, kontrolu dokladů pro záruku správného vedení evidence a existenci průkazů pro přesuny směrem dovnitř i ven, jakož i kontrolu oznamovací povinnosti vůči správci databáze týkající se každého přesunu (narození, úhyn, nákup, prodej, zapůjčení). Chovatelé, u nichž má být provedena kontrola, jsou vybráni po provedení analýzy rizik. Právní předpisy předpokládají sankce úměrné závažnosti zjištěných přestupků (22). V rámečku č. 1 jsou shrnuty sankce, které mají být použity v závislosti na zjištěných nedostatcích.

Pokud nejsou u některých zvířat plně dodrženy požadavky na identifikaci a evidenci, je pro tato zvířata uloženo omezení přesunů až do okamžiku, kdy budou tyto požadavky zcela splněny.Pokud počet zvířat, u nichž nejsou plně dodrženy požadavky v oblasti identifikace a evidence, přesahuje 20 % z celkového množství, je omezení přesunů uloženo pro všechna zvířata vyskytující se v daném zemědělském podniku.Chybějící oznámení o přesunech, narození nebo úhynu vedou rovněž k omezení přesunů do tohoto zemědělského podniku i z něj.Pokud jedno nebo více zvířat neodpovídá žádnému z ustanovení v oblasti identifikace a evidence, je omezení uloženo pro všechny přesuny všech zvířat do tohoto zemědělského podniku i z něj.Pokud držitel zvířete nemůže prokázat identifikaci zvířete do dvou pracovních dnů, musí být zvíře pod dohledem veterinárních orgánů a bez nároku na odškodnění okamžitě zlikvidováno.

| 26. | Členské státy, jež vlastní počítačovou databázi, kterou Komise posoudila jako plně funkční, se mohou rozhodnout, že již nebudou vystavovat zvířecí pas pro přesuny skotu uvnitř daného členského státu. V tomto případě musí mít zvířecí pas pouze skot určený k obchodu uvnitř Společenství, přičemž tento pas obsahuje údaje založené na počítačové databázi (23). Pokud členské státy vlastní plně funkční databázi umožňující provádět účinné křížové kontroly, mohou rovněž omezit objem kontrol na místě z 10 % na 5 % (24). |
| --- | --- |

26.

Členské státy, jež vlastní počítačovou databázi, kterou Komise posoudila jako plně funkční, se mohou rozhodnout, že již nebudou vystavovat zvířecí pas pro přesuny skotu uvnitř daného členského státu. V tomto případě musí mít zvířecí pas pouze skot určený k obchodu uvnitř Společenství, přičemž tento pas obsahuje údaje založené na počítačové databázi (23). Pokud členské státy vlastní plně funkční databázi umožňující provádět účinné křížové kontroly, mohou rovněž omezit objem kontrol na místě z 10 % na 5 % (24).

ROLE A POVINNOSTI RŮZNÝCH AKTÉRŮ V SYSTÉMU IDENTIFIKACE A EVIDENCE SKOTU VYPLÝVAJÍCÍ Z PRÁVNÍCH PŘEDPISŮ

Rada a Evropský parlament

| 27. | V oblasti ochrany lidského zdraví (25) přijímá Rada a Evropský parlament na návrh Komise základní nařízení. V oblasti zemědělství přijímá Rada po konzultaci s Evropským parlamentem nařízení nebo směrnice navrhované Komisí. |
| --- | --- |

27.

V oblasti ochrany lidského zdraví (25) přijímá Rada a Evropský parlament na návrh Komise základní nařízení. V oblasti zemědělství přijímá Rada po konzultaci s Evropským parlamentem nařízení nebo směrnice navrhované Komisí.

Komise

| 28. | V základním nařízení (ES) č. 1760/2000 se uvádí (26), že Komisi je při přijímání ustanovení týkajících se ušních značek, zvířecího pasu, minimálních kontrol, které mají být provedeny, používání správních postihů a přechodných opatření nápomocen řídící výbor, který se skládá ze zástupců členských států (Výbor Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu) (27). Kromě toho se v základním nařízení (28) rovněž uvádí, že znalci Komise společně s příslušnými orgány jednak ověří, zda členské státy dodržují podmínky tohoto nařízení, a jednak uskutečňují kontroly na místě, aby se přesvědčili, že kontroly jsou prováděny v souladu s platnými právními předpisy. V tomto rámci je Komisi nápomocen Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat (29). Pokud to ve vztahu k výsledkům kontrol pokládá Komise za přiměřené, prošetří situaci na půdě tohoto výboru. Může přijmout nezbytná rozhodnutí. Rovněž je stanoveno, že Komise sleduje vývoj situace a může v případě potřeby tato rozhodnutí pozměnit nebo zrušit. |
| --- | --- |

28.

V základním nařízení (ES) č. 1760/2000 se uvádí (26), že Komisi je při přijímání ustanovení týkajících se ušních značek, zvířecího pasu, minimálních kontrol, které mají být provedeny, používání správních postihů a přechodných opatření nápomocen řídící výbor, který se skládá ze zástupců členských států (Výbor Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu) (27). Kromě toho se v základním nařízení (28) rovněž uvádí, že znalci Komise společně s příslušnými orgány jednak ověří, zda členské státy dodržují podmínky tohoto nařízení, a jednak uskutečňují kontroly na místě, aby se přesvědčili, že kontroly jsou prováděny v souladu s platnými právními předpisy. V tomto rámci je Komisi nápomocen Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat (29). Pokud to ve vztahu k výsledkům kontrol pokládá Komise za přiměřené, prošetří situaci na půdě tohoto výboru. Může přijmout nezbytná rozhodnutí. Rovněž je stanoveno, že Komise sleduje vývoj situace a může v případě potřeby tato rozhodnutí pozměnit nebo zrušit.

Členské státy

| 29. | Každý členský stát má v souladu s právními předpisy zavést systém identifikace a evidence skotu. Členské státy definují a spravují ušní značky, stanovují formu vedení evidence v zemědělském podniku a zavádějí zvířecí pasy. |
| --- | --- |

29.

Každý členský stát má v souladu s právními předpisy zavést systém identifikace a evidence skotu. Členské státy definují a spravují ušní značky, stanovují formu vedení evidence v zemědělském podniku a zavádějí zvířecí pasy.

| 30. | Za účelem aktualizace vnitrostátní databáze stanoví členské státy postupy pro prohlášení o přesunech skotu. Tyto postupy se provádějí buď manuálně (formuláře o oznámení), nebo automaticky (přenos souborů, internetové spojení atd.). |
| --- | --- |

30.

Za účelem aktualizace vnitrostátní databáze stanoví členské státy postupy pro prohlášení o přesunech skotu. Tyto postupy se provádějí buď manuálně (formuláře o oznámení), nebo automaticky (přenos souborů, internetové spojení atd.).

| 31. | Členské státy jsou rovněž povinny provádět kontroly u držitelů skotu a zpracovávat výroční zprávu o výsledcích kontrol. Tato zpráva musí být předána Komisi. |
| --- | --- |

31.

Členské státy jsou rovněž povinny provádět kontroly u držitelů skotu a zpracovávat výroční zprávu o výsledcích kontrol. Tato zpráva musí být předána Komisi.

Různí držitelé skotu

| 32. | Držitelem skotu je každá fyzická nebo právnická osoba trvale nebo dočasně odpovědná za zvířata, a to i po dobu jejich přepravy nebo pobytu na trhu. Každý držitel, s výjimkou přepravců, oznamuje příslušnému orgánu všechny vstupy i výstupy, jakož i veškerá narození a úmrtí. Tito držitelé také vedou aktualizovanou evidenci, vyplňují zvířecí pasy, umisťují ušní značky a v případě jejich ztráty je vyměňují (30). |
| --- | --- |

32.

Držitelem skotu je každá fyzická nebo právnická osoba trvale nebo dočasně odpovědná za zvířata, a to i po dobu jejich přepravy nebo pobytu na trhu. Každý držitel, s výjimkou přepravců, oznamuje příslušnému orgánu všechny vstupy i výstupy, jakož i veškerá narození a úmrtí. Tito držitelé také vedou aktualizovanou evidenci, vyplňují zvířecí pasy, umisťují ušní značky a v případě jejich ztráty je vyměňují (30).

ZJIŠTĚNÍ TÝKAJÍCÍ SE KONCEPCE SYSTÉMU NA ÚROVNI SPOLEČENSTVÍ

Úvod

| 33. | Právní předpisy přijaté v oblasti identifikace a evidence skotu musí být přiměřené cílům, kterých si přejeme dosáhnout. Je-li cílem moci sledovat veškeré přesuny skotu na území Evropské unie, musí být právní předpisy přizpůsobeny tomuto cíli. |
| --- | --- |

33.

Právní předpisy přijaté v oblasti identifikace a evidence skotu musí být přiměřené cílům, kterých si přejeme dosáhnout. Je-li cílem moci sledovat veškeré přesuny skotu na území Evropské unie, musí být právní předpisy přizpůsobeny tomuto cíli.

| 34. | Základní právní předpisy týkající se identifikace a evidence skotu jsou obecné a ponechávají na členských státech odpovědnost za to, že na svém území zavedou systém identifikace a evidence skotu. Komise stanovila prováděcí opatření pro ušní značky, zvířecí pasy, evidence, kontroly (31) a postihy (32), ale nikoli pro počítačové databáze. |
| --- | --- |

34.

Základní právní předpisy týkající se identifikace a evidence skotu jsou obecné a ponechávají na členských státech odpovědnost za to, že na svém území zavedou systém identifikace a evidence skotu. Komise stanovila prováděcí opatření pro ušní značky, zvířecí pasy, evidence, kontroly (31) a postihy (32), ale nikoli pro počítačové databáze.

Předpisy nestanovují výměnu informací mezi databázemi

| 35. | V předpisech Společenství jsou uvedena nezbytná opatření pro veterinární a zootechnické kontroly. Nařízení (ES) č. 1760/2000 ukládá členským státům přijetí nezbytných opatření k tomu, aby vnitrostátní počítačová databáze byla co nejrychleji plně funkční. Komise si byla vědoma významu problému a chápala, že žádoucí vysledování zvířat vyžaduje, aby se mezi členskými státy v oblasti výměny informací o zvířatech a jejich přesunech zavedl transparentní postup, a připravila tedy návrh zaměřený tímto směrem. Rada se tímto návrhem neřídila. Nařízení přijaté v červenci roku 2000 neuvádí výměnu údajů mezi různými vnitrostátními databázemi, ale pouze postupy vzájemné pomoci mezi členskými státy. Systém ANIMO umožňuje sdělovat informace mezi členskými státy týkající se vyměňovaných zvířat, tento systém však neumožňuje získat informace k identifikaci zvířat, z nichž se zásilky skládají. Důsledkem je, že si členské státy soustavně nesdělují veterinární status zvířat určených k obchodování nebo jejich způsobilost k získání prémie. |
| --- | --- |

35.

V předpisech Společenství jsou uvedena nezbytná opatření pro veterinární a zootechnické kontroly. Nařízení (ES) č. 1760/2000 ukládá členským státům přijetí nezbytných opatření k tomu, aby vnitrostátní počítačová databáze byla co nejrychleji plně funkční. Komise si byla vědoma významu problému a chápala, že žádoucí vysledování zvířat vyžaduje, aby se mezi členskými státy v oblasti výměny informací o zvířatech a jejich přesunech zavedl transparentní postup, a připravila tedy návrh zaměřený tímto směrem. Rada se tímto návrhem neřídila. Nařízení přijaté v červenci roku 2000 neuvádí výměnu údajů mezi různými vnitrostátními databázemi, ale pouze postupy vzájemné pomoci mezi členskými státy. Systém ANIMO umožňuje sdělovat informace mezi členskými státy týkající se vyměňovaných zvířat, tento systém však neumožňuje získat informace k identifikaci zvířat, z nichž se zásilky skládají. Důsledkem je, že si členské státy soustavně nesdělují veterinární status zvířat určených k obchodování nebo jejich způsobilost k získání prémie.

| 36. | V každém případě je výměna informací mezi jednotlivými vnitrostátními databázemi ohrožena od samého počátku, neboť formáty údajů se mezi členskými státy liší. Neexistuje-li mechanismus pro výměnu údajů mezi databázemi, lze sledování přemisťování skotu zajistit kontrolou odevzdaných zvířecích pasů zvířat určených k obchodování. Nicméně tento mechanismus odevzdávání zvířecích pasů nefunguje (viz odst. 38 písm. c). |
| --- | --- |

36.

V každém případě je výměna informací mezi jednotlivými vnitrostátními databázemi ohrožena od samého počátku, neboť formáty údajů se mezi členskými státy liší. Neexistuje-li mechanismus pro výměnu údajů mezi databázemi, lze sledování přemisťování skotu zajistit kontrolou odevzdaných zvířecích pasů zvířat určených k obchodování. Nicméně tento mechanismus odevzdávání zvířecích pasů nefunguje (viz odst. 38 písm. c).

| 37. | V současné době nemá Komise žádný podrobný popis sledování veškerého přemisťování, ani žádnou studii, která by analyzovala jeho fungování v rámci SIEB. Neexistuje-li výměna údajů mezi vnitrostátními databázemi, nemůže Komise vydat potvrzení, že systém umožňuje, přinejmenším teoreticky, účinně sledovat všechny přesuny skotu na území Společenství. |
| --- | --- |

37.

V současné době nemá Komise žádný podrobný popis sledování veškerého přemisťování, ani žádnou studii, která by analyzovala jeho fungování v rámci SIEB. Neexistuje-li výměna údajů mezi vnitrostátními databázemi, nemůže Komise vydat potvrzení, že systém umožňuje, přinejmenším teoreticky, účinně sledovat všechny přesuny skotu na území Společenství.

Právní předpisy Společenství nejsou dostatečně přesné

| 38. | Platné právní předpisy vykazují určité nepřesnosti nebo nejasnosti, které jsou zdrojem odlišného zacházení s členskými státy a případně zdrojem omylů.






  a) | Povinnosti v oblasti evidence vedené držiteli zvířat nejsou přizpůsobené potřebám

  Všichni držitelé skotu, s výjimkou přepravců, musí manuálně nebo na počítači vést aktualizovanou evidenci, ve které jsou obsaženy povinné údaje. Vedení evidence není přizpůsobeno charakteristikám činností jednotlivých držitelů zvířat. Musí se přihlížet ke specifickým vlastnostem některých kategorií držitelů, jako jsou obchodníci, sběrná střediska nebo jatka (33). Vzhledem k velkému počtu přesunů tedy obchodník nebo správce sběrného střediska nemůže zaznamenávat informace týkající se individuální identifikace všech zvířat do klasické evidence. Pracovní postupy těchto držitelů nejsou slučitelné se současnými požadavky na vedení evidence. Obdobná omezení existují i na úrovni jatek. |
| --- | --- | --- |

38.

Platné právní předpisy vykazují určité nepřesnosti nebo nejasnosti, které jsou zdrojem odlišného zacházení s členskými státy a případně zdrojem omylů.

a)

Povinnosti v oblasti evidence vedené držiteli zvířat nejsou přizpůsobené potřebám

Všichni držitelé skotu, s výjimkou přepravců, musí manuálně nebo na počítači vést aktualizovanou evidenci, ve které jsou obsaženy povinné údaje. Vedení evidence není přizpůsobeno charakteristikám činností jednotlivých držitelů zvířat. Musí se přihlížet ke specifickým vlastnostem některých kategorií držitelů, jako jsou obchodníci, sběrná střediska nebo jatka (33). Vzhledem k velkému počtu přesunů tedy obchodník nebo správce sběrného střediska nemůže zaznamenávat informace týkající se individuální identifikace všech zvířat do klasické evidence. Pracovní postupy těchto držitelů nejsou slučitelné se současnými požadavky na vedení evidence. Obdobná omezení existují i na úrovni jatek.

| b) | Pojem držitel skotu je vykládán rozdílně

  V právních předpisech je držitel definován jako fyzická nebo právnická osoba trvale nebo dočasně odpovědná za zvířata, a to i po dobu jejich přepravy nebo na trhu. Tato široká definice má za cíl zahrnout všechny kategorie provozovatelů, kteří se mají o skot starat od narození nebo vstupu na území Evropské unie až do smrti nebo odchodu z Evropské unie. Členské státy si občas pojem držitel vykládaly odlišně. Francie do systému identifikace a evidence skotu zahrnula i sběrná střediska a kafilérie. V ostatních třech navštívených členských státech tomu tak není. |
| --- | --- |

b)

Pojem držitel skotu je vykládán rozdílně

V právních předpisech je držitel definován jako fyzická nebo právnická osoba trvale nebo dočasně odpovědná za zvířata, a to i po dobu jejich přepravy nebo na trhu. Tato široká definice má za cíl zahrnout všechny kategorie provozovatelů, kteří se mají o skot starat od narození nebo vstupu na území Evropské unie až do smrti nebo odchodu z Evropské unie. Členské státy si občas pojem držitel vykládaly odlišně. Francie do systému identifikace a evidence skotu zahrnula i sběrná střediska a kafilérie. V ostatních třech navštívených členských státech tomu tak není.

| c) | Platnost zvířecích pasů uhynulých zvířat nebo zvířat, která byla převezena do jiného členského státu a jimž byl vydán nový zvířecí pas, není vždy zrušena

  V navštívených členských státech se užívání zvířecího pasu udrželo pro veškeré přesuny skotu. V předpisech se uvádí, že v případě úhynu zvířete odevzdá držitel zvířecí pas příslušnému orgánu nejpozději sedm dnů po úhynu zvířete. Pokud je zvíře posláno na jatka, je za odevzdání pasu příslušnému orgánu odpovědný správce jatek. Mechanismy odevzdávání pasů buď neexistují, nebo nejsou účinné. Nebyla stanovena podrobná prováděcí pravidla týkající se odevzdávání zvířecích pasů a kontrol tohoto odevzdávání. Kromě toho nebyl zaveden žádný postup pro zrušení platnosti těchto zvířecích pasů. Vzhledem k neexistující soustavné výměně informací mezi členskými státy a vzhledem k chybějící přesnosti předpisů, jak na úrovni postupů, tak na úrovni kontrol a případných sankcí, by mohly být pasy, jejichž platnost nebyla zrušena, použity nezákonným způsobem. Pokud není zvířecí pas znovu vydáván v členských státech určení, nestanoví se pro skot pocházející z jiného členského státu žádný postup pro zpětnou vazbu ve vztahu k informacím o skotu, který je zapsán ve vnitrostátních databázích. Kromě toho, je-li vydán nový pas, postupy pro odevzdání starého pasu do členského státu původu buď neexistují nebo nejsou účinné. |
| --- | --- |

c)

Platnost zvířecích pasů uhynulých zvířat nebo zvířat, která byla převezena do jiného členského státu a jimž byl vydán nový zvířecí pas, není vždy zrušena

V navštívených členských státech se užívání zvířecího pasu udrželo pro veškeré přesuny skotu. V předpisech se uvádí, že v případě úhynu zvířete odevzdá držitel zvířecí pas příslušnému orgánu nejpozději sedm dnů po úhynu zvířete. Pokud je zvíře posláno na jatka, je za odevzdání pasu příslušnému orgánu odpovědný správce jatek. Mechanismy odevzdávání pasů buď neexistují, nebo nejsou účinné. Nebyla stanovena podrobná prováděcí pravidla týkající se odevzdávání zvířecích pasů a kontrol tohoto odevzdávání. Kromě toho nebyl zaveden žádný postup pro zrušení platnosti těchto zvířecích pasů. Vzhledem k neexistující soustavné výměně informací mezi členskými státy a vzhledem k chybějící přesnosti předpisů, jak na úrovni postupů, tak na úrovni kontrol a případných sankcí, by mohly být pasy, jejichž platnost nebyla zrušena, použity nezákonným způsobem. Pokud není zvířecí pas znovu vydáván v členských státech určení, nestanoví se pro skot pocházející z jiného členského státu žádný postup pro zpětnou vazbu ve vztahu k informacím o skotu, který je zapsán ve vnitrostátních databázích. Kromě toho, je-li vydán nový pas, postupy pro odevzdání starého pasu do členského státu původu buď neexistují nebo nejsou účinné.

| d) | Někdy je obtížné stanovit vazbu na zemi nebo na zemědělský podnik původu. U zvířat pocházejících z třetích zemí je zavedený systém založen na identifikaci skotu v prvním zemědělském podniku země určení, a tedy na „naturalizaci“ v okamžiku vstupu, což ne vždy umožňuje stanovit vazbu na zemi nebo zemědělský podnik původu. |
| --- | --- |

d)

Někdy je obtížné stanovit vazbu na zemi nebo na zemědělský podnik původu. U zvířat pocházejících z třetích zemí je zavedený systém založen na identifikaci skotu v prvním zemědělském podniku země určení, a tedy na „naturalizaci“ v okamžiku vstupu, což ne vždy umožňuje stanovit vazbu na zemi nebo zemědělský podnik původu.

| 39. | Různé možnosti obsažené v právních předpisech Společenství systém zbytečně komplikují:






  a) | Přesuny v rámci území členského státu s pasem nebo bez něj

  Možnost volby vyžadovat či nevyžadovat zvířecí pasy pro přesuny v rámci území členského státu je ponechána těm členským státům, které mají databázi, jejíž plná funkčnost byla uznána Komisí nejpozději k 31. prosinci 1999. V navštívených členských státech Účetní dvůr zjistil, že ač byla kvalita zkoušek provedených před vydáním zvířecího pasu proměnlivá, umožňovaly tyto zkoušky filtrovat informace vložené do databáze, a tak zvýšit stupeň spolehlivosti databází. Právní předpis (34) členským státům umožňuje, aby si zvolily možnost zrušit zvířecí pasy pro přesuny v rámci jejich území. Za tohoto předpokladu je vhodné se ujistit, že prováděné kontroly umožňují zaručit dostatečný stupeň spolehlivosti údajů převzatých do databází. |
| --- | --- | --- |

39.

Různé možnosti obsažené v právních předpisech Společenství systém zbytečně komplikují:

a)

Přesuny v rámci území členského státu s pasem nebo bez něj

Možnost volby vyžadovat či nevyžadovat zvířecí pasy pro přesuny v rámci území členského státu je ponechána těm členským státům, které mají databázi, jejíž plná funkčnost byla uznána Komisí nejpozději k 31. prosinci 1999. V navštívených členských státech Účetní dvůr zjistil, že ač byla kvalita zkoušek provedených před vydáním zvířecího pasu proměnlivá, umožňovaly tyto zkoušky filtrovat informace vložené do databáze, a tak zvýšit stupeň spolehlivosti databází. Právní předpis (34) členským státům umožňuje, aby si zvolily možnost zrušit zvířecí pasy pro přesuny v rámci jejich území. Za tohoto předpokladu je vhodné se ujistit, že prováděné kontroly umožňují zaručit dostatečný stupeň spolehlivosti údajů převzatých do databází.

| b) | Délka čísel určených k identifikaci skotu je proměnlivá (2 písmena pro označení členského státu, po nichž následuje maximálně 12 číselných znaků)

  V případě obchodu se zvířaty vytváří neexistující standardizace kódů uvedených na ušních značkách problémy s řízením v některých členských státech. Například ve Francii, která používá pouze 10 číselných znaků, se vytvářejí virtuální čísla, aby bylo možno do databáze začlenit zvířata pocházející z ostatních členských států. Větší standardizace identifikačních čísel by umožnila automatickou evidenci přesunů skotu mezi členskými státy. Používání slučitelných nebo standardních identifikačních kódů by umožnilo účinnou a přesnou evidenci údajů. |
| --- | --- |

b)

Délka čísel určených k identifikaci skotu je proměnlivá (2 písmena pro označení členského státu, po nichž následuje maximálně 12 číselných znaků)

V případě obchodu se zvířaty vytváří neexistující standardizace kódů uvedených na ušních značkách problémy s řízením v některých členských státech. Například ve Francii, která používá pouze 10 číselných znaků, se vytvářejí virtuální čísla, aby bylo možno do databáze začlenit zvířata pocházející z ostatních členských států. Větší standardizace identifikačních čísel by umožnila automatickou evidenci přesunů skotu mezi členskými státy. Používání slučitelných nebo standardních identifikačních kódů by umožnilo účinnou a přesnou evidenci údajů.

Komise nemá pravomoc přijmout prováděcí pravidla v oblasti národních databází

| 40. | Na rozdíl od toho, co bylo stanoveno pro ostatní prvky systému (ušní značky, pasy, evidence, kontroly na místě, správní postihy a přechodná opatření), nemá Komise pravomoc (35) stanovit prováděcí opatření týkající se zavedení a kontroly různých vnitrostátních databází (36) (viz odstavec 28). Tato podstatná slabina systému umožňuje pochopit rozdíly zjištěné mezi navštívenými členskými státy, protože každý členský stát vypracoval svou vlastní databázi, která funguje podle kritérií, jež si volně určil (viz tabulka 4).
  Tabulka 4
  Shrnutí zjištění Účetního dvora v rámci kontrol uskutečněných v prvním pololetí roku 2002 (37) | Uspokojivé |
| --- | --- | --- |
| | Dostačující |
| | Nedostačující |

40.

Na rozdíl od toho, co bylo stanoveno pro ostatní prvky systému (ušní značky, pasy, evidence, kontroly na místě, správní postihy a přechodná opatření), nemá Komise pravomoc (35) stanovit prováděcí opatření týkající se zavedení a kontroly různých vnitrostátních databází (36) (viz odstavec 28). Tato podstatná slabina systému umožňuje pochopit rozdíly zjištěné mezi navštívenými členskými státy, protože každý členský stát vypracoval svou vlastní databázi, která funguje podle kritérií, jež si volně určil (viz tabulka 4).

Tabulka 4

Shrnutí zjištění Účetního dvora v rámci kontrol uskutečněných v prvním pololetí roku 2002 (37)

Uspokojivé

Dostačující

Nedostačující

Zdroj: Účetní dvůr.

| Členské státy | Ušní značky | Evidence zemědělských podniků | Zvířecí pasy | Počítačové databáze |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Formát ušních značek | Jedinečnost ušních značek a značení veškerého skotu | Kvalita ušních značek | Formát evidence obsahující soubor požadovaných informací | Evidence používaná chovateli | Evidence používaná jatkami, velkoobchodníky a obchodníky | Formát zvířecích pasů | Spolehlivost zvířecích pasů | Monitorování zvířecích pasů kusů skotu vyměňovaných mezi členskými státy | Kvalita informací v oznámeních o přesunech kvůli kontrole přemísťování | Zacházení s oznámeními o přesunech | Postupy pro odhalení nesrovnalostí při přesunech | Vedení nesrovnalostí při přesunech | Synchronizace místních databází s vnitrostátní databází | Řízení výměn v rámci Společenství | Kvalita informací v databázi |
| Německo | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Francie | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Itálie | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Spojené království (Velká Británie) | | | | | | | | | nehodnoceno | | | | | | | |

Členské státy

Ušní značky

Evidence zemědělských podniků

Zvířecí pasy

Počítačové databáze

Formát ušních značek

Jedinečnost ušních značek a značení veškerého skotu

Kvalita ušních značek

Formát evidence obsahující soubor požadovaných informací

Evidence používaná chovateli

Evidence používaná jatkami, velkoobchodníky a obchodníky

Formát zvířecích pasů

Spolehlivost zvířecích pasů

Monitorování zvířecích pasů kusů skotu vyměňovaných mezi členskými státy

Kvalita informací v oznámeních o přesunech kvůli kontrole přemísťování

Zacházení s oznámeními o přesunech

Postupy pro odhalení nesrovnalostí při přesunech

Vedení nesrovnalostí při přesunech

Synchronizace místních databází s vnitrostátní databází

Řízení výměn v rámci Společenství

Kvalita informací v databázi

Německo

Francie

Itálie

Spojené království (Velká Británie)

nehodnoceno

| Členské státy | Míra účasti různých držitelů | Kontroly na místě |
| --- | --- | --- |
| Chovatelé | Obchodníci a velkobchodníci | Jatka | Míra kontrol | Způsob výběru | Uplatnění sankcí |
| Německo – spolková země Bavorsko | | | | | | |
| Německo – spolková země Sasko | | | | | | |
| Francie | | | | | | |
| Itálie | | | | | | |
| Spojené království (Velká Británie) | | | | | | |

Členské státy

Míra účasti různých držitelů

Kontroly na místě

Chovatelé

Obchodníci a velkobchodníci

Jatka

Míra kontrol

Způsob výběru

Uplatnění sankcí

Německo – spolková země Bavorsko

Německo – spolková země Sasko

Francie

Itálie

Spojené království (Velká Británie)

| 41. | Jediná pravomoc, která je Komisi v základním nařízení svěřena (38), je posouzení plné funkčnosti databází (39). Toto uznání umožňuje členským státům zrušit užívání zvířecích pasů pro přesuny skotu na vnitrostátním území (viz odstavec 39). Podmínky pro toto uznání ze strany Komise však nejsou v předpisech Společenství stanoveny. Toto právní „vzduchoprázdno“ vysvětluje, proč řízení postupu uznávání Komisí prodělalo podstatné změny (viz odstavce 55–62). |
| --- | --- |

41.

Jediná pravomoc, která je Komisi v základním nařízení svěřena (38), je posouzení plné funkčnosti databází (39). Toto uznání umožňuje členským státům zrušit užívání zvířecích pasů pro přesuny skotu na vnitrostátním území (viz odstavec 39). Podmínky pro toto uznání ze strany Komise však nejsou v předpisech Společenství stanoveny. Toto právní „vzduchoprázdno“ vysvětluje, proč řízení postupu uznávání Komisí prodělalo podstatné změny (viz odstavce 55–62).

Předpisy Komise v oblasti kontrol na místě a sankcí lze zdokonalit

| 42. | Právní předpisy týkající se SIEB stanovují soustavu kontrol na místě, jakož i systém zvláštních sankcí. Kontroly na místě mají ověřit, že všechny prvky SIEB byly zavedeny a uspokojivě fungují. Předpisy Společenství předpokládají nepřímé finanční sankce pro držitele skotu pouze v případech závažného pochybení, kdy je stanovena porážka zvířete bez náhrady. Ve všech ostatních případech se ukládají pouze omezení na přesuny skotu. Tato omezení přesunů znemožňují nákup nebo prodej skotu, což může podstatně narušit hospodářskou činnost daného podnikatele. Předepsané sankce Společenství jsou ve všech čtyřech navštívených členských státech používány odlišným způsobem. |
| --- | --- |

42.

Právní předpisy týkající se SIEB stanovují soustavu kontrol na místě, jakož i systém zvláštních sankcí. Kontroly na místě mají ověřit, že všechny prvky SIEB byly zavedeny a uspokojivě fungují. Předpisy Společenství předpokládají nepřímé finanční sankce pro držitele skotu pouze v případech závažného pochybení, kdy je stanovena porážka zvířete bez náhrady. Ve všech ostatních případech se ukládají pouze omezení na přesuny skotu. Tato omezení přesunů znemožňují nákup nebo prodej skotu, což může podstatně narušit hospodářskou činnost daného podnikatele. Předepsané sankce Společenství jsou ve všech čtyřech navštívených členských státech používány odlišným způsobem.

| 43. | Zjištění učiněná ve všech čtyřech navštívených členských státech ukazují, že soustava kontrol na místě a mechanismus sankcí fungovaly v okamžiku auditu nerovnovážně. V rámečku č. 2 jsou uvedeny některé příklady neuspokojivého fungování.

  V Itálii prováděli identifikační kontroly veterináři zároveň s veterinárními kontrolami. V průběhu kontrol měla veterinární hlediska přednost před technickými a správními hledisky týkajícími se identifikace. Do kontrolních zpráv nebyla převzata žádná informace vztahující se specificky na kontrolu identifikace. Vzhledem k malému počtu zjištěných přestupků byl velmi omezen i počet sankcí.V Německu neexistoval postup pro sledování nesrovnalostí. Kontrolní zprávy nebyly dostatečně podrobné.Ve Spojeném království inspektoři nepoužívali seznamy nesrovnalostí týkající se přesunů k tomu, aby lépe zaměřili svou kontrolu.Ve Francii nevedly inspekce provedené na jatkách nebo ve sběrných střediscích k tomu, aby byla v daném zařízení vypracována zpráva o kontrole „identifikace“. Vzhledem k počtu zjištěných přestupků byl počet sankcí dosti nízký. |
| --- | --- |

43.

Zjištění učiněná ve všech čtyřech navštívených členských státech ukazují, že soustava kontrol na místě a mechanismus sankcí fungovaly v okamžiku auditu nerovnovážně. V rámečku č. 2 jsou uvedeny některé příklady neuspokojivého fungování.

V Itálii prováděli identifikační kontroly veterináři zároveň s veterinárními kontrolami. V průběhu kontrol měla veterinární hlediska přednost před technickými a správními hledisky týkajícími se identifikace. Do kontrolních zpráv nebyla převzata žádná informace vztahující se specificky na kontrolu identifikace. Vzhledem k malému počtu zjištěných přestupků byl velmi omezen i počet sankcí.V Německu neexistoval postup pro sledování nesrovnalostí. Kontrolní zprávy nebyly dostatečně podrobné.Ve Spojeném království inspektoři nepoužívali seznamy nesrovnalostí týkající se přesunů k tomu, aby lépe zaměřili svou kontrolu.Ve Francii nevedly inspekce provedené na jatkách nebo ve sběrných střediscích k tomu, aby byla v daném zařízení vypracována zpráva o kontrole „identifikace“. Vzhledem k počtu zjištěných přestupků byl počet sankcí dosti nízký.

| 44. | Soustava kontrol, zahrnující analýzu rizik, mechanismus sankcí a kontrolní statistiky, byla před zavedením vnitrostátních databází dobře přizpůsobena ke kontrole chovatelů. Tato soustava kontrol však není dostatečně zaměřena na potřeby kontroly u jiných držitelů, to znamená obchodníků, trhů, sběrných středisek a jatek (viz rámeček č. 3).

  Klasická soustava kontrol na místě má za cíl kontrolovat zvířata nacházející se v zemědělském podniku, ověřovat jejich identifikaci a kontrolovat správné vedení evidence, jakož i správnost zvířecích pasů. Tato kontrola má rovněž za úkol ověřit přesuny za posledních dvanáct měsíců. Tato soustava byla dobře přizpůsobena chovatelům skotu. Když šlo o to provést kontrolu „identifikace“ na jatkách, u obchodníka nebo ve sběrném středisku, bylo vzhledem k množství zvířat a vzhledem k rozsahu přesunů zaznamenaných těmito různými držiteli obtížné zavést do praxe tyto klasické kontrolní soustavy. |
| --- | --- |

44.

Soustava kontrol, zahrnující analýzu rizik, mechanismus sankcí a kontrolní statistiky, byla před zavedením vnitrostátních databází dobře přizpůsobena ke kontrole chovatelů. Tato soustava kontrol však není dostatečně zaměřena na potřeby kontroly u jiných držitelů, to znamená obchodníků, trhů, sběrných středisek a jatek (viz rámeček č. 3).

Klasická soustava kontrol na místě má za cíl kontrolovat zvířata nacházející se v zemědělském podniku, ověřovat jejich identifikaci a kontrolovat správné vedení evidence, jakož i správnost zvířecích pasů. Tato kontrola má rovněž za úkol ověřit přesuny za posledních dvanáct měsíců. Tato soustava byla dobře přizpůsobena chovatelům skotu. Když šlo o to provést kontrolu „identifikace“ na jatkách, u obchodníka nebo ve sběrném středisku, bylo vzhledem k množství zvířat a vzhledem k rozsahu přesunů zaznamenaných těmito různými držiteli obtížné zavést do praxe tyto klasické kontrolní soustavy.

| 45. | Kromě toho nebyla tato soustava kontrol přizpůsobena k tomu, aby brala v úvahu informace dostupné po zavedení databází a možnosti uskutečnit účinnější kontrolu na místě díky použití seznamů nesrovnalostí odhalených díky databázi, jako je dvojí zápis, opožděné oznamování, počet vyměněných ušních značek atd. Konečně obsah kontrol na místě také není definován. V Itálii přesahuje míra kontrol na místě 20 %, protože povinné profylaktické veterinární kontroly jsou soustavně započítávány do kontrol identifikace. Tyto kontroly se soustavně nezabývají všemi technickými nebo správními hledisky spojenými s identifikací. |
| --- | --- |

45.

Kromě toho nebyla tato soustava kontrol přizpůsobena k tomu, aby brala v úvahu informace dostupné po zavedení databází a možnosti uskutečnit účinnější kontrolu na místě díky použití seznamů nesrovnalostí odhalených díky databázi, jako je dvojí zápis, opožděné oznamování, počet vyměněných ušních značek atd. Konečně obsah kontrol na místě také není definován. V Itálii přesahuje míra kontrol na místě 20 %, protože povinné profylaktické veterinární kontroly jsou soustavně započítávány do kontrol identifikace. Tyto kontroly se soustavně nezabývají všemi technickými nebo správními hledisky spojenými s identifikací.

| 46. | Právní předpisy Společenství umožňují, aby kontroly SIEB na místě mohly být prováděny společně s dalšími inspekcemi, zejména s inspekcemi, které mají být uskutečněny v rámci IACS. Z hlediska chovatelů jsou si obě nařízení velmi blízká. Existence dvou specifických nařízení obsahujících některé rozdíly vyvolává problémy s výkladem a logistické problémy v terénu (viz rámeček č. 4).

  Majitelé zemědělských podniků nerozlišovali vždy nutně kontroly identifikace a kontroly související s „prémiemi“. Ověřování lhůt oznámení nebo zásob ušních značek byly prováděny při identifikační kontrole, tyto prvky však nebyly kontrolovány v rámci kontroly IACS.Nesrovnalosti v identifikaci nebyly systematicky uváděny ve zprávě zpracované u příležitosti kontroly zabývající se „prémiemi“, zatímco při kontrole identifikace uváděny byly. |
| --- | --- |

46.

Právní předpisy Společenství umožňují, aby kontroly SIEB na místě mohly být prováděny společně s dalšími inspekcemi, zejména s inspekcemi, které mají být uskutečněny v rámci IACS. Z hlediska chovatelů jsou si obě nařízení velmi blízká. Existence dvou specifických nařízení obsahujících některé rozdíly vyvolává problémy s výkladem a logistické problémy v terénu (viz rámeček č. 4).

Majitelé zemědělských podniků nerozlišovali vždy nutně kontroly identifikace a kontroly související s „prémiemi“. Ověřování lhůt oznámení nebo zásob ušních značek byly prováděny při identifikační kontrole, tyto prvky však nebyly kontrolovány v rámci kontroly IACS.Nesrovnalosti v identifikaci nebyly systematicky uváděny ve zprávě zpracované u příležitosti kontroly zabývající se „prémiemi“, zatímco při kontrole identifikace uváděny byly.

ZJIŠTĚNÍ TÝKAJÍCÍ SE ŘÍZENÍ SYSTÉMU NA ÚROVNI SPOLEČENSTVÍ

Neexistují přesná pravidla pro řízení národních databází

| 47. | Protože žádné pravidlo neuvádí způsoby řízení databází, liší se tyto databáze velmi výrazně v každém členském státě. Při zavádění vnitrostátních databází se nijak nepočítalo s koordinační úlohou Komise. Každý členský stát zpracoval svou vlastní databázi a nesl podstatnou část nákladů na koncepci a vývoj (40) (ve Spojeném království byly zpracovány dva nezávislé systémy, viz odstavec 62). Databáze nebyly vyvíjeny podle společného programu fungování stanoveného na evropské úrovni a postupy pro zpracování údajů nebyly harmonizovány. |
| --- | --- |

47.

Protože žádné pravidlo neuvádí způsoby řízení databází, liší se tyto databáze velmi výrazně v každém členském státě. Při zavádění vnitrostátních databází se nijak nepočítalo s koordinační úlohou Komise. Každý členský stát zpracoval svou vlastní databázi a nesl podstatnou část nákladů na koncepci a vývoj (40) (ve Spojeném království byly zpracovány dva nezávislé systémy, viz odstavec 62). Databáze nebyly vyvíjeny podle společného programu fungování stanoveného na evropské úrovni a postupy pro zpracování údajů nebyly harmonizovány.

| 48. | Přesněji lze uvést, že se situace vyznačuje neexistencí definice základních pojmů, jednotných pravidel pro řízení, ukazatelů jakosti a vymezení formátu pro výměnu údajů. |
| --- | --- |

48.

Přesněji lze uvést, že se situace vyznačuje neexistencí definice základních pojmů, jednotných pravidel pro řízení, ukazatelů jakosti a vymezení formátu pro výměnu údajů.

| 49. | Mezi tyto základní pojmy patří například minimální informace, které mají poskytnout držitelé při oznamování přesunů, nebo úplné vymezení držitelů skotu. V některých případech nevydávají zprostředkující držitelé žádné oznámení, takže zpětné vysledování příslušných zvířat není úplné. |
| --- | --- |

49.

Mezi tyto základní pojmy patří například minimální informace, které mají poskytnout držitelé při oznamování přesunů, nebo úplné vymezení držitelů skotu. V některých případech nevydávají zprostředkující držitelé žádné oznámení, takže zpětné vysledování příslušných zvířat není úplné.

| 50. | Neexistence jednotných pravidel pro řízení znamená, že zkoušky návaznosti se u jednotlivých databází liší a nesrovnalosti v přesunech nevyjadřují vždy stejnou skutečnost. V důsledku toho je spolehlivost informací uvedených v databázích velmi proměnlivá. Rámeček č. 5 dokumentuje různorodou situaci v členských státech v roce 2002.

  Pro kontrolu informací uvedených v databázích stanovily členské státy nesrovnalosti, které systém odhaluje automaticky. Pokud jde o nesrovnalostí zjištěné v oblasti přesunů ve čtyřech navštívených členských státech, v Itálii jich bylo pět, v Německu padesát pět, ve Spojeném království osm a ve Francii třicet pět.Příklady nesrovnalostí v případě přesunů jsou: opuštění zemědělského podniku, po kterém nenásledoval žádný záznam o vstupu u jiného držitele (majitel zemědělského podniku, obchodník, jatka atd.), datum opuštění zemědělského podniku je pozdější než datum vstupu do dalšího zemědělského podniku, odchylky mezi datem odchodu zaznamenaným jedním držitelem a datem vstupu zaznamenaným následujícím držitelem. Tento poslední příklad může poukazovat na to, že nebyl zaznamenán některý mezistupeň přesunu, což tedy znamená ztrátu zpětného vysledování při jednom z přesunů.Pravidla řízení týkající se jednoho a téhož typu nesrovnalostí se v členských státech velmi lišila. Když tedy pro zvíře, o kterém držitel prohlásil, že „opustilo podnik“, nebylo podáno oznámení o „vstupu“ u jiného držitele, označil to německý systém za nesrovnalost, pokud byl rozdíl dva dny, francouzský systém to označil za nesrovnalost při rozdílu 30 dnů, zatímco v Itálii a ve Spojeném království se s takovou nesrovnalostí vůbec nepočítalo. V těchto dvou databázích tedy neexistoval automatický systém pro sledování „ztracených“ zvířat.K 1. lednu 2002 obsahovala italská databáze 2 305 076„ztracených“ zvířat. O těchto zvířatech podal držitel oznámení jako o zvířatech, „která opustila podnik“, žádný jiný držitel však nepodal oznámení o jejich vstupu. Příčiny této situace je třeba hledat buď v neexistujících nebo chybných oznámeních, v chybném vkládání údajů, či jiných počítačových omylech. Ve Spojeném království přivedla stejná situace orgány k zavedení „long dead programme“, který umožňuje vyloučit nesrovnalosti týkající se zvířat, která je třeba pokládat za mrtvá.Pokud bylo zvíře evidováno u dvou držitelů zároveň, systémy v Německu a ve Spojeném království oznamovaly nesrovnalost od prvního dne překrývání, francouzský systém hlásil nesrovnalost, pokud překrývání trvalo 15 dnů, a italský systém s takovou nesrovnalostí nepočítal. |
| --- | --- |

50.

Neexistence jednotných pravidel pro řízení znamená, že zkoušky návaznosti se u jednotlivých databází liší a nesrovnalosti v přesunech nevyjadřují vždy stejnou skutečnost. V důsledku toho je spolehlivost informací uvedených v databázích velmi proměnlivá. Rámeček č. 5 dokumentuje různorodou situaci v členských státech v roce 2002.

Pro kontrolu informací uvedených v databázích stanovily členské státy nesrovnalosti, které systém odhaluje automaticky. Pokud jde o nesrovnalostí zjištěné v oblasti přesunů ve čtyřech navštívených členských státech, v Itálii jich bylo pět, v Německu padesát pět, ve Spojeném království osm a ve Francii třicet pět.Příklady nesrovnalostí v případě přesunů jsou: opuštění zemědělského podniku, po kterém nenásledoval žádný záznam o vstupu u jiného držitele (majitel zemědělského podniku, obchodník, jatka atd.), datum opuštění zemědělského podniku je pozdější než datum vstupu do dalšího zemědělského podniku, odchylky mezi datem odchodu zaznamenaným jedním držitelem a datem vstupu zaznamenaným následujícím držitelem. Tento poslední příklad může poukazovat na to, že nebyl zaznamenán některý mezistupeň přesunu, což tedy znamená ztrátu zpětného vysledování při jednom z přesunů.Pravidla řízení týkající se jednoho a téhož typu nesrovnalostí se v členských státech velmi lišila. Když tedy pro zvíře, o kterém držitel prohlásil, že „opustilo podnik“, nebylo podáno oznámení o „vstupu“ u jiného držitele, označil to německý systém za nesrovnalost, pokud byl rozdíl dva dny, francouzský systém to označil za nesrovnalost při rozdílu 30 dnů, zatímco v Itálii a ve Spojeném království se s takovou nesrovnalostí vůbec nepočítalo. V těchto dvou databázích tedy neexistoval automatický systém pro sledování „ztracených“ zvířat.K 1. lednu 2002 obsahovala italská databáze 2 305 076„ztracených“ zvířat. O těchto zvířatech podal držitel oznámení jako o zvířatech, „která opustila podnik“, žádný jiný držitel však nepodal oznámení o jejich vstupu. Příčiny této situace je třeba hledat buď v neexistujících nebo chybných oznámeních, v chybném vkládání údajů, či jiných počítačových omylech. Ve Spojeném království přivedla stejná situace orgány k zavedení „long dead programme“, který umožňuje vyloučit nesrovnalosti týkající se zvířat, která je třeba pokládat za mrtvá.Pokud bylo zvíře evidováno u dvou držitelů zároveň, systémy v Německu a ve Spojeném království oznamovaly nesrovnalost od prvního dne překrývání, francouzský systém hlásil nesrovnalost, pokud překrývání trvalo 15 dnů, a italský systém s takovou nesrovnalostí nepočítal.

| 51. | Členské státy zpracovaly pro vnitrostátní databáze málo kvalitativních ukazatelů. Pro nesrovnalosti nebyla stanovena žádná vhodná prahová hodnota. Kromě toho soubor kontrolních ukazatelů buď neexistoval, nebo se teprve zpracovával. |
| --- | --- |

51.

Členské státy zpracovaly pro vnitrostátní databáze málo kvalitativních ukazatelů. Pro nesrovnalosti nebyla stanovena žádná vhodná prahová hodnota. Kromě toho soubor kontrolních ukazatelů buď neexistoval, nebo se teprve zpracovával.

| 52. | Neexistující definice slučitelného formátu pro výměnu údajů mezi databázemi brání úplnému zpětnému vysledování skotu, který se přesunuje z jednoho členského státu do druhého. |
| --- | --- |

52.

Neexistující definice slučitelného formátu pro výměnu údajů mezi databázemi brání úplnému zpětnému vysledování skotu, který se přesunuje z jednoho členského státu do druhého.

| 53. | Pro účinné zpětné vysledování v reálném čase má zásadní význam dodržení lhůt pro oznámení. Členské státy nejsou povinny analyzovat tyto údaje, ani je nemusí předávat Komisi. Rozbor informací sdělených Účetnímu dvoru ukázal, že ve lhůtách pro oznámení existují velké rozdíly v závislosti na typu přesunů a na členských státech (viz graf 4). |
| --- | --- |

53.

Pro účinné zpětné vysledování v reálném čase má zásadní význam dodržení lhůt pro oznámení. Členské státy nejsou povinny analyzovat tyto údaje, ani je nemusí předávat Komisi. Rozbor informací sdělených Účetnímu dvoru ukázal, že ve lhůtách pro oznámení existují velké rozdíly v závislosti na typu přesunů a na členských státech (viz graf 4).

Image

| 54. | Při zavádění databází neposkytla Komise pomoc nebo radu těm členským státům, které o to žádaly. Spojené království tak Komisi požádalo o pomoc ve stádiu koncepce svého systému, tato pomoc mu byla odmítnuta. |
| --- | --- |

54.

Při zavádění databází neposkytla Komise pomoc nebo radu těm členským státům, které o to žádaly. Spojené království tak Komisi požádalo o pomoc ve stádiu koncepce svého systému, tato pomoc mu byla odmítnuta.

Neexistují kritéria pro uznání plné funkčnosti databází

| 55. | Komise posuzuje (41) plnou funkčnost vnitrostátních databází před tím, než členský stát zruší zvířecí pasy pro přesuny skotu na svém vnitrostátním území (viz odstavec 26). Pro toto uznání plné funkčnosti databází se Komise v těch členských státech, které o ně požádají, opírá o analýzu odpovědí členských států uvedených v dotazníku a o dvoudenní návštěvu na místě. Tato návštěva má za cíl předvést provoz databáze. Komise následně vydá rozhodnutí o uznání plné funkčnosti vnitrostátní databáze. V rámečku č. 6 jsou převzaty některé příklady podmínek, které jsou uvedeny v rozhodnutích Komise o uznání plné funkčnosti databází.

  Komise velice často uváděla podmínky, které musí členský stát dodržet proto, aby jeho databáze byla zcela spolehlivá. Při postupu uznávání lucemburské databáze Komise poukázala zejména na dvě slabiny, totiž na skutečnost, že příslušný orgán nebyl s to rychle opravovat chyby nebo chybějící údaje a že lhůta pro oznamování přesunů, narození a úmrtí byla delší než sedm dnů.V případě Dánska Komise zmínila dvě stejné slabiny. Kromě toho nebylo zajištěno ověřování pravosti pasů a nebyl oznamován statut prémií.V Belgii nebyly do databáze zaznamenávány všechny druhy přesunů a příslušný orgán nebyl s to rychle opravovat chyby nebo chybějící údaje.Pokud jde o Nizozemsko, příslušný orgán nebyl s to rychle opravovat chyby nebo chybějící údaje, lhůta pro oznamování přesunů, narození a úmrtí byla delší než sedm dnů a nařízení (ES) č. 2630/97 nebylo správně uplatňováno.Pokud jde o Rakousko, přesuny zvířat nebyly zaznamenávány, chyby byly opravovány se zpožděním a vnitrostátní právní předpisy v oblasti lhůt pro oznamování přesunů nebyly dodržovány.V případě Švédska nebyly oznamovány ani převozy na jatka, ani do kafilérií. Chyby byly opravovány opožděně a nebyla dodržována všechna ustanovení týkající se nové identifikace skotu v případě ztráty ušních značek. Nebyly dodržovány lhůty pro oznámení přesunů.V Severním Irsku byly orgány vyzvány k tomu, aby přijaly nezbytná opatření pro zlepšení spolehlivosti záznamu údajů, pro zlepšení postupů spojených s náhradou ušních značek, zejména pokud jde o lhůty pro jejich rozdávání a o zpětné vysledování. Rovněž se měl zlepšit postup ověřování pravosti a potvrzování platnosti pasů.Ve Francii byly orgány vyzvány k tomu, aby lhůtu pro oznamování přesunů, narození a úmrtí snížily na sedm dnů, aby zaznamenávaly všechny přesuny zvířat a rychle opravovaly všechny chyby nebo chybějící údaje zjištěné při kontrolách na místě. |
| --- | --- |

55.

Komise posuzuje (41) plnou funkčnost vnitrostátních databází před tím, než členský stát zruší zvířecí pasy pro přesuny skotu na svém vnitrostátním území (viz odstavec 26). Pro toto uznání plné funkčnosti databází se Komise v těch členských státech, které o ně požádají, opírá o analýzu odpovědí členských států uvedených v dotazníku a o dvoudenní návštěvu na místě. Tato návštěva má za cíl předvést provoz databáze. Komise následně vydá rozhodnutí o uznání plné funkčnosti vnitrostátní databáze. V rámečku č. 6 jsou převzaty některé příklady podmínek, které jsou uvedeny v rozhodnutích Komise o uznání plné funkčnosti databází.

Komise velice často uváděla podmínky, které musí členský stát dodržet proto, aby jeho databáze byla zcela spolehlivá. Při postupu uznávání lucemburské databáze Komise poukázala zejména na dvě slabiny, totiž na skutečnost, že příslušný orgán nebyl s to rychle opravovat chyby nebo chybějící údaje a že lhůta pro oznamování přesunů, narození a úmrtí byla delší než sedm dnů.V případě Dánska Komise zmínila dvě stejné slabiny. Kromě toho nebylo zajištěno ověřování pravosti pasů a nebyl oznamován statut prémií.V Belgii nebyly do databáze zaznamenávány všechny druhy přesunů a příslušný orgán nebyl s to rychle opravovat chyby nebo chybějící údaje.Pokud jde o Nizozemsko, příslušný orgán nebyl s to rychle opravovat chyby nebo chybějící údaje, lhůta pro oznamování přesunů, narození a úmrtí byla delší než sedm dnů a nařízení (ES) č. 2630/97 nebylo správně uplatňováno.Pokud jde o Rakousko, přesuny zvířat nebyly zaznamenávány, chyby byly opravovány se zpožděním a vnitrostátní právní předpisy v oblasti lhůt pro oznamování přesunů nebyly dodržovány.V případě Švédska nebyly oznamovány ani převozy na jatka, ani do kafilérií. Chyby byly opravovány opožděně a nebyla dodržována všechna ustanovení týkající se nové identifikace skotu v případě ztráty ušních značek. Nebyly dodržovány lhůty pro oznámení přesunů.V Severním Irsku byly orgány vyzvány k tomu, aby přijaly nezbytná opatření pro zlepšení spolehlivosti záznamu údajů, pro zlepšení postupů spojených s náhradou ušních značek, zejména pokud jde o lhůty pro jejich rozdávání a o zpětné vysledování. Rovněž se měl zlepšit postup ověřování pravosti a potvrzování platnosti pasů.Ve Francii byly orgány vyzvány k tomu, aby lhůtu pro oznamování přesunů, narození a úmrtí snížily na sedm dnů, aby zaznamenávaly všechny přesuny zvířat a rychle opravovaly všechny chyby nebo chybějící údaje zjištěné při kontrolách na místě.

| 56. | V oblasti identifikace a evidence skotu nezaručovaly podmínky zapsané do rozhodnutí Komise pro uznání plné funkčnosti databází a zjištění provedená Potravinovým a veterinárním úřadem, jakož i generálním ředitelstvím pro zemědělství, že zavedený systém umožňuje ve vztahu k lhůtám oznamování, neexistenci oznamování nebo sankcím ověřit podmínky požadované právními předpisy. |
| --- | --- |

56.

V oblasti identifikace a evidence skotu nezaručovaly podmínky zapsané do rozhodnutí Komise pro uznání plné funkčnosti databází a zjištění provedená Potravinovým a veterinárním úřadem, jakož i generálním ředitelstvím pro zemědělství, že zavedený systém umožňuje ve vztahu k lhůtám oznamování, neexistenci oznamování nebo sankcím ověřit podmínky požadované právními předpisy.

| 57. | Rozhodnutí o uznání plné funkčnosti databáze mělo pouze za cíl potvrdit, že tato databáze je v technickém smyslu slova plně funkční. Podle Komise se toto uznání omezovalo pouze na schválení koncepce systému zavedeného členským státem. Komise kromě toho neposuzovala vlastní chod systému na základě přesných pravidel pro řízení nebo předem definovaných ukazatelů jakosti. Praktický chod a konečná spolehlivost databáze ovšem závisí na držitelích, kteří musí provádět záznamy vyčerpávajícím způsobem a zajišťovat rychlou aktualizaci. |
| --- | --- |

57.

Rozhodnutí o uznání plné funkčnosti databáze mělo pouze za cíl potvrdit, že tato databáze je v technickém smyslu slova plně funkční. Podle Komise se toto uznání omezovalo pouze na schválení koncepce systému zavedeného členským státem. Komise kromě toho neposuzovala vlastní chod systému na základě přesných pravidel pro řízení nebo předem definovaných ukazatelů jakosti. Praktický chod a konečná spolehlivost databáze ovšem závisí na držitelích, kteří musí provádět záznamy vyčerpávajícím způsobem a zajišťovat rychlou aktualizaci.

| 58. | Kromě toho všechna rozhodnutí o uznání funkčnosti obsahují odkladné podmínky spojené s formálním závazkem dotčených členských států, že před datem zahájení oficiálního uznání zavedou určitá opatření na zlepšení chodu databází. Účinné provádění vydaných doporučení začala Komise soustavně sledovat od roku 2001. |
| --- | --- |

58.

Kromě toho všechna rozhodnutí o uznání funkčnosti obsahují odkladné podmínky spojené s formálním závazkem dotčených členských států, že před datem zahájení oficiálního uznání zavedou určitá opatření na zlepšení chodu databází. Účinné provádění vydaných doporučení začala Komise soustavně sledovat od roku 2001.

| 59. | Od roku 2001 provedl také Potravinový a veterinární úřad různé kontrolní úkoly týkající se zpětného vysledování a jejich výsledky jsou zohledňovány při posuzování koncepce a chodu databází. Tento postup byl sice nyní přijat, to ovšem neplatí pro první případy posuzování funkčnosti databází. Tyto hloubkové kontroly slouží jako základ pro posouzení funkčnosti databází. Komise proto přikládá větší význam postupu uznávání databází a úloze, kterou přitom může sehrát. |
| --- | --- |

59.

Od roku 2001 provedl také Potravinový a veterinární úřad různé kontrolní úkoly týkající se zpětného vysledování a jejich výsledky jsou zohledňovány při posuzování koncepce a chodu databází. Tento postup byl sice nyní přijat, to ovšem neplatí pro první případy posuzování funkčnosti databází. Tyto hloubkové kontroly slouží jako základ pro posouzení funkčnosti databází. Komise proto přikládá větší význam postupu uznávání databází a úloze, kterou přitom může sehrát.

| 60. | Počátkem roku 2004 uznala Komise v termínech uvedených v tabulce 5 databáze devíti členských států a Severního Irska.
  Tabulka 5
  Data přijetí rozhodnutí, kterými Komise uznala plnou funkčnost databází









  Členský stát (nebo oblast) | Rozhodnutí | Datum přijetí rozhodnutí | Datum účinnosti uznání |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Finsko | 1999/317/ES | 28. dubna 1999 | 1. května 1999 |
| Lucembursko | 1999/375/ES | 19. května 1999 | 1. srpna 1999 |
| Dánsko | 1999/376/ES | 19. května 1999 | 1. října 1999 |
| Belgie | 1999/377/ES | 19. května 1999 | 1. července 1999 |
| Nizozemsko | 1999/546/ES | 13. července 1999 | 1. října 1999 |
| Rakousko | 1999/571/ES | 28. července 1999 | 1. října 1999 |
| Švédsko | 1999/693/ES | 5. října 1999 | 1. listopadu 1999 |
| Spojené království
  (Severní Irsko) | 1999/696/ES | 11. října 1999 | 1. listopadu 1999 |
| Francie | 2001/399/ES | 7. května 2001 | 2. září 2001 |
| Německo | 2002/67/ES | 28. ledna 2002 | Neuvedeno |

60.

Počátkem roku 2004 uznala Komise v termínech uvedených v tabulce 5 databáze devíti členských států a Severního Irska.

Tabulka 5

Data přijetí rozhodnutí, kterými Komise uznala plnou funkčnost databází

Členský stát (nebo oblast)

Rozhodnutí

Datum přijetí rozhodnutí

Datum účinnosti uznání

Finsko

1999/317/ES

28. dubna 1999

1. května 1999

Lucembursko

1999/375/ES

19. května 1999

1. srpna 1999

Dánsko

1999/376/ES

19. května 1999

1. října 1999

Belgie

1999/377/ES

19. května 1999

1. července 1999

Nizozemsko

1999/546/ES

13. července 1999

1. října 1999

Rakousko

1999/571/ES

28. července 1999

1. října 1999

Švédsko

1999/693/ES

5. října 1999

1. listopadu 1999

Spojené království

(Severní Irsko)

1999/696/ES

11. října 1999

1. listopadu 1999

Francie

2001/399/ES

7. května 2001

2. září 2001

Německo

2002/67/ES

28. ledna 2002

Neuvedeno

| 61. | Databáze šesti členských států nebyly na počátku roku 2004 ještě uznány. Jde o Řecko, Španělsko, Irsko, Itálii, Portugalsko a Spojené království (Velkou Británii). Tato situace je podrobněji popsána v rámečku č. 7.

  Pokud jde o Portugalsko, útvary Komise se v souvislosti se slabinami zjištěnými na místě inspektory generálního ředitelství pro zdraví a ochranu spotřebitele dne 19. října 2000 prozatím nevyjádřily k návrhu rozhodnutí o uznání.Španělské orgány předaly dotazník Komisi dne 24. července 2001. Prohlásily, že jsou připraveny přijmout návštěvu Komise pro oficiální uznání databáze, vyslovily však přání, aby datem zvoleným pro účinnost uznání bylo datum zaslání dotazníku Komisi. Od roku 2002 je objem kontroly na místě snížen na 5 %.Spojené království navštívila Komise ve dnech 20. a 21. listopadu 2001. Byl vyhotoven návrh rozhodnutí s navrhovaným datem účinnosti 1. dubna 2002, ale i zde se útvary Komise v důsledku slabin zjištěných na místě prozatím nevyjádřily.Dopisem ze dne 23. ledna 2002 informovaly pouze irské orgány Komisi o tom, že jejich databáze je plně funkční a že tudíž snižují objem kontrol na místě z 10 % na 5 %.Pokud jde o Itálii, Komise dostala vyplněný standardní dotazník ke dni 28. února 2002. Italské orgány prohlásily, že jsou připraveny přijmout návštěvu Komise pro oficiální uznání databáze.Dopisem ze dne 24. července 2001 řecké orgány ohlásily Komisi časový rozvrh zavedení databáze s předpokládaným uvedením do provozu v červnu roku 2002. |
| --- | --- |

61.

Databáze šesti členských států nebyly na počátku roku 2004 ještě uznány. Jde o Řecko, Španělsko, Irsko, Itálii, Portugalsko a Spojené království (Velkou Británii). Tato situace je podrobněji popsána v rámečku č. 7.

Pokud jde o Portugalsko, útvary Komise se v souvislosti se slabinami zjištěnými na místě inspektory generálního ředitelství pro zdraví a ochranu spotřebitele dne 19. října 2000 prozatím nevyjádřily k návrhu rozhodnutí o uznání.Španělské orgány předaly dotazník Komisi dne 24. července 2001. Prohlásily, že jsou připraveny přijmout návštěvu Komise pro oficiální uznání databáze, vyslovily však přání, aby datem zvoleným pro účinnost uznání bylo datum zaslání dotazníku Komisi. Od roku 2002 je objem kontroly na místě snížen na 5 %.Spojené království navštívila Komise ve dnech 20. a 21. listopadu 2001. Byl vyhotoven návrh rozhodnutí s navrhovaným datem účinnosti 1. dubna 2002, ale i zde se útvary Komise v důsledku slabin zjištěných na místě prozatím nevyjádřily.Dopisem ze dne 23. ledna 2002 informovaly pouze irské orgány Komisi o tom, že jejich databáze je plně funkční a že tudíž snižují objem kontrol na místě z 10 % na 5 %.Pokud jde o Itálii, Komise dostala vyplněný standardní dotazník ke dni 28. února 2002. Italské orgány prohlásily, že jsou připraveny přijmout návštěvu Komise pro oficiální uznání databáze.Dopisem ze dne 24. července 2001 řecké orgány ohlásily Komisi časový rozvrh zavedení databáze s předpokládaným uvedením do provozu v červnu roku 2002.

| 62. | U některých členských států (Portugalsko a Spojené království) se útvary Komise prozatím nevyjádřily k návrhu rozhodnutí o uznání. Toto zpoždění v rozhodovacím procesu způsobuje dotčeným členským státům újmu. Kromě toho si dva členské státy (Španělsko a Irsko) i bez vydaného úředního rozhodnutí Komise přisvojily výhody plynoucí z uznání, a snížily objem kontrol z 10 % na 5 %. |
| --- | --- |

62.

U některých členských států (Portugalsko a Spojené království) se útvary Komise prozatím nevyjádřily k návrhu rozhodnutí o uznání. Toto zpoždění v rozhodovacím procesu způsobuje dotčeným členským státům újmu. Kromě toho si dva členské státy (Španělsko a Irsko) i bez vydaného úředního rozhodnutí Komise přisvojily výhody plynoucí z uznání, a snížily objem kontrol z 10 % na 5 %.

| 63. | Spojené království zavedlo dvě oddělené databáze, jednu ve Velké Británii a druhou v Severním Irsku (42). Obě databáze jsou neslučitelné, jak o tom svědčí nezdar projektu na sbližování údajů o přesunech skotu mezi oběma databázemi, což je práce, kterou příslušný orgán provádí na žádost Komise. Dostupné údaje neumožňují sledovat zvířata, která jsou převážena mezi územím Severního Irska a Velké Británie. Kromě toho veterináři používali jinou databázi, což neodpovídá cílům stanoveným v právních předpisech (43). |
| --- | --- |

63.

Spojené království zavedlo dvě oddělené databáze, jednu ve Velké Británii a druhou v Severním Irsku (42). Obě databáze jsou neslučitelné, jak o tom svědčí nezdar projektu na sbližování údajů o přesunech skotu mezi oběma databázemi, což je práce, kterou příslušný orgán provádí na žádost Komise. Dostupné údaje neumožňují sledovat zvířata, která jsou převážena mezi územím Severního Irska a Velké Británie. Kromě toho veterináři používali jinou databázi, což neodpovídá cílům stanoveným v právních předpisech (43).

| 64. | Komise uznala databázi Severního Irska za plně funkční dne 1. listopadu 1999. Skutečnost, že ve Spojeném království byly zavedeny dvě oddělené databáze a že Komise uznala jen jednu z nich, není v souladu s předpisy Společenství. Vzhledem k neslučitelnosti obou databází není možné je z hlediska provozu pokládat za jedinou databázi. |
| --- | --- |

64.

Komise uznala databázi Severního Irska za plně funkční dne 1. listopadu 1999. Skutečnost, že ve Spojeném království byly zavedeny dvě oddělené databáze a že Komise uznala jen jednu z nich, není v souladu s předpisy Společenství. Vzhledem k neslučitelnosti obou databází není možné je z hlediska provozu pokládat za jedinou databázi.

Dohled Komise

| 65. | Až do roku 1999 vykonávalo pravomoci v oblasti identifikace a evidence generální ředitelství pro zemědělství. Po tomto datu byly tyto pravomoci převedeny na generální ředitelství pro zdraví a ochranu spotřebitele (44). Kontroly a výplata prémií na zvířata jsou však v pravomoci generálního ředitelství pro zemědělství (IACS). Od roku 1999 mohou být prémie na zvířata vypláceny pouze pro skot, který je správně identifikován a evidován na úrovni SIEB (45). Dohled nad SIEB tedy mají vykonávat obě generální ředitelství. Právní předpisy týkající se IACS, jakož i SIEB členským státům umožňují, aby minimální objem kontrol na místě snížily z 10 % na 5 %, pokud je jejich vnitrostátní databáze plně funkční a umožňuje provádět křížové kontroly v rámci IACS déle než jeden rok (46). |
| --- | --- |

65.

Až do roku 1999 vykonávalo pravomoci v oblasti identifikace a evidence generální ředitelství pro zemědělství. Po tomto datu byly tyto pravomoci převedeny na generální ředitelství pro zdraví a ochranu spotřebitele (44). Kontroly a výplata prémií na zvířata jsou však v pravomoci generálního ředitelství pro zemědělství (IACS). Od roku 1999 mohou být prémie na zvířata vypláceny pouze pro skot, který je správně identifikován a evidován na úrovni SIEB (45). Dohled nad SIEB tedy mají vykonávat obě generální ředitelství. Právní předpisy týkající se IACS, jakož i SIEB členským státům umožňují, aby minimální objem kontrol na místě snížily z 10 % na 5 %, pokud je jejich vnitrostátní databáze plně funkční a umožňuje provádět křížové kontroly v rámci IACS déle než jeden rok (46).

| 66. | Generální ředitelství pro zdraví a ochranu spotřebitele má zajišťovat postup uznávání plné funkčnosti vnitrostátních databází (viz odstavce 55–62) a sledovat statistiky o kontrolách na místě, jež jsou členské státy povinny zavést v rámci SIEB (viz odstavec 46). |
| --- | --- |

66.

Generální ředitelství pro zdraví a ochranu spotřebitele má zajišťovat postup uznávání plné funkčnosti vnitrostátních databází (viz odstavce 55–62) a sledovat statistiky o kontrolách na místě, jež jsou členské státy povinny zavést v rámci SIEB (viz odstavec 46).

| 67. | Běžné sledování zajišťuje Potravinový a veterinární úřad, který je součástí generálního ředitelství pro zdraví a ochranu spotřebitele. Na začátku roku 2002 zahájil Potravinový a veterinární úřad řadu cest do členských států pro posouzení průběhu kontrol zpětného vysledování hovězího masa a výrobků z hovězího masa. Během těchto cest se analyzuje celý řetězec, od chovu až po prodejní místa. Zprávy obsahující připomínky a doporučení podléhají různým postupům pro členské státy a konečná zpráva je zveřejněna na internetových stránkách Komise. Pro provedení těchto prací navštěvuje Potravinový a veterinární úřad během 12 měsíců všech patnáct původních členských států. |
| --- | --- |

67.

Běžné sledování zajišťuje Potravinový a veterinární úřad, který je součástí generálního ředitelství pro zdraví a ochranu spotřebitele. Na začátku roku 2002 zahájil Potravinový a veterinární úřad řadu cest do členských států pro posouzení průběhu kontrol zpětného vysledování hovězího masa a výrobků z hovězího masa. Během těchto cest se analyzuje celý řetězec, od chovu až po prodejní místa. Zprávy obsahující připomínky a doporučení podléhají různým postupům pro členské státy a konečná zpráva je zveřejněna na internetových stránkách Komise. Pro provedení těchto prací navštěvuje Potravinový a veterinární úřad během 12 měsíců všech patnáct původních členských států.

| 68. | Generální ředitelství pro zemědělství působí na úrovni členských států v rámci schvalování účetní závěrky. Z tohoto důvodu má toto generální ředitelství po kontrolách na místě provedených v rámci SIEB posoudit spolehlivost informací obsažených v databázi skotu a postupy pro výměnu informací mezi vnitrostátními kontrolními útvary. Zjištění provedená generálním ředitelstvím pro zemědělství v průběhu cest zaměřených na „schvalování účetní závěrky“ mohou poukázat na obtíže při realizaci křížových kontrol mezi údaji, které jsou uvedeny v žádostech o prémie, a údaji z databáze SIEB, nebo také na zpoždění v oznamování přesunů, na neuspokojivé vedení evidencí o chovaných zvířatech či na pochybení týkající se systému potvrzování platnosti pasů. Mohou být rovněž odhaleny nedbalosti v pořádání identifikačních kontrol, jako je neexistence kontrol u jiných držitelů, než jsou ti, kteří předkládají žádosti o prémie, nebo neexistence sdělování výsledků kontrol mezi útvary pověřenými správou prémií a těmi, které jsou pověřeny identifikací. |
| --- | --- |

68.

Generální ředitelství pro zemědělství působí na úrovni členských států v rámci schvalování účetní závěrky. Z tohoto důvodu má toto generální ředitelství po kontrolách na místě provedených v rámci SIEB posoudit spolehlivost informací obsažených v databázi skotu a postupy pro výměnu informací mezi vnitrostátními kontrolními útvary. Zjištění provedená generálním ředitelstvím pro zemědělství v průběhu cest zaměřených na „schvalování účetní závěrky“ mohou poukázat na obtíže při realizaci křížových kontrol mezi údaji, které jsou uvedeny v žádostech o prémie, a údaji z databáze SIEB, nebo také na zpoždění v oznamování přesunů, na neuspokojivé vedení evidencí o chovaných zvířatech či na pochybení týkající se systému potvrzování platnosti pasů. Mohou být rovněž odhaleny nedbalosti v pořádání identifikačních kontrol, jako je neexistence kontrol u jiných držitelů, než jsou ti, kteří předkládají žádosti o prémie, nebo neexistence sdělování výsledků kontrol mezi útvary pověřenými správou prémií a těmi, které jsou pověřeny identifikací.

| 69. | Koordinace činností prováděných v členských státech jednotlivými pracovníky Komise se v průběhu času zlepšila. Při neexistenci kvantifikovaných ukazatelů jakosti používaných všemi těmito pracovníky však těmto pracovníkům chybí nástroj pro posouzení přijatelnosti či nepřijatelnosti vnitrostátních databází. |
| --- | --- |

69.

Koordinace činností prováděných v členských státech jednotlivými pracovníky Komise se v průběhu času zlepšila. Při neexistenci kvantifikovaných ukazatelů jakosti používaných všemi těmito pracovníky však těmto pracovníkům chybí nástroj pro posouzení přijatelnosti či nepřijatelnosti vnitrostátních databází.

| 70. | Kromě slabin uvedených pod odstavce 44 a 92 nejsou statistiky o kontrolách na místě v rámci SIEB zpracované členskými státy ani analyzovány, ani používány jako nástroj pro koordinační práci Komise (viz tabulka 6).
  Tabulka 6
  Výsledky kontrol na místě uskutečněných v rozpočtovém roce 2000 v rámci systému identifikace a evidence skotu






















  Popis | B | DK | D | EL | E | F | IRL | I | L | NL | A | P | FIN | S | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB | Severní Irsko |
| Celkový počet zaregistrovaných zemědělských podniků | 50 666 | 35 667 | 249 966 | | 211 490 | 334 008 | 138 263 | 234 257 | 1 882 | — | 105 943 | 93 684 | 31 540 | 35 671 | 108 658 | 31 533 |
| Celkový počet zemědělských podniků podrobených kontrole | 9 595 | 2 097 | 19 181 | | 18 960 | 22 854 | 26 997 | 61 465 | 276 | 3 068 | 12 647 | 7 649 | 1 594 | 3 409 | 7 500 | 1 138 |
| % | 19 % | 6 % | 8 % | | 9 % | 7 % | 20 % | 26 % | 15 % | — | 12 % | 8 % | 5 % | 10 % | 7 % | 4 % |
| Celkový počet zaregistrovaných kusů skotu na začátku období | 3 010 799 | 1 977 581 | 11 139 070 | | 6 833 668 | 21 000 000 | 7 569 735 | — | 201 859 | — | 2 154 667 | 1 202 200 | 1 065 932 | 1 732 839 | 6 896 759 | 1 664 169 |
| Celkový počet kusů skotu podrobených kontrole | 757 990 | 179 238 | 1 178 221 | | 783 925 | 1 587 594 | 996 917 | 1 928 147 | 46 402 | 337 480 | 480 377 | 110 699 | 80 897 | 233 251 | 608 202 | 29 083 |
| % | 25 % | 9 % | 11 % | | 11 % | 8 % | 13 % | — | 23 % | — | 22 % | 9 % | 8 % | 13 % | 9 % | 2 % |
| Počet zjištěných přestupků | 530 | 9 583 | 10 800 | | 28 088 | 292 370 | 2 183 | 8 737 | 130 | — | — | 16 229 | 2 121 | 14 124 | 51 314 | 3 390 |
| Uložené sankce | 220 | 37 | — | | 331 | 393 | — | 873 | 10 | — | | 677 | 9 | 90 | 34 683 | — |
| % | 42 % | 0 % | — | | 1 % | 0 % | | 10 % | 8 % | — | | 4 % | 0 % | 1 % | 68 % | — |
| Počet zlikvidovaných zvířat | 7 | — | — | | — | 93 | — | — | 4 | — | — | 59 | — | — | 48 | — |
| % (z počtu zvířat podrobených kontrole) | 0,001 % | — | — | | — | 0,006 % | — | — | 0,009 % | — | — | 0,053 % | — | — | 0,008 % | — |
| Poznámka č. 1: Referenční období není pro všechny členské státy stejné.

  Poznámka č. 2: Vzhledem k relativitě údajů o „uložených sankcích“ není možné porovnat údaje poskytnuté jednotlivými členskými státy, jelikož nejsou založeny na jednotném hledisku. Některé členské státy uvedly počet uložených sankcí (BE, IT), jiné počet zemědělských podniků a zvířat, které byly předmětem sankcí (FR, LU, PT, FI, UK-GB), nebo pouze počet zemědělských podniků, kterým byly sankce uděleny (DK), či počet kusů skotu, které byly předmětem sankcí (SE), jeden členský stát udává počet případů řešených soudní cestou (ES).

  Poznámka č. 3: Pro Řecko nejsou k dispozici žádné statistické údaje, jelikož dosud nezavedlo integrovaný administrativní a kontrolní systém.

  Zdroj: Výroční zprávy stanovené nařízením Komise (ES) č.2630/97. |

70.

Kromě slabin uvedených pod odstavce 44 a 92 nejsou statistiky o kontrolách na místě v rámci SIEB zpracované členskými státy ani analyzovány, ani používány jako nástroj pro koordinační práci Komise (viz tabulka 6).

Tabulka 6

Výsledky kontrol na místě uskutečněných v rozpočtovém roce 2000 v rámci systému identifikace a evidence skotu

Popis

B

DK

D

EL

E

F

IRL

I

L

NL

A

P

FIN

S

UK

GB

Severní Irsko

Celkový počet zaregistrovaných zemědělských podniků

50 666

35 667

249 966

211 490

334 008

138 263

234 257

1 882

—

105 943

93 684

31 540

35 671

108 658

31 533

Celkový počet zemědělských podniků podrobených kontrole

9 595

2 097

19 181

18 960

22 854

26 997

61 465

276

3 068

12 647

7 649

1 594

3 409

7 500

1 138

%

19 %

6 %

8 %

9 %

7 %

20 %

26 %

15 %

—

12 %

8 %

5 %

10 %

7 %

4 %

Celkový počet zaregistrovaných kusů skotu na začátku období

3 010 799

1 977 581

11 139 070

6 833 668

21 000 000

7 569 735

—

201 859

—

2 154 667

1 202 200

1 065 932

1 732 839

6 896 759

1 664 169

Celkový počet kusů skotu podrobených kontrole

757 990

179 238

1 178 221

783 925

1 587 594

996 917

1 928 147

46 402

337 480

480 377

110 699

80 897

233 251

608 202

29 083

%

25 %

9 %

11 %

11 %

8 %

13 %

—

23 %

—

22 %

9 %

8 %

13 %

9 %

2 %

Počet zjištěných přestupků

530

9 583

10 800

28 088

292 370

2 183

8 737

130

—

—

16 229

2 121

14 124

51 314

3 390

Uložené sankce

220

37

—

331

393

—

873

10

—

677

9

90

34 683

—

%

42 %

0 %

—

1 %

0 %

10 %

8 %

—

4 %

0 %

1 %

68 %

—

Počet zlikvidovaných zvířat

7

—

—

—

93

—

—

4

—

—

59

—

—

48

—

% (z počtu zvířat podrobených kontrole)

0,001 %

—

—

—

0,006 %

—

—

0,009 %

—

—

0,053 %

—

—

0,008 %

—

Poznámka č. 1: Referenční období není pro všechny členské státy stejné.

Poznámka č. 2: Vzhledem k relativitě údajů o „uložených sankcích“ není možné porovnat údaje poskytnuté jednotlivými členskými státy, jelikož nejsou založeny na jednotném hledisku. Některé členské státy uvedly počet uložených sankcí (BE, IT), jiné počet zemědělských podniků a zvířat, které byly předmětem sankcí (FR, LU, PT, FI, UK-GB), nebo pouze počet zemědělských podniků, kterým byly sankce uděleny (DK), či počet kusů skotu, které byly předmětem sankcí (SE), jeden členský stát udává počet případů řešených soudní cestou (ES).

Poznámka č. 3: Pro Řecko nejsou k dispozici žádné statistické údaje, jelikož dosud nezavedlo integrovaný administrativní a kontrolní systém.

Zdroj: Výroční zprávy stanovené nařízením Komise (ES) č.2630/97.

| 71. | V obou právních předpisech, které se odvolávají na SIEB, jsou navrhovány sankce. Předpis týkající se SIEB, jakož i jiné veterinární předpisy neuvádějí žádný finanční postih v případě nedodržení platných pravidel. Naproti tomu nařízení upravující IACS navrhuje v případě nedodržení pravidel finanční sankce. V případě závažných nesrovnalostí týkajících se identifikace a zjištěných při kontrolách mohou úkoly zpracovávané generálním ředitelstvím pro zemědělství vést k finančním opravám (47). Režimy sankcí jsou odlišné a mezi oběma systémy neexistuje žádná vazba. |
| --- | --- |

71.

V obou právních předpisech, které se odvolávají na SIEB, jsou navrhovány sankce. Předpis týkající se SIEB, jakož i jiné veterinární předpisy neuvádějí žádný finanční postih v případě nedodržení platných pravidel. Naproti tomu nařízení upravující IACS navrhuje v případě nedodržení pravidel finanční sankce. V případě závažných nesrovnalostí týkajících se identifikace a zjištěných při kontrolách mohou úkoly zpracovávané generálním ředitelstvím pro zemědělství vést k finančním opravám (47). Režimy sankcí jsou odlišné a mezi oběma systémy neexistuje žádná vazba.

Nesoulady při řízení prémií

Prémie na skot, které jsou předmětem kontrol v rámci integrovaného systému řízení a kontroly (IACS)

| 72. | V nařízení o integrovaném systému řízení a kontroly (IACS) se uvádí, že členské státy provádějí správní kontrolu, která umožňuje zajistit dodržování podmínek způsobilosti pro přidělování podpor a prémií. Tato správní kontrola zahrnuje zejména křížovou kontrolu pomocí databáze skotu. Pro potvrzení platnosti žádostí o prémie využívá tedy IACS počítačovou databázi skotu (ústřední složku SIEB) (48). |
| --- | --- |

72.

V nařízení o integrovaném systému řízení a kontroly (IACS) se uvádí, že členské státy provádějí správní kontrolu, která umožňuje zajistit dodržování podmínek způsobilosti pro přidělování podpor a prémií. Tato správní kontrola zahrnuje zejména křížovou kontrolu pomocí databáze skotu. Pro potvrzení platnosti žádostí o prémie využívá tedy IACS počítačovou databázi skotu (ústřední složku SIEB) (48).

| 73. | Komise dbá na to, aby všechny členské státy zavedly správní kontroly. Ty musí zahrnovat ověření všech podmínek způsobilosti pomocí databáze SIEB. Úroveň kontroly podmínek způsobilosti je ve čtyřech navštívených členských státech velmi různorodá. |
| --- | --- |

73.

Komise dbá na to, aby všechny členské státy zavedly správní kontroly. Ty musí zahrnovat ověření všech podmínek způsobilosti pomocí databáze SIEB. Úroveň kontroly podmínek způsobilosti je ve čtyřech navštívených členských státech velmi různorodá.

| 74. | Komise přesně vymezila správní kontroly, které mají být provedeny v rámci prémií za skot a které rozdělila na kontroly klíčové a kontroly pomocné. Neuvedla, jaké nesrovnalosti v oblasti identifikace se mají brát v úvahu, ani to, zda mohou výplaty zastavit či nikoli. V rámečku č. 8 je uveden přehled nesrovnalostí týkajících se přesunů.

  Příklady nesrovnalostí v případě přesunů: opuštění zemědělského podniku, po kterém nenásledoval žádný záznam o vstupu u jiného držitele (majitel zemědělského podniku, obchodník, jatka atd.), datum opuštění zemědělského podniku, které bylo pozdější než datum vstupu do dalšího zemědělského podniku, odchylky mezi datem opuštění zaznamenaným jedním držitelem a datem vstupu zaznamenaným následujícím držitelem (možnost nezaznamenaného mezistupně přesunu a ztráta zpětného vysledování). |
| --- | --- |

74.

Komise přesně vymezila správní kontroly, které mají být provedeny v rámci prémií za skot a které rozdělila na kontroly klíčové a kontroly pomocné. Neuvedla, jaké nesrovnalosti v oblasti identifikace se mají brát v úvahu, ani to, zda mohou výplaty zastavit či nikoli. V rámečku č. 8 je uveden přehled nesrovnalostí týkajících se přesunů.

Příklady nesrovnalostí v případě přesunů: opuštění zemědělského podniku, po kterém nenásledoval žádný záznam o vstupu u jiného držitele (majitel zemědělského podniku, obchodník, jatka atd.), datum opuštění zemědělského podniku, které bylo pozdější než datum vstupu do dalšího zemědělského podniku, odchylky mezi datem opuštění zaznamenaným jedním držitelem a datem vstupu zaznamenaným následujícím držitelem (možnost nezaznamenaného mezistupně přesunu a ztráta zpětného vysledování).

Mimořádná opatření na podporu trhu s hovězím masem po vypuknutí krizové situace v souvislosti s bovinní spongiformní encefalopatií (BSE)

| 75. | Během krizové situace s BSE v roce 1996 zavedla Komise nařízení, které stanovilo porážku a likvidaci kusů skotu starších 30 měsíců a které se vztahovalo výhradně na Spojené království (49). Během druhé krize v roce 2000 přijala Komise nová opatření použitelná pro ostatní členské státy. V tomto novém nařízení Komise stanovuje, že pokud mají být zvířata způsobilá pro platby přiznávané v případě porážky a likvidace skotu, musí být identifikována a evidována v souladu s nařízením o SIEB (50). |
| --- | --- |

75.

Během krizové situace s BSE v roce 1996 zavedla Komise nařízení, které stanovilo porážku a likvidaci kusů skotu starších 30 měsíců a které se vztahovalo výhradně na Spojené království (49). Během druhé krize v roce 2000 přijala Komise nová opatření použitelná pro ostatní členské státy. V tomto novém nařízení Komise stanovuje, že pokud mají být zvířata způsobilá pro platby přiznávané v případě porážky a likvidace skotu, musí být identifikována a evidována v souladu s nařízením o SIEB (50).

| 76. | Nařízení použitelné pro Spojené království nebylo po zavedení této podmínky změněno. Proto se pro způsobilost zvířat pro platby v případě porážky a likvidace skotu nepožadovalo, aby byla tato zvířata identifikována a evidována v souladu s nařízením o SIEB. Toto rozdílné zacházení s členskými státy vytváří nesoulad právních předpisů. SIEB byl totiž v EU zaveden po krizové situaci s BSE. Pouze Spojené království, stát jehož se onemocnění dotklo nejvíce, nebylo právně vázáno provádět křížovou kontrolu pomocí vnitrostátní databází a mělo právo na platby pro neidentifikovaná zvířata porážená za účelem likvidace. |
| --- | --- |

76.

Nařízení použitelné pro Spojené království nebylo po zavedení této podmínky změněno. Proto se pro způsobilost zvířat pro platby v případě porážky a likvidace skotu nepožadovalo, aby byla tato zvířata identifikována a evidována v souladu s nařízením o SIEB. Toto rozdílné zacházení s členskými státy vytváří nesoulad právních předpisů. SIEB byl totiž v EU zaveden po krizové situaci s BSE. Pouze Spojené království, stát jehož se onemocnění dotklo nejvíce, nebylo právně vázáno provádět křížovou kontrolu pomocí vnitrostátní databází a mělo právo na platby pro neidentifikovaná zvířata porážená za účelem likvidace.

| 77. | Komise zdůvodnila rozdíl v zacházení cílem sledovaným v nařízení z roku 1996, které mělo umožnit stáhnout z trhu starší krávy, které nepodléhaly povinnosti identifikace a jejichž věk nemohl být určen po přezkoumání zubů. Tuto argumentaci, která již dnes není opodstatněná, bylo možno ospravedlnit tím, že zavedení podmínek identifikace pro starší zvířata by zvýšilo riziko neveřejných porážek. |
| --- | --- |

77.

Komise zdůvodnila rozdíl v zacházení cílem sledovaným v nařízení z roku 1996, které mělo umožnit stáhnout z trhu starší krávy, které nepodléhaly povinnosti identifikace a jejichž věk nemohl být určen po přezkoumání zubů. Tuto argumentaci, která již dnes není opodstatněná, bylo možno ospravedlnit tím, že zavedení podmínek identifikace pro starší zvířata by zvýšilo riziko neveřejných porážek.

ZJIŠTĚNÍ AUDITU ÚČETNÍHO DVORA PROVEDENÉHO V ČLENSKÝCH STÁTECH

| 78. | Situace, již jsme mohli pozorovat ve čtyřech členských státech navštívených během prvního pololetí roku 2002, tedy více jak čtyřiadvacet měsíců po uplynutí lhůty 31. prosince 1999 stanovené pro zavedení účinného systému identifikace a evidence, vykazovala nedostatky. Některé členské státy byly v okamžiku auditu ještě ve stádiu vývoje svého vlastního systému a ve všech navštívených členských státech se uvažovalo o dalších zlepšeních. Jestliže některá zjištění Účetního dvora ztratila v mezidobí své opodstatnění, jiné slabiny identifikované v té době jsou předmětem doporučení (viz odstavce 92 až 99) a musí být ještě napraveny. V tabulce 4 je pro všechny čtyři navštívené členské státy doložena situace pozorovaná v roce 2002 v pěti oblastech, jmenovitě pro ušní značky, evidence zemědělských podniků, zvířecí pasy, počítačové databáze a úroveň účasti různých držitelů na systému. |
| --- | --- |

78.

Situace, již jsme mohli pozorovat ve čtyřech členských státech navštívených během prvního pololetí roku 2002, tedy více jak čtyřiadvacet měsíců po uplynutí lhůty 31. prosince 1999 stanovené pro zavedení účinného systému identifikace a evidence, vykazovala nedostatky. Některé členské státy byly v okamžiku auditu ještě ve stádiu vývoje svého vlastního systému a ve všech navštívených členských státech se uvažovalo o dalších zlepšeních. Jestliže některá zjištění Účetního dvora ztratila v mezidobí své opodstatnění, jiné slabiny identifikované v té době jsou předmětem doporučení (viz odstavce 92 až 99) a musí být ještě napraveny. V tabulce 4 je pro všechny čtyři navštívené členské státy doložena situace pozorovaná v roce 2002 v pěti oblastech, jmenovitě pro ušní značky, evidence zemědělských podniků, zvířecí pasy, počítačové databáze a úroveň účasti různých držitelů na systému.

Ušní značky

| 79. | Předpisy stanoví, že množství ušních značek rozdaných majitelům zemědělských podniků pokrývá potřeby nejdéle na dobu jednoho roku. V navštívených členských státech nebyly ušní značky ještě stále na toto množství omezeny. Formát ušních značek povětšinou odpovídá předepsaným požadavkům (viz fotografie 1). |
| --- | --- |

79.

Předpisy stanoví, že množství ušních značek rozdaných majitelům zemědělských podniků pokrývá potřeby nejdéle na dobu jednoho roku. V navštívených členských státech nebyly ušní značky ještě stále na toto množství omezeny. Formát ušních značek povětšinou odpovídá předepsaným požadavkům (viz fotografie 1).

| 80. | V Německu, ve Francii a v Itálii nevyhodnotily vnitrostátní orgány jakost ušních značek za použití takových ukazatelů, jako je objem ztrát ušních značek nebo častost výměny. Stejně tak neprozkoumaly postupy pro přidělování zakázek. Naproti tomu ve Spojeném království, kde byly schváleny ušní značky pocházející od 12 různých výrobců, jsou k dispozici statistické údaje („Ear Tag Allocation System“ (systém přidělování ušních značek)) a ty ukazují, že po čtyřech letech bylo vyměněno 10,8 % všech značek. Objem obměny byl velmi proměnlivý v závislosti na dodavatelích a mohl někdy dosáhnout i 23 %. |
| --- | --- |

80.

V Německu, ve Francii a v Itálii nevyhodnotily vnitrostátní orgány jakost ušních značek za použití takových ukazatelů, jako je objem ztrát ušních značek nebo častost výměny. Stejně tak neprozkoumaly postupy pro přidělování zakázek. Naproti tomu ve Spojeném království, kde byly schváleny ušní značky pocházející od 12 různých výrobců, jsou k dispozici statistické údaje („Ear Tag Allocation System“ (systém přidělování ušních značek)) a ty ukazují, že po čtyřech letech bylo vyměněno 10,8 % všech značek. Objem obměny byl velmi proměnlivý v závislosti na dodavatelích a mohl někdy dosáhnout i 23 %.

Evidence zemědělských podniků

| 81. | Evidence zemědělských podniků nebyly vždy ve formátu požadovaném v právních předpisech. Ve všech navštívených členských státech nepřebírala evidence používaná na jatkách, ve velkoobchodě a u obchodníků všechny informace požadované v právních předpisech (viz rámeček č. 9).

  Ve Francii neprovedl příslušný orgán podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1760/2000 schválení evidence určené pro všechny kategorie držitelů. Schválený formát evidence pro chovné zemědělské podniky nestanovil průběžné záznamy o přesunech stáda a nedával možnost přímo se seznámit s počtem kusů skotu vyskytujících se v zemědělském podniku.V Itálii souběžně existovaly dva rozdílné vzory stájové evidence. Ani jeden ze vzorů nepočítal s průběžným zaznamenáváním přesunů skotu. Pro jatka nebyla schválena žádná evidence.Ve Spojeném království nevedli obchodníci, správci trhů a jatka vždy evidenci ve formátu schváleném příslušným orgánem. |
| --- | --- |

81.

Evidence zemědělských podniků nebyly vždy ve formátu požadovaném v právních předpisech. Ve všech navštívených členských státech nepřebírala evidence používaná na jatkách, ve velkoobchodě a u obchodníků všechny informace požadované v právních předpisech (viz rámeček č. 9).

Ve Francii neprovedl příslušný orgán podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1760/2000 schválení evidence určené pro všechny kategorie držitelů. Schválený formát evidence pro chovné zemědělské podniky nestanovil průběžné záznamy o přesunech stáda a nedával možnost přímo se seznámit s počtem kusů skotu vyskytujících se v zemědělském podniku.V Itálii souběžně existovaly dva rozdílné vzory stájové evidence. Ani jeden ze vzorů nepočítal s průběžným zaznamenáváním přesunů skotu. Pro jatka nebyla schválena žádná evidence.Ve Spojeném království nevedli obchodníci, správci trhů a jatka vždy evidenci ve formátu schváleném příslušným orgánem.

Zvířecí pasy

| 82. | Formát zvířecích pasů se v jednotlivých členských státech velmi lišil, každý členský stát si vyvinul svůj vlastní systém. Zvířecí pasy nebyly mezi sebou srovnatelné a chovatelé v jiném členském státě nemohli odhalit logický princip, podle kterého byly různé pasy zpracovány (viz fotografie 2). Sledování pasů zvířat přemisťujících se mezi členskými státy nebylo v navštívených členských státech dostatečné (viz rámeček č. 10).

  V Itálii nebyla spolehlivost pasů zaručena. V některých oblastech totiž současně existovaly různé vzory pasů, ručně vypsané pasy byly používány vedle pasů vytištěných. V některých případech neobsahovaly pasy telat dovezených ze třetích zemí a identifikovaných v zemědělském podniku vstupu žádný údaj týkající se jejich provenience. Italské úřady se rozhodly, že nebudou pro zvířata pocházející z ostatních členských států vydávat nové pasy, ale informace obsažené v čárových kódech pasů přemístěných zvířat nebyly soustavně využívány proto, že tyto čárové kódy nebyly standardizovány. Pasy poražených zvířat nebyly soustavně odevzdávány příslušnému orgánu. Některá jatka posílala pasy do sídla vnitrostátní databáze, další je zasílala místním jednotkám a jiná si je po několik let schovávala. Neexistovala žádná křížová kontrola mezi pasy poražených zvířat a mezi informacemi týkajícími se jatek a sdělovanými těmito jatkami do databází.V Bavorsku a v Sasku neexistoval postup umožňující monitorovat odevzdávání pasů po porážce skotu. Pasy nebyly soustavně odevzdávány „Regionalstelle“ spolkové země. Kromě toho jatka nevyplňovala zvířecí pasy pro všechny poražené kusy skotu. V případě opětného vydávání pasů neexistoval postup, jak se ujistit o opodstatněnosti těchto nových vydání.Francouzské orgány vydávají zvířatům pocházejícím z dalších členských států nový pas. Pasy přemisťovaných zvířat pocházejících z jiného členského státu nebyly odevzdávány státu původu. Tyto pasy byly shromažďovány buď na ministerstvu zemědělství nebo u místních orgánů v očekávání jejich případného zpětného vydání do členského státu původu. Neexistoval ani postup evidence těchto pasů, ani systém jejich znehodnocení. |
| --- | --- |

82.

Formát zvířecích pasů se v jednotlivých členských státech velmi lišil, každý členský stát si vyvinul svůj vlastní systém. Zvířecí pasy nebyly mezi sebou srovnatelné a chovatelé v jiném členském státě nemohli odhalit logický princip, podle kterého byly různé pasy zpracovány (viz fotografie 2). Sledování pasů zvířat přemisťujících se mezi členskými státy nebylo v navštívených členských státech dostatečné (viz rámeček č. 10).

V Itálii nebyla spolehlivost pasů zaručena. V některých oblastech totiž současně existovaly různé vzory pasů, ručně vypsané pasy byly používány vedle pasů vytištěných. V některých případech neobsahovaly pasy telat dovezených ze třetích zemí a identifikovaných v zemědělském podniku vstupu žádný údaj týkající se jejich provenience. Italské úřady se rozhodly, že nebudou pro zvířata pocházející z ostatních členských států vydávat nové pasy, ale informace obsažené v čárových kódech pasů přemístěných zvířat nebyly soustavně využívány proto, že tyto čárové kódy nebyly standardizovány. Pasy poražených zvířat nebyly soustavně odevzdávány příslušnému orgánu. Některá jatka posílala pasy do sídla vnitrostátní databáze, další je zasílala místním jednotkám a jiná si je po několik let schovávala. Neexistovala žádná křížová kontrola mezi pasy poražených zvířat a mezi informacemi týkajícími se jatek a sdělovanými těmito jatkami do databází.V Bavorsku a v Sasku neexistoval postup umožňující monitorovat odevzdávání pasů po porážce skotu. Pasy nebyly soustavně odevzdávány „Regionalstelle“ spolkové země. Kromě toho jatka nevyplňovala zvířecí pasy pro všechny poražené kusy skotu. V případě opětného vydávání pasů neexistoval postup, jak se ujistit o opodstatněnosti těchto nových vydání.Francouzské orgány vydávají zvířatům pocházejícím z dalších členských států nový pas. Pasy přemisťovaných zvířat pocházejících z jiného členského státu nebyly odevzdávány státu původu. Tyto pasy byly shromažďovány buď na ministerstvu zemědělství nebo u místních orgánů v očekávání jejich případného zpětného vydání do členského státu původu. Neexistoval ani postup evidence těchto pasů, ani systém jejich znehodnocení.

Počítačové databáze a jakost údajů

| 83. | V předpisech se uvádí, že držitelé zaznamenávají v databázi všechny přesuny do zemědělského podniku a z něj, aniž by přesně stanovily, jaký typ informací má být sdělován. Informace v oznámeních o přesunech nebyly proto vždy úplné. Francouzské orgány tak shromažďovaly velmi omezené informace o určení skotu. Držitelé měli pouze uvést důvod, proč bylo zvíře odvezeno, a to buď „řeznictví“ nebo „chov“, aniž by byla poskytnuta informace o skutečném místě určení daného kusu (francouzský trh nebo jiná země). V důsledku toho neposkytovala databáze žádnou informaci o přemisťování zvířat v rámci území Společenství nebo mimo ně. Sběrná střediska v Itálii neoznamovala přesuny soustavně. Kromě toho bylo zaznamenáno velké zpoždění ve zpracování oznámení. V letech 2000 a 2001 bylo více jak 95 % oznámení všeho druhu zaznamenáno do databáze ve lhůtě delší než je stanoveno v předpisech. |
| --- | --- |

83.

V předpisech se uvádí, že držitelé zaznamenávají v databázi všechny přesuny do zemědělského podniku a z něj, aniž by přesně stanovily, jaký typ informací má být sdělován. Informace v oznámeních o přesunech nebyly proto vždy úplné. Francouzské orgány tak shromažďovaly velmi omezené informace o určení skotu. Držitelé měli pouze uvést důvod, proč bylo zvíře odvezeno, a to buď „řeznictví“ nebo „chov“, aniž by byla poskytnuta informace o skutečném místě určení daného kusu (francouzský trh nebo jiná země). V důsledku toho neposkytovala databáze žádnou informaci o přemisťování zvířat v rámci území Společenství nebo mimo ně. Sběrná střediska v Itálii neoznamovala přesuny soustavně. Kromě toho bylo zaznamenáno velké zpoždění ve zpracování oznámení. V letech 2000 a 2001 bylo více jak 95 % oznámení všeho druhu zaznamenáno do databáze ve lhůtě delší než je stanoveno v předpisech.

| 84. | Mechanismus odhalování nesrovnalostí přesunů a nakládání s těmito nesrovnalostmi se v navštívených členských státech velmi lišil (viz rámeček č. 11).

  V Německu byla zavedena sada 600 předběžných kontrolních testů, aby se zajistila optimální jakost údajů vložených do databáze. Byly rovněž provedeny i další následné testy. Kromě toho německé orgány zavedly v databázi ukazatel jakosti údajů. Tento ukazatel uváděl procento zvířat vykazujících nesrovnalosti ve vztahu k celkovému počtu přesunů.Pokud jde o oznámení o vstupu provedená v roce 2001 v Itálii, v 515 967 z těchto oznámení nebyl uveden původ přesunu (21 % z celkového množství). K 1. lednu 2002 byl oznámen odchod 2 305 076 zvířat, aniž by bylo uvedeno místo jejich určení. V březnu 2002 bylo ve vnitrostátní databázi zaznamenáno 743 079 dvojmo vydaných ušních značek.Ve Velké Británii bylo zaznamenáno zpoždění v oznamování přesunů. Po jistém počtu přesunů směrem ven nenásledoval přesun směrem dovnitř, což znamená, že zvířata se „ztratila“. Kromě toho byly některé nesrovnalosti napraveny za pomoci automatického postupu, který chybějící přesun sám vygeneroval (v dubnu 2002 bylo napočítáno 1 915 000„opravných“ přesunů).Ve Francii neměla sběrná střediska a prodejci povinnost oznamovat přesuny, pokud u nich skot zůstával po dobu delší než 30 dnů. Pokud jde o jatka, ta neměla vůbec povinnost přesuny oznamovat. |
| --- | --- |

84.

Mechanismus odhalování nesrovnalostí přesunů a nakládání s těmito nesrovnalostmi se v navštívených členských státech velmi lišil (viz rámeček č. 11).

V Německu byla zavedena sada 600 předběžných kontrolních testů, aby se zajistila optimální jakost údajů vložených do databáze. Byly rovněž provedeny i další následné testy. Kromě toho německé orgány zavedly v databázi ukazatel jakosti údajů. Tento ukazatel uváděl procento zvířat vykazujících nesrovnalosti ve vztahu k celkovému počtu přesunů.Pokud jde o oznámení o vstupu provedená v roce 2001 v Itálii, v 515 967 z těchto oznámení nebyl uveden původ přesunu (21 % z celkového množství). K 1. lednu 2002 byl oznámen odchod 2 305 076 zvířat, aniž by bylo uvedeno místo jejich určení. V březnu 2002 bylo ve vnitrostátní databázi zaznamenáno 743 079 dvojmo vydaných ušních značek.Ve Velké Británii bylo zaznamenáno zpoždění v oznamování přesunů. Po jistém počtu přesunů směrem ven nenásledoval přesun směrem dovnitř, což znamená, že zvířata se „ztratila“. Kromě toho byly některé nesrovnalosti napraveny za pomoci automatického postupu, který chybějící přesun sám vygeneroval (v dubnu 2002 bylo napočítáno 1 915 000„opravných“ přesunů).Ve Francii neměla sběrná střediska a prodejci povinnost oznamovat přesuny, pokud u nich skot zůstával po dobu delší než 30 dnů. Pokud jde o jatka, ta neměla vůbec povinnost přesuny oznamovat.

| 85. | Ve Francii a v Itálii nebyly místní databáze synchronizovány s celostátní databází. Ve Francii přispívalo do celostátní databáze 43 místních databází. U 75 % navštívených zemědělských podniků byly zjištěny kvantitativní a kvalitativní rozdíly mezi údaji obsaženými v celostátní databázi a v místní databázi. V Itálii nemělo všech 198 místních databází přímý přístup do celostátní databáze. Kromě toho jatka nebyla vůbec propojena s celostátní databází. Ve všech navštívených zemědělských podnicích byly zjištěny rozdíly mezi údaji pocházejícími z různých databází. |
| --- | --- |

85.

Ve Francii a v Itálii nebyly místní databáze synchronizovány s celostátní databází. Ve Francii přispívalo do celostátní databáze 43 místních databází. U 75 % navštívených zemědělských podniků byly zjištěny kvantitativní a kvalitativní rozdíly mezi údaji obsaženými v celostátní databázi a v místní databázi. V Itálii nemělo všech 198 místních databází přímý přístup do celostátní databáze. Kromě toho jatka nebyla vůbec propojena s celostátní databází. Ve všech navštívených zemědělských podnicích byly zjištěny rozdíly mezi údaji pocházejícími z různých databází.

| 86. | Jakost informací obsažených v databázích byla v Německu posouzena jako uspokojivá, ale ve všech třech ostatních členských státech jako neuspokojivá. Bylo zpracováno málo ukazatelů jakosti údajů přebíraných do databází a pro potvrzení jakosti těchto údajů nebyly použity externí zdroje. |
| --- | --- |

86.

Jakost informací obsažených v databázích byla v Německu posouzena jako uspokojivá, ale ve všech třech ostatních členských státech jako neuspokojivá. Bylo zpracováno málo ukazatelů jakosti údajů přebíraných do databází a pro potvrzení jakosti těchto údajů nebyly použity externí zdroje.

Oznámení od různých držitelů

| 87. | Pokud jde o oznámení, úroveň účasti jednotlivých držitelů byla posouzena jako uspokojivá v případě chovatelů. Zpětné vysledování však přesto není úplné, pokud všichni držitelé, i dočasní, jako jsou obchodníci, velkoobchodníci a správci sběrných středisek, nebudou oznamovat vstupy a výstupy. |
| --- | --- |

87.

Pokud jde o oznámení, úroveň účasti jednotlivých držitelů byla posouzena jako uspokojivá v případě chovatelů. Zpětné vysledování však přesto není úplné, pokud všichni držitelé, i dočasní, jako jsou obchodníci, velkoobchodníci a správci sběrných středisek, nebudou oznamovat vstupy a výstupy.

| 88. | Ve Francii nebyla do systému začleněna jatka. Jatka představují spojnici mezi identifikací ve vlastním slova smyslu a označováním hovězího masa. Z tohoto důvodu představují klíčový spojovací prvek v realizaci úplného zpětného vysledování. |
| --- | --- |

88.

Ve Francii nebyla do systému začleněna jatka. Jatka představují spojnici mezi identifikací ve vlastním slova smyslu a označováním hovězího masa. Z tohoto důvodu představují klíčový spojovací prvek v realizaci úplného zpětného vysledování.

Informace o přemisťování skotu

| 89. | V databázi Francie, která uskutečňuje více jak 50 % vývozu v rámci Společenství, nejsou žádné informace o přesunech ve vztahu k ostatním členským státům. U ostatních členských států ukazují informace pocházející z počítačových databází a týkající se přemisťování skotu v rámci Společenství na podstatné odchylky mezi výstupy hlášenými členským státem původu a vstupy hlášenými členským státem určení (viz tabulka 7). V rámečku č. 12 jsou uvedeny příklady nesrovnalostí a nesouladů zjištěných mezi vnitrostátními databázemi.
  Tabulka 7
  Harmonizace údajů o přesunech skotu v rámci Společenství obsažených ve vnitrostátních databázích
  RŘESUNY V ROCE 2000











  Přesun z | Do | Německa | Francie | Itálie | Spojeného království (Velké Británie a Severního Irska) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Německa | Databáze země určení | | n.d. | 18 255 | 52 |
| Databáze Německa | | 51 432 | 79 691 | 23 |
| Odchylky | | n.d. | 61 436 | 29 |
| Francie | Databáze země určení | 16 642 | | 401 894 | 202 |
| Databáze Francie | n.d. | | n.d. | n.d. |
| Odchylky | n.d. | | n.d. | n.d. |
| Itálie | Databáze země určení | 1 126 | n.d. | | 5 |
| Databáze Itálie | 0 | 174 | | 160 |
| Odchylky | 1 126 | n.d. | | 155 |
| Spojeného království (Velké Británie a Severního Irska) | Databáze země určení | 0 | n.d. | 160 | |
| Databáze Spojeného království (Velké Británie a Severního Irska) | 0 | 0 | 0 | |
| Odchylky | 0 | n.d. | 160 | |
| n.d.: údaje nejsou k dispozici.

  Zdroj: vnitrostátní databáze. |

89.

V databázi Francie, která uskutečňuje více jak 50 % vývozu v rámci Společenství, nejsou žádné informace o přesunech ve vztahu k ostatním členským státům. U ostatních členských států ukazují informace pocházející z počítačových databází a týkající se přemisťování skotu v rámci Společenství na podstatné odchylky mezi výstupy hlášenými členským státem původu a vstupy hlášenými členským státem určení (viz tabulka 7). V rámečku č. 12 jsou uvedeny příklady nesrovnalostí a nesouladů zjištěných mezi vnitrostátními databázemi.

Tabulka 7

Harmonizace údajů o přesunech skotu v rámci Společenství obsažených ve vnitrostátních databázích

RŘESUNY V ROCE 2000

Přesun z

Do

Německa

Francie

Itálie

Spojeného království (Velké Británie a Severního Irska)

Německa

Databáze země určení

n.d.

18 255

52

Databáze Německa

51 432

79 691

23

Odchylky

n.d.

61 436

29

Francie

Databáze země určení

16 642

401 894

202

Databáze Francie

n.d.

n.d.

n.d.

Odchylky

n.d.

n.d.

n.d.

Itálie

Databáze země určení

1 126

n.d.

5

Databáze Itálie

0

174

160

Odchylky

1 126

n.d.

155

Spojeného království (Velké Británie a Severního Irska)

Databáze země určení

0

n.d.

160

Databáze Spojeného království (Velké Británie a Severního Irska)

0

0

0

Odchylky

0

n.d.

160

n.d.: údaje nejsou k dispozici.

Zdroj: vnitrostátní databáze.

PŘESUNY V ROCE 2001

| Přesun z | Do | Německa | Francie | Itálie | Spojeného království (Velké Británie a Severního Irska) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Německa | Databáze země určení | | n.d. | 22 687 | 1 122 |
| Databáze Německa | | 62 809 | 114 820 | 163 |
| Odchylky | | n.d. | 92 133 | 959 |
| Francie | Databáze země určení | 8 847 | | 367 769 | 159 |
| Databáze Francie | n.d. | | n.d. | n.d. |
| Odchylky | n.d. | | n.d. | n.d. |
| Itálie | Databáze země určení | 73 | n.d. | | 37 |
| Databáze Itálie | 0 | 353 | | 0 |
| Odchylky | 73 | n.d. | | 37 |
| Spojeného království (Velké Británie a Severního Irska) | Databáze země určení | 0 | n.d. | 82 | |
| Databáze Spojeného království (Velké Británie a Severního Irska) | 0 | 0 | 0 | |
| Odchylky | 0 | n.d. | 82 | |
| n.d.: údaje nejsou k dispozici.

  Zdroj: vnitrostátní databáze. |

Přesun z

Do

Německa

Francie

Itálie

Spojeného království (Velké Británie a Severního Irska)

Německa

Databáze země určení

n.d.

22 687

1 122

Databáze Německa

62 809

114 820

163

Odchylky

n.d.

92 133

959

Francie

Databáze země určení

8 847

367 769

159

Databáze Francie

n.d.

n.d.

n.d.

Odchylky

n.d.

n.d.

n.d.

Itálie

Databáze země určení

73

n.d.

37

Databáze Itálie

0

353

0

Odchylky

73

n.d.

37

Spojeného království (Velké Británie a Severního Irska)

Databáze země určení

0

n.d.

82

Databáze Spojeného království (Velké Británie a Severního Irska)

0

0

0

Odchylky

0

n.d.

82

n.d.: údaje nejsou k dispozici.

Zdroj: vnitrostátní databáze.

V italské databázi bylo pro rok 2001 zaznamenáno pouze 22 687 zvířat pocházejících z Německa, zatímco podle německé databáze jich bylo do Itálie převezeno 114 820. V roce 2000 představují tyto údaje ve stejném pořadí 18 255 a 79 691. Kromě toho nebyl v italské databázi sebemenší údaj o přejezdech směrem do Německa, ačkoli vstupy z Itálie byly v německé databázi zaznamenány (1 126 kusů skotu v roce 2000 a 73 kusů skotu v roce 2001).V německé databázi bylo v roce 2000 hlášeno pouze 23 zvířat vyvezených do Spojeného království, zatímco v databázích Spojeného království jich bylo zaznamenáno 52. V roce 2001 vykazovala německá databáze 163 zvířat vyvezených do Spojeného království, zatímco databáze Spojeného království jich uváděly 1 122.Zatímco v databázích Spojeného království nebyl zaznamenán žádný přejezd, v italské databázi byly uvedeny vstupy v počtu 160 kusů skotu v roce 2000 a 82 kusů v roce 2001, ačkoli byly tyto přesuny vlastně zakázány.Na další nesoulad musíme upozornit na úrovni přejezdů z Itálie směrem do Spojeného království. V roce 2000 bylo hlášeno, že z Itálie do Spojeného království bylo převezeno 160 zvířat, zatímco databáze Spojeného království jich uváděly pouze 5. V roce 2001 se situace obrátila, protože italská databáze nezaznamenala žádný převoz do Spojeného království, zatímco vstupů bylo zaznamenáno 37.

| 90. | Výrazné odchylky (viz tabulka 8) lze v letech 2000 a 2001 nalézt i mezi údaji z Eurostatu a údaji z vnitrostátních databází, pokud jde o obchod s třetími zeměmi. S ohledem na šetření provedené Účetním dvorem neexistuje mezi údaji pocházejícími z obou zdrojů žádná návaznost. Nebylo možno získat přesný obrázek o přemisťování zvířat mezi členskými státy a třetími zeměmi.
  Tabulka 8
  Porovnání údajů o dovozech ze třetích zemí
  DOVOZY V ROCE 2000 | Německo | Francie | Itálie | Spojené království |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podle Eurostatu | 118 780 | 25 | 330 632 | 432 |
| Podle vnitrostátních databází | 33 583 | n.d. | 170 184 | 1 127 |
| Odchylky | 85 197 | n.d. | 160 448 | – 695 |
| % | 254 % | n.d. | 94 % | –62 % |
| n.d.: údaje nejsou k dispozici.

  Zdroj: Eurostat a vnitrostátní databáze. |

90.

Výrazné odchylky (viz tabulka 8) lze v letech 2000 a 2001 nalézt i mezi údaji z Eurostatu a údaji z vnitrostátních databází, pokud jde o obchod s třetími zeměmi. S ohledem na šetření provedené Účetním dvorem neexistuje mezi údaji pocházejícími z obou zdrojů žádná návaznost. Nebylo možno získat přesný obrázek o přemisťování zvířat mezi členskými státy a třetími zeměmi.

Tabulka 8

Porovnání údajů o dovozech ze třetích zemí

DOVOZY V ROCE 2000

Německo

Francie

Itálie

Spojené království

Podle Eurostatu

118 780

25

330 632

432

Podle vnitrostátních databází

33 583

n.d.

170 184

1 127

Odchylky

85 197

n.d.

160 448

– 695

%

254 %

n.d.

94 %

–62 %

n.d.: údaje nejsou k dispozici.

Zdroj: Eurostat a vnitrostátní databáze.

DOVOZY V ROCE 2001

| | Německo | Francie | Itálie | Spojené království |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Podle Eurostatu | 74 730 | 8 | 310 739 | 49 |
| Podle vnitrostátních databází | 21 637 | n.d. | 128 515 | 65 |
| Odchylky | 53 093 | n.d. | 182 224 | –16 |
| % | 245 % | n.d. | 142 % | –25 % |
| n.d.: údaje nejsou k dispozici.

  Zdroj: Eurostat a vnitrostátní databáze. |

Německo

Francie

Itálie

Spojené království

Podle Eurostatu

74 730

8

310 739

49

Podle vnitrostátních databází

21 637

n.d.

128 515

65

Odchylky

53 093

n.d.

182 224

–16

%

245 %

n.d.

142 %

–25 %

n.d.: údaje nejsou k dispozici.

Zdroj: Eurostat a vnitrostátní databáze.

Kontroly na místě

| 91. | Kontroly na místě uskutečněné členskými státy (viz tabulka 6) byly posouzeny následujícím způsobem. V Německu byly kontroly na místě organizovány na úrovni spolkových zemí. V Bavorsku nebyl dodržen minimální objem 10 % kontrol, metoda pro výběr příjemců, kteří měli být kontrolováni, nevycházela z roční analýzy rizik, nebyly použity sankce stanovené v předpisech a výsledky kontrol na místě nebyly soustavně předávány správcům prémií. Ve Francii a Spojeném království nebyl pro kontroly na místě dodržen minimální objem 10 %. V Itálii byla spolehlivost kontrol na místě zpochybněna v důsledku toho, jak vypadala jakost kontrol, formalizace výsledků a kontrol, použití sankcí a předávání výsledků správcům prémií. |
| --- | --- |

91.

Kontroly na místě uskutečněné členskými státy (viz tabulka 6) byly posouzeny následujícím způsobem. V Německu byly kontroly na místě organizovány na úrovni spolkových zemí. V Bavorsku nebyl dodržen minimální objem 10 % kontrol, metoda pro výběr příjemců, kteří měli být kontrolováni, nevycházela z roční analýzy rizik, nebyly použity sankce stanovené v předpisech a výsledky kontrol na místě nebyly soustavně předávány správcům prémií. Ve Francii a Spojeném království nebyl pro kontroly na místě dodržen minimální objem 10 %. V Itálii byla spolehlivost kontrol na místě zpochybněna v důsledku toho, jak vypadala jakost kontrol, formalizace výsledků a kontrol, použití sankcí a předávání výsledků správcům prémií.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

| 92. | Pokud se domníváme, že cílem předpisů v oblasti identifikace a evidence skotu je zajistit zpětné vysledování všech přesunů skotu na území Evropské unie, vykazují příslušné právní předpisy koncepční nedostatky (odstavce 33–46). V právních předpisech Společenství není stanoven postup pro sledování přesunů skotu mezi členskými státy, přestože 3–4 % skotu se každoročně přesouvá na území jiného členského státu.






  — | Právní předpisy by měly zajišťovat soustavnou výměnu informací mezi databázemi v členských státech, aby bylo možno zpětně vysledovat přesuny skotu po území Společenství podle požadavků právních předpisů Společenství (odstavce 35–37). |
| --- | --- | --- |

92.

Pokud se domníváme, že cílem předpisů v oblasti identifikace a evidence skotu je zajistit zpětné vysledování všech přesunů skotu na území Evropské unie, vykazují příslušné právní předpisy koncepční nedostatky (odstavce 33–46). V právních předpisech Společenství není stanoven postup pro sledování přesunů skotu mezi členskými státy, přestože 3–4 % skotu se každoročně přesouvá na území jiného členského státu.

—

Právní předpisy by měly zajišťovat soustavnou výměnu informací mezi databázemi v členských státech, aby bylo možno zpětně vysledovat přesuny skotu po území Společenství podle požadavků právních předpisů Společenství (odstavce 35–37).

| 93. | Platné právní předpisy vykazují nepřesnosti nebo nedostatečnou provázanost, což způsobuje, že členské státy s nimi zacházejí nejednotně (odstavec 38). Systém navíc komplikuje možnost různého používání právních předpisů (odstavec 39).






  — | Všichni držitelé skotu by měli být zapojeni do SIEB (viz odstavec 32). Oznámení by ve všech členských státech měla odpovídat přesným a totožným pravidlům. Vedení evidence by mělo být přizpůsobeno činnostem jednotlivých držitelů, přičemž by se měl zohlednit technologický vývoj (optické čtení čárových kódů, internet atd.). Měly by být zavedeny postupy pro kontrolu a odevzdávání zvířecích pasů organizaci, která je vydala. Kromě toho by měla existovat větší slučitelnost mezi identifikačními čísly (odstavce 38–39). |
| --- | --- | --- |

93.

Platné právní předpisy vykazují nepřesnosti nebo nedostatečnou provázanost, což způsobuje, že členské státy s nimi zacházejí nejednotně (odstavec 38). Systém navíc komplikuje možnost různého používání právních předpisů (odstavec 39).

—

Všichni držitelé skotu by měli být zapojeni do SIEB (viz odstavec 32). Oznámení by ve všech členských státech měla odpovídat přesným a totožným pravidlům. Vedení evidence by mělo být přizpůsobeno činnostem jednotlivých držitelů, přičemž by se měl zohlednit technologický vývoj (optické čtení čárových kódů, internet atd.). Měly by být zavedeny postupy pro kontrolu a odevzdávání zvířecích pasů organizaci, která je vydala. Kromě toho by měla existovat větší slučitelnost mezi identifikačními čísly (odstavce 38–39).

| 94. | Databáze vyvinuté v členských státech jsou do velké míry nejednotné, což brání propojení mezi těmito databázemi (odstavce 40–41).






  — | Je-li cílem umožnit spolehlivou interoperabilitu mezi vnitrostátními databázemi, měla by být Komise oprávněna k tomu, aby stanovila společná pravidla umožňující propojení databází členských států (odstavce 40–41). |
| --- | --- | --- |

94.

Databáze vyvinuté v členských státech jsou do velké míry nejednotné, což brání propojení mezi těmito databázemi (odstavce 40–41).

—

Je-li cílem umožnit spolehlivou interoperabilitu mezi vnitrostátními databázemi, měla by být Komise oprávněna k tomu, aby stanovila společná pravidla umožňující propojení databází členských států (odstavce 40–41).

| 95. | Každý členský stát přijal pro SIEB svá vlastní pravidla řízení. Bylo zpracováno málo ukazatelů jakosti (odstavce 86–90).






  — | V rámci stávajících nebo pozměněných postupů by Komise měla být oprávněna stanovit přesná kritéria pro provoz vnitrostátních databází (pravidla společného řízení, ukazatele jakosti, vymezení formátu pro výměnu údajů mezi vnitrostátními databázemi atd.) (odstavce 86–90). |
| --- | --- | --- |

95.

Každý členský stát přijal pro SIEB svá vlastní pravidla řízení. Bylo zpracováno málo ukazatelů jakosti (odstavce 86–90).

—

V rámci stávajících nebo pozměněných postupů by Komise měla být oprávněna stanovit přesná kritéria pro provoz vnitrostátních databází (pravidla společného řízení, ukazatele jakosti, vymezení formátu pro výměnu údajů mezi vnitrostátními databázemi atd.) (odstavce 86–90).

| 96. | Právní předpisy stanovují, že Komise posoudí plnou funkčnost databází, přitom však pro to nejsou vymezena pravidla. Cílem tohoto uznání je oprávnit členské státy ke zrušení zvířecích pasů pro přesuny skotu v rámci vnitrostátního území daného členského státu a snížení objemu kontrol pro prémie na zvířata z 10 % na 5 %. Toto zdůvodnění snižuje dosah uznání plné funkčnosti databází. (odstavce 55–64).






  — | Je-li cílem existence funkčních databází, je vhodné posílit postup uznávání databází na základě nového vymezení cíle tohoto postupu a upřesnění kritérií, která mají být dodržována jak na úrovni koncepce, tak provozu, aby tak Komise byla oprávněna provést toto uznání a pravidelně je obnovovat (odstavce 55–65). Komise by tak měla zajišťovat koordinaci systému identifikace a evidence skotu (odstavce 38–40, 47) a pravidelně ověřovat plnou funkčnost databází (odstavce 55–59, 65–69 a odstavec 71) tím, že by zavedla provázaný postup pro kontrolu provozu SIEB v členských státech, jehož součástí by bylo každoročně vydávané osvědčení o jakosti informací obsažených ve vnitrostátních databázích (odstavce 37, 69). |
| --- | --- | --- |

96.

Právní předpisy stanovují, že Komise posoudí plnou funkčnost databází, přitom však pro to nejsou vymezena pravidla. Cílem tohoto uznání je oprávnit členské státy ke zrušení zvířecích pasů pro přesuny skotu v rámci vnitrostátního území daného členského státu a snížení objemu kontrol pro prémie na zvířata z 10 % na 5 %. Toto zdůvodnění snižuje dosah uznání plné funkčnosti databází. (odstavce 55–64).

—

Je-li cílem existence funkčních databází, je vhodné posílit postup uznávání databází na základě nového vymezení cíle tohoto postupu a upřesnění kritérií, která mají být dodržována jak na úrovni koncepce, tak provozu, aby tak Komise byla oprávněna provést toto uznání a pravidelně je obnovovat (odstavce 55–65). Komise by tak měla zajišťovat koordinaci systému identifikace a evidence skotu (odstavce 38–40, 47) a pravidelně ověřovat plnou funkčnost databází (odstavce 55–59, 65–69 a odstavec 71) tím, že by zavedla provázaný postup pro kontrolu provozu SIEB v členských státech, jehož součástí by bylo každoročně vydávané osvědčení o jakosti informací obsažených ve vnitrostátních databázích (odstavce 37, 69).

| 97. | Kontroly na místě, které mají uskutečňovat členské státy, nejsou přizpůsobeny všem držitelům skotu. V případě chovatelů nejsou kontroly „identifikace“ a kontroly IACS soustavně začleněny do systému. Vícečetné kontroly tak zanedbávají možné účinky součinnosti (odstavce 42–46). Při neexistenci přesných a harmonizovaných pravidel pro všechny členské státy (odstavce 72–74) mají nesrovnalosti v identifikaci pro prémie vyplácené v jednotlivých členských státech různé finanční následky.






  — | Srovnávací analýza správních kontrol platných v jednotlivých členských státech by měla vést k tomu, aby byly vymezeny kontroly, které pokrývají všechny podmínky pro způsobilost ve vztahu k prémiím, jakož i křížové kontroly, které mají být před provedením plateb uskutečněny mezi databázemi SIEB a IACS (odstavce 72–74). Kromě toho by bylo vhodné revidovat soustavu kontrol na místě (včetně mechanismů sankcí), vymezit specifické přístupy podle typu držitele skotu a uložit, zejména pro chovatele, přístup plně propojený s IACS, přičemž čistě zdravotní hlediska by měly řešit veterinární předpisy (odstavce 43–46 a odstavec 71). |
| --- | --- | --- |

97.

Kontroly na místě, které mají uskutečňovat členské státy, nejsou přizpůsobeny všem držitelům skotu. V případě chovatelů nejsou kontroly „identifikace“ a kontroly IACS soustavně začleněny do systému. Vícečetné kontroly tak zanedbávají možné účinky součinnosti (odstavce 42–46). Při neexistenci přesných a harmonizovaných pravidel pro všechny členské státy (odstavce 72–74) mají nesrovnalosti v identifikaci pro prémie vyplácené v jednotlivých členských státech různé finanční následky.

—

Srovnávací analýza správních kontrol platných v jednotlivých členských státech by měla vést k tomu, aby byly vymezeny kontroly, které pokrývají všechny podmínky pro způsobilost ve vztahu k prémiím, jakož i křížové kontroly, které mají být před provedením plateb uskutečněny mezi databázemi SIEB a IACS (odstavce 72–74). Kromě toho by bylo vhodné revidovat soustavu kontrol na místě (včetně mechanismů sankcí), vymezit specifické přístupy podle typu držitele skotu a uložit, zejména pro chovatele, přístup plně propojený s IACS, přičemž čistě zdravotní hlediska by měly řešit veterinární předpisy (odstavce 43–46 a odstavec 71).

| 98. | Právní předpisy platné ve Spojeném království neukládají, že pokud mají být zvířata způsobilá pro platby přiznávané v případě porážky a likvidace skotu staršího 30 měsíců, musí být identifikována a evidována v souladu s nařízením o SIEB.






  — | Předpisy by měly být změněny, aby se do budoucna zajistilo rovné zacházení pro ostatní členské státy a Spojené království v rámci mimořádných podpůrných opatření v souvislosti s BSE (odstavce 75–77). |
| --- | --- | --- |

98.

Právní předpisy platné ve Spojeném království neukládají, že pokud mají být zvířata způsobilá pro platby přiznávané v případě porážky a likvidace skotu staršího 30 měsíců, musí být identifikována a evidována v souladu s nařízením o SIEB.

—

Předpisy by měly být změněny, aby se do budoucna zajistilo rovné zacházení pro ostatní členské státy a Spojené království v rámci mimořádných podpůrných opatření v souvislosti s BSE (odstavce 75–77).

| 99. | Šetření Účetního dvora provedené v roce 2002 na úrovni orgánů Společenství a ve čtyřech členských státech ukázalo, že cíle spočívajícího ve zřízení účinného systému pro identifikaci a evidenci skotu ve stádiu výroby nebylo dosaženo beze zbytku. Zpětné vysledování veškerého skotu přemisťujícího se po území EU nebylo zcela zaručeno. V důsledku toho byl specifický systém označování Společenství napojen na systém vykazující slabiny a dále šířil ztráty zpětného vysledování, které byly způsobeny již v předcházející fázi (odstavce 78–91). |
| --- | --- |

99.

Šetření Účetního dvora provedené v roce 2002 na úrovni orgánů Společenství a ve čtyřech členských státech ukázalo, že cíle spočívajícího ve zřízení účinného systému pro identifikaci a evidenci skotu ve stádiu výroby nebylo dosaženo beze zbytku. Zpětné vysledování veškerého skotu přemisťujícího se po území EU nebylo zcela zaručeno. V důsledku toho byl specifický systém označování Společenství napojen na systém vykazující slabiny a dále šířil ztráty zpětného vysledování, které byly způsobeny již v předcházející fázi (odstavce 78–91).

Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 7. a 8. července 2004.

Za Účetní dvůr

Juan Manuel FABRA VALLÉS

předseda

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 ze dne 17. července 2000 o systému identifikace a evidence skotu, o označování hovězího masa a výrobků z hovězího masa a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 820/97 (Úř. věst. L 204, 11.8.2000, s. 1).

1

(2)  V bodech odůvodnění nařízení (ES) č. 820/97 ze dne 21. dubna 1997 o systému identifikace a evidence skotu a o označování hovězího masa a výrobků z hovězího masa (Úř. věst. L 117, 7.5.1997, s. 1) se uvádí: „vzhledem k tomu, že v čl. 3 odst. 1 písm. c) směrnice Rady 90/425/EHS ze dne 26. června 1990 o veterinárních a zootechnických kontrolách v obchodu s některými živými zvířaty a produkty uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu se uvádí, že zvířata určená k obchodování v rámci Společenství musejí být identifikována v souladu s požadavky předpisů Společenství a zaznamenána tak, aby bylo možno dohledat informace o hospodářství, středisku nebo organizaci, z něhož zvíře pochází nebo v němž se zdržovalo“.

2

(3)  Nařízení (ES) č. 820/97: „vzhledem k tomu, že řízení některých režimů podpor Společenství v oblasti zemědělství vyžaduje individuální identifikaci některých druhů hospodářských zvířat; že systémy identifikace a evidence musí tudíž umožnit použití a kontrolu těchto opatření; vzhledem k tomu, že je nezbytné zajistit rychlou a účinnou výměnu informací mezi členskými státy, aby bylo umožněno správné používání tohoto nařízení“.

3

(4)  Článek 16 nařízení Komise (ES) č. 2419/2001 ze dne 11. prosince 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro integrovaný systém řízení a kontroly pro některé režimy podpor Společenství stanovený nařízením Rady (EHS) č. 3508/92 (Úř. věst. L 327, 12.12.2001, s. 11).

4

(5)  Zvláštní zpráva č. 4/2001 o integrovaném systému řízení a kontroly (Úř. věst. C 214, 31.7.2001) a zvláštní zpráva č. 14/2001 o monitorování zvláštní zprávy Účetního dvora č. 19/98 o BSE (Úř. věst. C 324, 20.11.2001).

5

(6)  Eurostat, stručné statistiky, zemědělství a rybolov, téma 5–10/2001, průzkum z listopadu/prosince 2000 o populaci skotu.

6

(7)  Porážková prémie mimo sezonu má za cíl podpořit porážku hovězích kusů mimo každoroční porážkovou sezonu. Cílem této prémie je to, aby ve stejném období nebyl poražen příliš velký počet hovězích kusů, což by mohlo ohrozit stabilitu trhu a vyvolat pokles cen.

7

(8)  Extenzifikační prémie má za cíl předcházet příliš intenzivnímu typu výroby tím, že prémie spojené s chovem podmiňuje dodržováním faktoru maximální hustoty zvířat držených v zemědělském podniku.

8

(9)  Směrnice Rady 92/102/EHS ze dne 27. listopadu 1992 o identifikaci a evidování zvířat (Úř. věst. L 355, 5.12.1992, s. 32).

9

(10)  Nařízení Rady (EHS) č. 3508/92 (Úř. věst. L 355, 5.12.1992, s. 1).

10

(11)  Nařízení Rady (ES) č. 820/97.

11

(12)  Nařízení z roku 1997 bylo nahrazeno nařízením (ES) č. 1760/2000.

12

(13)  Jde o dodatkové platby hrazené z rozpočtu Společenství, které se mohou členské státy rozhodnout přiznat producentům hovězího masa a které se vypočítávají na kus a/nebo na plochu podle objektivních kritérií, jako jsou struktury a podmínky produkce.

13

(14)  Článek 21 nařízení Rady (ES) č. 1254/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem (Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 21).

14

(15)  Výdaje v oblasti rozvoje venkova, které se týkají kusů skotu, jsou do tohoto systému rovněž zahrnuty. Totéž platí i o výdajích spojených s porážkami uskutečněnými v souvislosti s krizovou situací kulhavky a slintavky.

15

(16)  Čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 1760/2000.

16

(17)  Jde o identifikační kód zvířete, jeho datum narození a pohlaví, rasu nebo informace o srsti zvířete.

17

(18)  Identifikační kód matky (nebo v případě zvířete dovezeného ze třetí země identifikační číslo přidělené při vstupu, které má vztah k původnímu identifikačnímu číslu), identifikační číslo zemědělského podniku, kde se zvíře narodilo, identifikační čísla všech zemědělských podniků, kde bylo zvíře drženo, a data každého přesunu, podpis jednotlivých držitelů, zmínka o orgánu, který vydal zvířecí pas, datum vydání pasu a u skotu samčího pohlaví informace týkající se situace zvířete ve vztahu k prémiím.

18

(19)  Kromě základních informací společných pro jednotlivé databáze přebírá evidence rovněž datum příjezdu, odjezdu nebo úmrtí v zemědělském podniku, jméno a adresu původních a následných držitelů nebo jejich identifikační kód, jakož i jméno a datovaný podpis zástupce příslušného orgánu, který evidenci ověřoval.

19

(20)  Zemědělský podnik vstupu je zemědělský podnik, který má hovězí kus v držení okamžitě po jeho příjezdu na území Evropské unie.

20

(21)  Nařízení Komise (ES) č. 2630/97 ze dne 29. prosince 1997, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 820/97, pokud jde o minimální požadavky na kontroly prováděné v rámci systému identifikace a evidence skotu (Úř. věst. L 354, 30.12.1997, s. 23). Nařízení (ES) č. 2630/97 je nahrazeno nařízením (ES) č. 1082/2003 ze dne 23. června 2003 (Úř. věst. L 156, 25.6.2003, s. 9).

21

(22)  Nařízení Komise (ES) č. 494/98 ze dne 27. února 1998, kterým se přijímají určitá prováděcí ustanovení k nařízení Rady (ES) č. 820/97 Rady týkající se použití nejnižších možných správních sankcí v rámci systému identifikace a evidence skotu (Úř. věst. L 60, 28.2.1998, s. 78).

22

(23)  Čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1760/2000.

23

(24)  Čl. 2 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 2630/97.

24

(25)  Čl. 152 odst. 4 písm. b) Smlouvy o založení Evropského společenství.

25

(26)  Článek 10 nařízení (ES) č. 1760/2000.

26

(27)  Výbor uvedený v článku 11 nařízení Rady (ES) č. 1258/1999 (Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 103).

27

(28)  Články 22 a 23 nařízení (ES) č. 1760/2000.

28

(29)  Výbor uvedený v čl. 62 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1).

29

(30)  Články 2 a 7 nařízení (ES) č. 1760/2000.

30

(31)  Nařízení Komise (ES) č. 2629/97 (Úř. věst. L 354, 30.12.1997, s. 19) a (ES) č. 2630/97 kodifikované nařízením Komise (ES) č. 1082/2003 (Úř. věst. L 156, 25.6.2003, s. 9).

31

(32)  Nařízení č. 494/98.

32

(33)  Počet přesunů zaznamenaných obchodníky nebo sběrnými středisky je tak vysoký, že ručně vedená evidence je zdrojem omylů. Počet přítomných zvířat nelze automaticky odvodit a musí být zaručena úplnost záznamů (je třeba počítat s křížovými kontrolami).

33

(34)  Čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1760/2000.

34

(35)  Široký výklad čl. 22 odst. 2 nařízení (ES) č. 1760/2000 by byl Komisi umožnil sehrát aktivnější úlohu, pokud jde o uznávání funkčnosti databází. Komise toto stanovisko nesdílí, protože soudí, že jí čl. 22 odst. 2 nařízení (ES) č. 1760/2000 nepřiznává žádnou výsadu v oblasti uznávání databází a že pro uznání funkčnosti databází poskytuje právní rámec pouze čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1760/2000.

35

(36)  Komise, která si uvědomovala význam zavedení počítačových databází, jejichž funkčnost by byla v jednotlivých členských státech na rovnocenné úrovni, navrhla v roce 1998, aby jí bylo svěřeno vymezení prováděcích pravidel za účelem dosažení tohoto cíle. Tento návrh v sobě zahrnoval rovněž přání zavést transparentní postup pro výměnu údajů mezi členskými státy v oblasti výměny informací o zvířatech a jejich přesunech. Rada tomuto návrhu nevyhověla, což vysvětluje neexistenci prováděcích pravidel.

36

(37)  K hodnocení generálního ředitelství pro zdraví a ochranu spotřebitlele uvedeném v této tabulce se dospělo na základě zvláštní zprávy, zejména s ohledem na monitorování zvířecích pasů, řízení výměn v rámci Společenství a kvality informací v databázích.

37

(38)  Čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1760/2000.

38

(39)  Čárové kódy by navíc musely být na zvířecích pasech povinně vytištěny. Jejich standardizace na úrovni Společenství by usnadnila správní zpracování, a tím by odstranila jeden ze zdrojů chyb při vkládání informací.

39

(40)  Tyto náklady jdou k tíži členských států. Z rozpočtu Společenství jich byla financována jen velmi malá část.

40

(41)  Čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1760/2000.

41

(42)  V odpovědi na dopis za toto odvětví je uvedeno: „Komise uznává skutečnost, že schválení více jak jedné databáze v jednom členském státě se v platných právních předpisech nepředpokládá“.

42

(43)  Pro sledování veterinárních cílů uložených právními předpisy zavedli britští veterináři specifickou databázi odlišující se od databáze zřízené v oblasti identifikace (CTS – systém sledování skotu). To není v souladu s cíli právních předpisů, které od počátku spojují péči o veterinární politiku s cíli správy prémií.

43

(44)  Generální ředitelství pro zdraví a ochranu spotřebitele má právní odpovědnost v oblasti potravin, veterinární péče, zdraví rostlin, jakož i v oblasti veřejného zdraví. Generální ředitelství pro zdraví a ochranu spotřebitele vzniklo spojením několika jednotek tří generálních ředitelství (generální ředitelství III – vnitřní trh, generální ředitelství VI – zemědělství a generální ředitelství XXIV – ochrana spotřebitele).

44

(45)  Článek 21 nařízení (ES) č. 1254/1999.

45

(46)  Článek 18 nařízení (ES) č. 2419/2001.

46

(47)  Postup schvalování účetní závěrky předpokládá finanční opravy ve výši částky odpovídající riziku, kterému jsou vystaveny finanční prostředky Společenství.

47

(48)  Čl. 16 písm. b) nařízení (ES) č. 2419/2001.

48

(49)  Nařízení Komise (ES) č. 716/96 (Úř. věst. L 99, 20.4.1996, s. 14).

49

(50)  Čl. 4 odst. 3 nařízení Komise (ES) č. 2777/2000 (Úř. věst. L 321, 19.12.2000, s. 47).

50

---

ODPOVĚDI KOMISE

SHRNUTÍ

| I-IV. | Komise bere na vědomí závěry auditorů z jejich mise, kterou vykonali od října 2001 do června 2002 v dotyčných čtyřech členských státech. V roce 2002 poslal Potravinový a veterinární úřad (FVO) mise pro zjištění situace do všech členských států a vydal doporučení pro řešení nedostatků, které inspektoři odhalili.
  Komise zjistila nedostatky ve správě zvířecích pasů skotu, s nimiž se obchoduje uvnitř Společenství. Podle článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 členské státy mohou „vydat zvířecí pas pro zvířata z jiného členského státu. V tomto případě je zvířecí pas doprovázející zvíře při jeho dovozu odevzdán příslušnému orgánu, který ho vrátí členskému státu, který ho vydal.... V případě smrti zvířete vrátí jeho chovatel zvířecí pas příslušnému orgánu, a to do sedmi dnů po smrti zvířete. Pokud je zvíře posláno na jatka, je provozovatel jatek odpovědný za vrácení zvířecího pasu příslušnému orgánu.“ Prováděcí pravidla v této oblasti zákonodárné orgány, tj. Rada a Evropský parlament, nestanovily. Od přijetí nařízení orgány Komise tuto otázku vyjasnily při jednáních několika pracovních skupin Komise.
  Členské státy odpovídají za to, že budou udržovat národní databázi skotu a zajistí splnění těchto požadavků. Databáze musí obsahovat aktuální informace o všech kusech skotu a veškerých pohybech, čímž se zajistí jejich sledovatelnost.
  Pokud jde dále o sledovatelnost zvířat při obchodu uvnitř Společenství, je nutné mít na paměti, že jednotlivé kusy skotu by měly být při obchodu uvnitř Společenství doprovázeny podle směrnice Rady 64/432/EHS osvědčením o zdravotní nezávadnosti, které obsahuje informace umožňující identifikaci dotyčných jednotlivých zvířat. |
| --- | --- |

I-IV.

Komise bere na vědomí závěry auditorů z jejich mise, kterou vykonali od října 2001 do června 2002 v dotyčných čtyřech členských státech. V roce 2002 poslal Potravinový a veterinární úřad (FVO) mise pro zjištění situace do všech členských států a vydal doporučení pro řešení nedostatků, které inspektoři odhalili.

Komise zjistila nedostatky ve správě zvířecích pasů skotu, s nimiž se obchoduje uvnitř Společenství. Podle článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 členské státy mohou „vydat zvířecí pas pro zvířata z jiného členského státu. V tomto případě je zvířecí pas doprovázející zvíře při jeho dovozu odevzdán příslušnému orgánu, který ho vrátí členskému státu, který ho vydal.... V případě smrti zvířete vrátí jeho chovatel zvířecí pas příslušnému orgánu, a to do sedmi dnů po smrti zvířete. Pokud je zvíře posláno na jatka, je provozovatel jatek odpovědný za vrácení zvířecího pasu příslušnému orgánu.“ Prováděcí pravidla v této oblasti zákonodárné orgány, tj. Rada a Evropský parlament, nestanovily. Od přijetí nařízení orgány Komise tuto otázku vyjasnily při jednáních několika pracovních skupin Komise.

Členské státy odpovídají za to, že budou udržovat národní databázi skotu a zajistí splnění těchto požadavků. Databáze musí obsahovat aktuální informace o všech kusech skotu a veškerých pohybech, čímž se zajistí jejich sledovatelnost.

Pokud jde dále o sledovatelnost zvířat při obchodu uvnitř Společenství, je nutné mít na paměti, že jednotlivé kusy skotu by měly být při obchodu uvnitř Společenství doprovázeny podle směrnice Rady 64/432/EHS osvědčením o zdravotní nezávadnosti, které obsahuje informace umožňující identifikaci dotyčných jednotlivých zvířat.

| V. | Členské státy mají odpovědnost za provádění nařízení (ES) č. 1760/2000. Skot bude identifikován v termínu stanoveném členským státem ode dne narození zvířete, nejpozději však ve věku 20 dnů, a předtím, než zvíře opustí hospodářství, ve kterém se narodilo (článek 4); narození, úmrtí a veškeré pohyby budou oznámeny příslušnému orgánu v termínu stanoveném členským státem v rozmezí tří až sedmi dnů (článek 7); a zvířecí pasy vrátí poslední chovatel příslušnému orgánu (článek 6). |
| --- | --- |

V.

Členské státy mají odpovědnost za provádění nařízení (ES) č. 1760/2000. Skot bude identifikován v termínu stanoveném členským státem ode dne narození zvířete, nejpozději však ve věku 20 dnů, a předtím, než zvíře opustí hospodářství, ve kterém se narodilo (článek 4); narození, úmrtí a veškeré pohyby budou oznámeny příslušnému orgánu v termínu stanoveném členským státem v rozmezí tří až sedmi dnů (článek 7); a zvířecí pasy vrátí poslední chovatel příslušnému orgánu (článek 6).

Komise však uznává nutnost přesného stanovení konečného termínu pro doručení oznámení chovatele o narození zvířat příslušnému orgánu. K tomuto účelu bylo přijato nařízení (ES) č. 911/2004, které se touto otázkou zabývá.

| VI. | Komise bere na vědomí prohlášení auditorů, že současná úprava kontrol a sankcí není přizpůsobena činnostem všech kategorií chovatelů. Je však nutné mít na paměti, že stanovená prováděcí pravidla určují minimální úrovně kontrol a minimální správní sankce, a členské státy mají tedy možnost jít nad rámec těchto požadavků. V případě kontrolních opatření je stanoveno, že musí být minimální frekvence kontrol ihned zvýšena, jakmile je zjištěno, že právní předpisy Společenství upravující identifikaci nejsou dodržovány. Podle prováděcích pravidel pro kontroly, která byla stanovena v roce 1997 a kodifikována nařízením Komise (ES) č. 1082/2003, by měl výběr zemědělského podniku pro kontroly na místě brát v úvahu, kromě dalších kritérií, i řádné předkládání dat příslušnému orgánu. |
| --- | --- |

VI.

Komise bere na vědomí prohlášení auditorů, že současná úprava kontrol a sankcí není přizpůsobena činnostem všech kategorií chovatelů. Je však nutné mít na paměti, že stanovená prováděcí pravidla určují minimální úrovně kontrol a minimální správní sankce, a členské státy mají tedy možnost jít nad rámec těchto požadavků. V případě kontrolních opatření je stanoveno, že musí být minimální frekvence kontrol ihned zvýšena, jakmile je zjištěno, že právní předpisy Společenství upravující identifikaci nejsou dodržovány. Podle prováděcích pravidel pro kontroly, která byla stanovena v roce 1997 a kodifikována nařízením Komise (ES) č. 1082/2003, by měl výběr zemědělského podniku pro kontroly na místě brát v úvahu, kromě dalších kritérií, i řádné předkládání dat příslušnému orgánu.

| VII. | Právní předpisy stanovují jasnou povinnost členských států vytvořit národní databázi skotu, která bude plně funkční do 31. prosince 1999 a pomocí které bude moci být kdykoliv zjištěno identifikační číslo všech zvířat v zemědělském podniku a vytvořen výpis všech pohybů do zemědělského podniku a z něj. Členské státy musí zajistit splnění těchto požadavků. Omezená úloha uznání plné funkčnosti národních databází Komisí, kterou předpokládá čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1760/2000, je v souladu s politickým rozhodnutím zákonodárného orgánu, že různé členské státy budou mít samostatné národní databáze a nebude vytvořena jednotná databáze pro celé Společenství. Je také jasné, že harmonizaci charakteristik národních databází nepovažuje zákonodárný orgán, který dal členským státům volnost při tvorbě vlastních databází, za vhodný cíl. Snahu Komise zajistit alespoň součinnost mezi národními databázemi odmítla Rada ministrů a auditoři to vzali na vědomí. |
| --- | --- |

VII.

Právní předpisy stanovují jasnou povinnost členských států vytvořit národní databázi skotu, která bude plně funkční do 31. prosince 1999 a pomocí které bude moci být kdykoliv zjištěno identifikační číslo všech zvířat v zemědělském podniku a vytvořen výpis všech pohybů do zemědělského podniku a z něj. Členské státy musí zajistit splnění těchto požadavků. Omezená úloha uznání plné funkčnosti národních databází Komisí, kterou předpokládá čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1760/2000, je v souladu s politickým rozhodnutím zákonodárného orgánu, že různé členské státy budou mít samostatné národní databáze a nebude vytvořena jednotná databáze pro celé Společenství. Je také jasné, že harmonizaci charakteristik národních databází nepovažuje zákonodárný orgán, který dal členským státům volnost při tvorbě vlastních databází, za vhodný cíl. Snahu Komise zajistit alespoň součinnost mezi národními databázemi odmítla Rada ministrů a auditoři to vzali na vědomí.

| VIII. | Pokud jde o národní databáze, Komise uznává nutnost stanovení transparentních kritérií a srovnávacích standardů podle společných norem. I přes právní vakuum orgány Komise usilují o přezkoumání a konsolidaci aktuálně používaných kritérií a srovnávacích standardů. |
| --- | --- |

VIII.

Pokud jde o národní databáze, Komise uznává nutnost stanovení transparentních kritérií a srovnávacích standardů podle společných norem. I přes právní vakuum orgány Komise usilují o přezkoumání a konsolidaci aktuálně používaných kritérií a srovnávacích standardů.

| IX. | Komise se domnívá, že by začlenění identifikačního systému do integrovaného administrativního a kontrolního systému (IACS) s ohledem na různé cíle systémů ohrozilo hladké fungování systému pojistného za zvířata a mohlo by být předmětem právních problémů. Systém IACS se mimo jiné zabývá zvířaty, na která je požadováno pojistné v rámci společné zemědělské politiky. Jediným odpovídajícím kontrolním opatřením pro sladění systémů je tedy zajistit, aby byla zvířata zaregistrována v SIEB.
  Při přípravě právních předpisů pro IACS a jejich výkladu je věnována náležitá péče tomu, aby byly dotace snižovány nebo odmítány v poměru k danému porušení a pouze ve vhodných případech. Komise se domnívá, že regulační kontroly by měly být co nejúčelnější a nejefektivnější a současně by měly zajistit nezbytné finanční zabezpečení. |
| --- | --- |

IX.

Komise se domnívá, že by začlenění identifikačního systému do integrovaného administrativního a kontrolního systému (IACS) s ohledem na různé cíle systémů ohrozilo hladké fungování systému pojistného za zvířata a mohlo by být předmětem právních problémů. Systém IACS se mimo jiné zabývá zvířaty, na která je požadováno pojistné v rámci společné zemědělské politiky. Jediným odpovídajícím kontrolním opatřením pro sladění systémů je tedy zajistit, aby byla zvířata zaregistrována v SIEB.

Při přípravě právních předpisů pro IACS a jejich výkladu je věnována náležitá péče tomu, aby byly dotace snižovány nebo odmítány v poměru k danému porušení a pouze ve vhodných případech. Komise se domnívá, že regulační kontroly by měly být co nejúčelnější a nejefektivnější a současně by měly zajistit nezbytné finanční zabezpečení.

GENESIS AND EVOLUTION OF THE SYSTEM

| 13. | Commission Regulation (EEC) No 3887/92 clearly envisaged that the integrated system might not be applicable in its entirety until later, and that Member States were obliged to adopt alternative compensating measures.
  To this end Article 17(1) of Regulation (EEC) No 3887/92 provided that: ‘In cases where by virtue of Article 13 of Regulation (EEC) No 3508/92 certain features of the integrated system are not yet in application each Member State shall take whatever administrative and control measures are necessary to ensure compliance with the terms on which the aids concerned are granted.’ |
| --- | --- |

13.

Commission Regulation (EEC) No 3887/92 clearly envisaged that the integrated system might not be applicable in its entirety until later, and that Member States were obliged to adopt alternative compensating measures.

To this end Article 17(1) of Regulation (EEC) No 3887/92 provided that: ‘In cases where by virtue of Article 13 of Regulation (EEC) No 3508/92 certain features of the integrated system are not yet in application each Member State shall take whatever administrative and control measures are necessary to ensure compliance with the terms on which the aids concerned are granted.’

| 14. | The Council decided to reinforce the provisions in 1997.
  Therefore the Commission prepared a proposal for a Council Regulation (EC) establishing a system for the identification and registration of bovine animals submitted on 2 October 1996. |
| --- | --- |

14.

The Council decided to reinforce the provisions in 1997.

Therefore the Commission prepared a proposal for a Council Regulation (EC) establishing a system for the identification and registration of bovine animals submitted on 2 October 1996.

FINDINGS CONCERNING THE DESIGN OF THE SYSTEM AT COMMUNITY LEVEL

| 34. | The Commission has adopted detailed rules in all the fields where it has competence under Regulation (EC) No 1760/2000. It has laid down detailed rules for ear tags, holding registers and passports (Commission Regulation (EC) No 2629/97), minimum levels of controls (Commission Regulation (EC) No 2630/97 codified by Commission Regulation (EC) No 1082/2003) and application of minimum administrative sanctions (Commission Regulation (EC) No 494/98).
  In absence of legal basis in Regulation (EC) No 1760/2000, the Commission could not establish detailed rules for the national databases. |
| --- | --- |

34.

The Commission has adopted detailed rules in all the fields where it has competence under Regulation (EC) No 1760/2000. It has laid down detailed rules for ear tags, holding registers and passports (Commission Regulation (EC) No 2629/97), minimum levels of controls (Commission Regulation (EC) No 2630/97 codified by Commission Regulation (EC) No 1082/2003) and application of minimum administrative sanctions (Commission Regulation (EC) No 494/98).

In absence of legal basis in Regulation (EC) No 1760/2000, the Commission could not establish detailed rules for the national databases.

| 35 to 37. | ANIMO is a computerised system for exchange of information on consignments of animals traded between Member States, while mutual assistance between the administrative authorities of Member States and cooperation between Member States and the Commission to ensure the correct application of legislation on veterinary and zootechnical matters is covered by Council Directive 89/608/EEC. This Directive is referred to in Regulation (EC) No 1760/2000, recital 11. The ANIMO system will be replaced by Traces, which is a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. The Commission introduced Traces in April 2004. Traces will improve the amount and quality of information to trace animal movements as well as facilitate the exchange of information between national and EU authorities.
  Concerning the health status of animals in intra-Community trade, according to Council Directive 64/432/EEC bovine animals shall be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian including information on the sanitary status as well as the identification of the animals, when they are dispatched to other Member States. |
| --- | --- |

35 to 37.

ANIMO is a computerised system for exchange of information on consignments of animals traded between Member States, while mutual assistance between the administrative authorities of Member States and cooperation between Member States and the Commission to ensure the correct application of legislation on veterinary and zootechnical matters is covered by Council Directive 89/608/EEC. This Directive is referred to in Regulation (EC) No 1760/2000, recital 11. The ANIMO system will be replaced by Traces, which is a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. The Commission introduced Traces in April 2004. Traces will improve the amount and quality of information to trace animal movements as well as facilitate the exchange of information between national and EU authorities.

Concerning the health status of animals in intra-Community trade, according to Council Directive 64/432/EEC bovine animals shall be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian including information on the sanitary status as well as the identification of the animals, when they are dispatched to other Member States.

| 38. | (a) | Keeping a registry is a key element for the system of identification and registration. The holding of such a registry is a constraint that may be important for some keepers. This has been taken into consideration as the current legislation provides the option for Member States to use barcodes and the internet. This can facilitate the fulfilment of the legal obligation of the keeper to maintain a holding register. |
| --- | --- | --- |

38.

(a)

Keeping a registry is a key element for the system of identification and registration. The holding of such a registry is a constraint that may be important for some keepers. This has been taken into consideration as the current legislation provides the option for Member States to use barcodes and the internet. This can facilitate the fulfilment of the legal obligation of the keeper to maintain a holding register.

| (b) | The definition of the keeper is laid down in Regulation (EC) No 1760/2000 and the Commission services have provided guidance during the discussions in the working group with participation of all Member States as well as during the process of recognition of the fully operational character of the national databases. Certain Member States have included rendering plants as keepers in the national database. Although the definition of a keeper in Regulation (EC) No 1760/2000 refers to live animals only, the inclusion of rendering plants in the national database strengthens the effectiveness of the cross-checking facilities. |
| --- | --- |

(b)

The definition of the keeper is laid down in Regulation (EC) No 1760/2000 and the Commission services have provided guidance during the discussions in the working group with participation of all Member States as well as during the process of recognition of the fully operational character of the national databases. Certain Member States have included rendering plants as keepers in the national database. Although the definition of a keeper in Regulation (EC) No 1760/2000 refers to live animals only, the inclusion of rendering plants in the national database strengthens the effectiveness of the cross-checking facilities.

| (c) | The Commission takes note of the findings of the auditors that passports are not always invalidated in the event of death or movement to another Member State. Similar findings have been reported by FVO. |
| --- | --- |

(c)

The Commission takes note of the findings of the auditors that passports are not always invalidated in the event of death or movement to another Member State. Similar findings have been reported by FVO.

It should be noted that:

Under Article 6(1) of Regulation (EC) No 1760/2000, Member States may issue a passport for animals from another Member State. In such cases, the passport accompanying the animal on its arrival shall be surrendered to the competent authority, which shall return it to the issuing Member State.

In the case of the death of an animal, under Article 6(4), the keeper shall return the passport to the competent authority within seven days of the death of that animal.

In the case of animals exported to third countries, under Article 6(5), the passport shall be surrendered by the last keeper to the competent authority at the place where the animal is exported.

The legislator has provided no detailed implementing rules on this issue. However, the Commission has provided guidance during the discussions in the working group with participation of all Member States.

With regard to the possible difficulty of establishing a link to the third country of origin, it should be noted that bovine animals imported into the EU must be accompanied by a veterinary certificate including information on the official individual identification as well as the sanitary status of the animals.

| 39. | (b) | The Commission is aware of the difficulties related to the absence of a standardised format for the identification code on the ear tags as mentioned by the auditors. This issue was discussed at several meetings of Commission working groups, and the legal basis did not allow the Commission to go further than the maximum number of digits as laid down in Commission Regulation (EC) No 2629/97. |
| --- | --- | --- |

39.

(b)

The Commission is aware of the difficulties related to the absence of a standardised format for the identification code on the ear tags as mentioned by the auditors. This issue was discussed at several meetings of Commission working groups, and the legal basis did not allow the Commission to go further than the maximum number of digits as laid down in Commission Regulation (EC) No 2629/97.

| 40. | The Commission has no legal basis to lay down rules for the national databases. Such a possibility for exchange of information between the national databases was included in the Commission’s proposal of 1998 but was rejected by the Council. |
| --- | --- |

40.

The Commission has no legal basis to lay down rules for the national databases. Such a possibility for exchange of information between the national databases was included in the Commission’s proposal of 1998 but was rejected by the Council.

| 41. | Regulation (EC) No 1760/2000 does not give any definition of the conditions that a national database should fulfil in order to be recognised as operational. Having to cope with the legal vacuum, the Commission has based the first round of assessment and recognition of the fully operational character of national databases on a set of pragmatic and coherent criteria. The Commission services have developed a questionnaire and established a practice based on an internal checklist for the purposes of assessing the databases during ‘on the spot’ visits. Furthermore the reports of FVO are taken into account. |
| --- | --- |

41.

Regulation (EC) No 1760/2000 does not give any definition of the conditions that a national database should fulfil in order to be recognised as operational. Having to cope with the legal vacuum, the Commission has based the first round of assessment and recognition of the fully operational character of national databases on a set of pragmatic and coherent criteria. The Commission services have developed a questionnaire and established a practice based on an internal checklist for the purposes of assessing the databases during ‘on the spot’ visits. Furthermore the reports of FVO are taken into account.

| 42. | Detailed rules for the application of minimum administrative sanctions are laid down in Commission Regulation (EC) No 494/98. The Commission services have provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate. |
| --- | --- |

42.

Detailed rules for the application of minimum administrative sanctions are laid down in Commission Regulation (EC) No 494/98. The Commission services have provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate.

| 45. | The content of the controls is laid down in Regulation (EC) No 1082/2003, replacing Regulation (EC) No 2630/1997. The Commission has provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate. The model for the annual report of the Member States on the controls carried out has been amended by Commission Regulation (EC) No 499/2004 with the aim of clarity and comparability. |
| --- | --- |

45.

The content of the controls is laid down in Regulation (EC) No 1082/2003, replacing Regulation (EC) No 2630/1997. The Commission has provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate. The model for the annual report of the Member States on the controls carried out has been amended by Commission Regulation (EC) No 499/2004 with the aim of clarity and comparability.

FINDINGS CONCERNING THE MANAGEMENT OF THE SYSTEM AT COMMUNITY LEVEL

| 47. | The Commission regrets the legal vacuum which prevents the laying down of harmonised rules as regards the national databases, in particular as it made proposals on this matter. However, it has provided guidance on issues related to the databases during discussions in several meetings of Commission working groups with the participation of all Member States since 1997, when the EU requirements for a national database for bovine animals were laid down with the adoption of Council Regulation (EC) No 820/97. Furthermore, guidance was provided in the process of the recognition of the fully operational character of the national databases. |
| --- | --- |

47.

The Commission regrets the legal vacuum which prevents the laying down of harmonised rules as regards the national databases, in particular as it made proposals on this matter. However, it has provided guidance on issues related to the databases during discussions in several meetings of Commission working groups with the participation of all Member States since 1997, when the EU requirements for a national database for bovine animals were laid down with the adoption of Council Regulation (EC) No 820/97. Furthermore, guidance was provided in the process of the recognition of the fully operational character of the national databases.

| 49. | Pursuant to Article 7 of Regulation (EC) No 1760/2000, any keeper, with the exception of transporters, is obliged to notify all movements to the competent authority. |
| --- | --- |

49.

Pursuant to Article 7 of Regulation (EC) No 1760/2000, any keeper, with the exception of transporters, is obliged to notify all movements to the competent authority.

| 52. | The Commission submitted to the Council in 1998 a proposal on the exchange of information between the national databases. This proposal was rejected by the Council.
  Information on consignments of animals traded between Member States is exchanged through the computerised system ANIMO, which will be replaced by Traces, a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. The Commission introduced Traces in April 2004. Traces will improve the amount and quality of information to trace animal movements as well as facilitate the exchange of information between national and EU authorities. |
| --- | --- |

52.

The Commission submitted to the Council in 1998 a proposal on the exchange of information between the national databases. This proposal was rejected by the Council.

Information on consignments of animals traded between Member States is exchanged through the computerised system ANIMO, which will be replaced by Traces, a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. The Commission introduced Traces in April 2004. Traces will improve the amount and quality of information to trace animal movements as well as facilitate the exchange of information between national and EU authorities.

| 53. | Any keeper, with the exception of the transporter, is obliged to notify births, deaths and all movements to the competent authority within a period fixed by the Member State of between three and seven days. The Commission has underlined this obligation during the discussions on the national databases in Commission working groups. The respect of the deadline for notification is also one of the criteria for recognition by the Commission of the fully operational character of the national database, and it is included in the commitments undertaken by Member States to improve the reliability of their database. Furthermore proper communication of the data to the competent authority is one element to be included in the risk analysis when selecting the holdings for the controls in accordance with Regulation (EC) No 1082/2003, and previously Regulation (EC) No 2630/97. |
| --- | --- |

53.

Any keeper, with the exception of the transporter, is obliged to notify births, deaths and all movements to the competent authority within a period fixed by the Member State of between three and seven days. The Commission has underlined this obligation during the discussions on the national databases in Commission working groups. The respect of the deadline for notification is also one of the criteria for recognition by the Commission of the fully operational character of the national database, and it is included in the commitments undertaken by Member States to improve the reliability of their database. Furthermore proper communication of the data to the competent authority is one element to be included in the risk analysis when selecting the holdings for the controls in accordance with Regulation (EC) No 1082/2003, and previously Regulation (EC) No 2630/97.

| 54. | The United Kingdom was the only Member State requesting specific advice from the Commission. The Commission provided such advice and guidance in the working groups with the participation of all Member States. |
| --- | --- |

54.

The United Kingdom was the only Member State requesting specific advice from the Commission. The Commission provided such advice and guidance in the working groups with the participation of all Member States.

| 55. | Following the ‘on the spot’ visits in the process of establishing recognition of the fully operational character of the national databases, the conclusions were discussed in the Commission working group, and a decision was prepared for adoption by the Commission. After adoption, the Commission Decision was published in the Official Journal of European Union.

  In Germany, the authorities had undertaken the commitment to improve the reliability of the database ensuring in particular that: (i) further measures, including control measures should be taken to ensure the observation of the deadline of seven days for notification of movements, births and deaths; (ii) all kinds of movements are recorded in the database, and the data are monitored; (iii) the existing measures for promptly correction of any errors or deficiencies, which could be detected automatically or following the appropriate on-the-spot inspections are reinforced; (iv) further measures should be taken to ensure compliance on the national territory with Commission Regulation (EC) No 2630/97. |
| --- | --- |

55.

Following the ‘on the spot’ visits in the process of establishing recognition of the fully operational character of the national databases, the conclusions were discussed in the Commission working group, and a decision was prepared for adoption by the Commission. After adoption, the Commission Decision was published in the Official Journal of European Union.

In Germany, the authorities had undertaken the commitment to improve the reliability of the database ensuring in particular that: (i) further measures, including control measures should be taken to ensure the observation of the deadline of seven days for notification of movements, births and deaths; (ii) all kinds of movements are recorded in the database, and the data are monitored; (iii) the existing measures for promptly correction of any errors or deficiencies, which could be detected automatically or following the appropriate on-the-spot inspections are reinforced; (iv) further measures should be taken to ensure compliance on the national territory with Commission Regulation (EC) No 2630/97.

| 56. | The Decision referred to in the response to point 55 was based on the commitments undertaken by the Member State. During the process of recognition of the fully operational character of the Portuguese and the British database, FVO found shortcomings incompatible with the commitments undertaken by the competent authorities, in particular late or absent notifications of births, deaths and movements and lack of rapid corrections following controls. |
| --- | --- |

56.

The Decision referred to in the response to point 55 was based on the commitments undertaken by the Member State. During the process of recognition of the fully operational character of the Portuguese and the British database, FVO found shortcomings incompatible with the commitments undertaken by the competent authorities, in particular late or absent notifications of births, deaths and movements and lack of rapid corrections following controls.

| 57. | The Commission is of the opinion that the technical management and quality indicator used for the recognition of the fully operational character of the national databases were adequate. Having to cope with the legal vacuum on the conditions to recognise the operational character of national databases, the Commission has based the first round of assessment and recognition of the fully operational character of national databases on a set of pragmatic and coherent criteria (e.g. information recorded, procedure for entry of data and to ensure the quality of data). The Commission services have developed a questionnaire and established a practice based on an internal checklist for the purposes of assessing the databases during ‘on-the-spot’ visits.
  It should be kept in mind that even the best software can only work if data are properly introduced. This is the responsibility of the Member States. |
| --- | --- |

57.

The Commission is of the opinion that the technical management and quality indicator used for the recognition of the fully operational character of the national databases were adequate. Having to cope with the legal vacuum on the conditions to recognise the operational character of national databases, the Commission has based the first round of assessment and recognition of the fully operational character of national databases on a set of pragmatic and coherent criteria (e.g. information recorded, procedure for entry of data and to ensure the quality of data). The Commission services have developed a questionnaire and established a practice based on an internal checklist for the purposes of assessing the databases during ‘on-the-spot’ visits.

It should be kept in mind that even the best software can only work if data are properly introduced. This is the responsibility of the Member States.

| 61 and 62. | During the process of recognition of the fully operational character of the national databases of Portugal and the United Kingdom (Great Britain), severe shortcomings were found by the FVO. Therefore the draft decisions have not been presented to the Commission for formal approval but are pending the appropriate actions by the Member States to overcome these shortcomings. |
| --- | --- |

61 and 62.

During the process of recognition of the fully operational character of the national databases of Portugal and the United Kingdom (Great Britain), severe shortcomings were found by the FVO. Therefore the draft decisions have not been presented to the Commission for formal approval but are pending the appropriate actions by the Member States to overcome these shortcomings.

| 64. | Given the limitations imposed by the Council in the basic Regulation, the multiplicity of objectives pursued, and the vagueness of the regulatory framework, all the facts of each concrete situation should be considered and weighted. There is no legal basis to withdraw the recognition of the fully operational character of the Northern Ireland database. |
| --- | --- |

64.

Given the limitations imposed by the Council in the basic Regulation, the multiplicity of objectives pursued, and the vagueness of the regulatory framework, all the facts of each concrete situation should be considered and weighted. There is no legal basis to withdraw the recognition of the fully operational character of the Northern Ireland database.

| 67. | All the missions in question were completed in 2002. A detailed report of the comments, conclusions and recommendations was drawn up, sent to each Member State for comment, finalised and published on the Internet.
  Each Member State was asked to submit an action plan to correct the weaknesses identified.
  The replies and action plans submitted by each Member State were assessed by the FVO. Some of the action plans were not considered satisfactory and further information or commitments were required.
  All these reports were monitored and, in the most difficult cases, further on-the-spot inspections were made to assess progress at first hand.
  A general report was also drawn up listing the major events in this series of missions in the Member States. This too was published on the Internet.
  The Commission also used the information and experience it gained from these missions to produce a document listing the minimum criteria for validating the data entered in the databases, and the requirements for each of these benchmarks. |
| --- | --- |

67.

All the missions in question were completed in 2002. A detailed report of the comments, conclusions and recommendations was drawn up, sent to each Member State for comment, finalised and published on the Internet.

Each Member State was asked to submit an action plan to correct the weaknesses identified.

The replies and action plans submitted by each Member State were assessed by the FVO. Some of the action plans were not considered satisfactory and further information or commitments were required.

All these reports were monitored and, in the most difficult cases, further on-the-spot inspections were made to assess progress at first hand.

A general report was also drawn up listing the major events in this series of missions in the Member States. This too was published on the Internet.

The Commission also used the information and experience it gained from these missions to produce a document listing the minimum criteria for validating the data entered in the databases, and the requirements for each of these benchmarks.

| 70. | The situation as regards statistical monitoring has changed since the Court carried out its audit. To improve the clarity and the comparability of the annual reports of Member States on controls made in the bovine sector regarding Community provisions for identification and registration, the Commission adopted Regulation (EC) No 499/2004 amending Regulation (EC) No 1082/2003 as regards the time limit and the model for reporting in the bovine sector. |
| --- | --- |

70.

The situation as regards statistical monitoring has changed since the Court carried out its audit. To improve the clarity and the comparability of the annual reports of Member States on controls made in the bovine sector regarding Community provisions for identification and registration, the Commission adopted Regulation (EC) No 499/2004 amending Regulation (EC) No 1082/2003 as regards the time limit and the model for reporting in the bovine sector.

| 74. | The governing IACS Regulations are very specific regarding irregularities to be penalised by application of aid reductions or exclusions.
  As regards the anomalies given as examples by the Court, Member States should make appropriate recourse to the application of the administrative penalties laid down by Article 10(e) of Council Regulation (EC) No 1760/2000. |
| --- | --- |

74.

The governing IACS Regulations are very specific regarding irregularities to be penalised by application of aid reductions or exclusions.

As regards the anomalies given as examples by the Court, Member States should make appropriate recourse to the application of the administrative penalties laid down by Article 10(e) of Council Regulation (EC) No 1760/2000.

FINDINGS OF THE COURT’S AUDITS IN THE MEMBER STATES VISITED

| 83. | Member States shall ensure that the national database is fully operational since 31 December 1999 and that information on each bovine animal and all holdings, where it has been kept, can be provided at any time. Directive 64/432/EEC requires bovine animals intended for intra-Community trade to be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian including information on the identification of the animals concerned as well as on the holding of destination. In addition for the latter category of animals there shall be a notification from the keeper on the holding from where the animal is moved. |
| --- | --- |

83.

Member States shall ensure that the national database is fully operational since 31 December 1999 and that information on each bovine animal and all holdings, where it has been kept, can be provided at any time. Directive 64/432/EEC requires bovine animals intended for intra-Community trade to be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian including information on the identification of the animals concerned as well as on the holding of destination. In addition for the latter category of animals there shall be a notification from the keeper on the holding from where the animal is moved.

| 87. | Regulation (EC) No 1760/2000 requires each keeper to notify to the competent authority all movements to and from the holding. Furthermore, proper communication of data to the competent authority is an element of the risk analysis, which shall be the basis for the selection of holdings to be inspected in the framework of controls. The Commission has provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate. |
| --- | --- |

87.

Regulation (EC) No 1760/2000 requires each keeper to notify to the competent authority all movements to and from the holding. Furthermore, proper communication of data to the competent authority is an element of the risk analysis, which shall be the basis for the selection of holdings to be inspected in the framework of controls. The Commission has provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate.

| 88. | The definition of keeper in Regulation (EC) No 1760/2000 covers slaughterhouses, which shall therefore be included in the national database. The Commission services raised this issue during the process of recognition of the fully operational character of the French database, and the French authorities undertook among other commitments to ensure that all kinds of movements shall be recorded in the database. FVO has provided recommendations following findings similar to those of the auditors. |
| --- | --- |

88.

The definition of keeper in Regulation (EC) No 1760/2000 covers slaughterhouses, which shall therefore be included in the national database. The Commission services raised this issue during the process of recognition of the fully operational character of the French database, and the French authorities undertook among other commitments to ensure that all kinds of movements shall be recorded in the database. FVO has provided recommendations following findings similar to those of the auditors.

CONCLUSION AND RECOMMENDATIONS

| 92. | As acknowledged by the Court, the Commission submitted a proposal concerning the exchange of information between the national databases, but this proposal was rejected by the Council. Due to the legal vacuum no applicatory decisions can be taken.
  The ANIMO system is a computerised system for exchange of information on consignments of animals traded between Member States. This system will be replaced by Traces, which is a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. Traces will improve the amount and the quality of the information to trace animal movements as well as the exchange of information between national and EU authorities and will provide a system of electronic veterinary certificates. The Commission introduced Traces in April 2004 and a harmonised model certificate and inspection report linked to intra-Community trade in animals and products of animal origin has been laid down by Commission Regulation (EC) No 599/2004. This model certificate includes information on the identification of animals.
  In addition, bovine animals shall be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian according to Directive 64/432/EEC including information on the sanitary status as well as the identification of the animals, when they are dispatched to other Member States.
  Furthermore mutual assistance between the administrative authorities of Member States and cooperation between Member States and the Commission to ensure the correct application of legislation on veterinary and zootechnical matters is covered by Directive 89/608/EEC, which is referred to in Regulation (EC) No 1760/2000, recital 11. |
| --- | --- |

92.

As acknowledged by the Court, the Commission submitted a proposal concerning the exchange of information between the national databases, but this proposal was rejected by the Council. Due to the legal vacuum no applicatory decisions can be taken.

The ANIMO system is a computerised system for exchange of information on consignments of animals traded between Member States. This system will be replaced by Traces, which is a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. Traces will improve the amount and the quality of the information to trace animal movements as well as the exchange of information between national and EU authorities and will provide a system of electronic veterinary certificates. The Commission introduced Traces in April 2004 and a harmonised model certificate and inspection report linked to intra-Community trade in animals and products of animal origin has been laid down by Commission Regulation (EC) No 599/2004. This model certificate includes information on the identification of animals.

In addition, bovine animals shall be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian according to Directive 64/432/EEC including information on the sanitary status as well as the identification of the animals, when they are dispatched to other Member States.

Furthermore mutual assistance between the administrative authorities of Member States and cooperation between Member States and the Commission to ensure the correct application of legislation on veterinary and zootechnical matters is covered by Directive 89/608/EEC, which is referred to in Regulation (EC) No 1760/2000, recital 11.

| 93. | The Commission takes note of the recommendation of the auditors that notifications should be subject to accurate and identical rules in all Member States, but Regulation (EC) No 1760/2000, adopted by the European Parliament and the Council, does not provide for the adoption of detailed rules on the procedure for notification of the keeper to the competent authority.
  The Commission agrees with the recommendation of the auditors with regard to adaptation of the holding register to the activity of the keeper taking into account the technological developments. However, it should be noted that the current legislation provides the option for Member States to use bar codes and the internet.
  The Commission agrees with the recommendation of the auditors with regard to the setting-up procedures for the control of the return of passports to the issuing authority, but Regulation (EC) No 1760/2000 does not provide for the adoption of detailed rules for these procedures. |
| --- | --- |

93.

The Commission takes note of the recommendation of the auditors that notifications should be subject to accurate and identical rules in all Member States, but Regulation (EC) No 1760/2000, adopted by the European Parliament and the Council, does not provide for the adoption of detailed rules on the procedure for notification of the keeper to the competent authority.

The Commission agrees with the recommendation of the auditors with regard to adaptation of the holding register to the activity of the keeper taking into account the technological developments. However, it should be noted that the current legislation provides the option for Member States to use bar codes and the internet.

The Commission agrees with the recommendation of the auditors with regard to the setting-up procedures for the control of the return of passports to the issuing authority, but Regulation (EC) No 1760/2000 does not provide for the adoption of detailed rules for these procedures.

| 94. | The Commission submitted a proposal concerning the exchange of information between the national databases, but this proposal was rejected by the Council. |
| --- | --- |

94.

The Commission submitted a proposal concerning the exchange of information between the national databases, but this proposal was rejected by the Council.

| 95. | There is a need for established transparent criteria and benchmarks based on shared standards. Despite the legal vacuum, the Commission services have started the review and consolidation of the criteria and benchmarks currently used. These benchmarks have already been discussed in several coordination meetings with FVO and in Commission working groups with participation of all Member States. |
| --- | --- |

95.

There is a need for established transparent criteria and benchmarks based on shared standards. Despite the legal vacuum, the Commission services have started the review and consolidation of the criteria and benchmarks currently used. These benchmarks have already been discussed in several coordination meetings with FVO and in Commission working groups with participation of all Member States.

| 96. | Regulation (EC) No 1760/2000 does not provide for renewal of the recognition of the operational character or annual certification of the national databases. It is the responsibility of Member States to have in place an operational national database.
  The system of identification and registration of bovine animals, including the national database, has been subject to inspections by FVO, in particular during the round of inspection missions on traceability carried out in 2002, but also during inspection missions covering issues where animal identification plays an important role. Based on the findings of these missions, FVO has provided recommendations for the necessary actions to be taken by the Member States concerned. |
| --- | --- |

96.

Regulation (EC) No 1760/2000 does not provide for renewal of the recognition of the operational character or annual certification of the national databases. It is the responsibility of Member States to have in place an operational national database.

The system of identification and registration of bovine animals, including the national database, has been subject to inspections by FVO, in particular during the round of inspection missions on traceability carried out in 2002, but also during inspection missions covering issues where animal identification plays an important role. Based on the findings of these missions, FVO has provided recommendations for the necessary actions to be taken by the Member States concerned.

| 97. | The Commission takes note of the recommendation of the auditors to review the rules for controls and sanctions.
  The detailed rules for the application of minimum administrative sanctions are laid down in Regulation (EC) No 494/98 leaving open the possibility for Member States to establish other national administrative or criminal penalties, taking into account the seriousness of infringements.
  The detailed rules for the minimum level of controls are laid down in Regulation (EC) No 1082/2003, replacing Regulation (EC) No 2630/1997.
  The Commission considers that to integrate the identification system with IACS would, given the systems’ different objectives, jeopardise the smooth operation of the animal premiums system and could be open to legal challenges. The IACS concerns itself, inter alia, with animals for which CAP premium has been claimed; therefore the only relevant ‘reconciliation control’ to be made is to ensure that such animals appear in the SIEB.
  The system of identification must provide for the tracing of animals through all movements for veterinary purposes, i.e. a rapid tracing of infected animals when disease outbreaks occur to ensure a speedy and efficient control of the disease.
  In drafting IACS legislation and interpretations thereof, due care has been taken to ensure that aid reductions or exclusions are applied in proportion to the offence and only where appropriate. The Commission believes that regulatory controls should be as practical and efficient as possible, whilst providing the necessary financial safeguards. |
| --- | --- |

97.

The Commission takes note of the recommendation of the auditors to review the rules for controls and sanctions.

The detailed rules for the application of minimum administrative sanctions are laid down in Regulation (EC) No 494/98 leaving open the possibility for Member States to establish other national administrative or criminal penalties, taking into account the seriousness of infringements.

The detailed rules for the minimum level of controls are laid down in Regulation (EC) No 1082/2003, replacing Regulation (EC) No 2630/1997.

The Commission considers that to integrate the identification system with IACS would, given the systems’ different objectives, jeopardise the smooth operation of the animal premiums system and could be open to legal challenges. The IACS concerns itself, inter alia, with animals for which CAP premium has been claimed; therefore the only relevant ‘reconciliation control’ to be made is to ensure that such animals appear in the SIEB.

The system of identification must provide for the tracing of animals through all movements for veterinary purposes, i.e. a rapid tracing of infected animals when disease outbreaks occur to ensure a speedy and efficient control of the disease.

In drafting IACS legislation and interpretations thereof, due care has been taken to ensure that aid reductions or exclusions are applied in proportion to the offence and only where appropriate. The Commission believes that regulatory controls should be as practical and efficient as possible, whilst providing the necessary financial safeguards.

| 98. | First of all, amending the rules would not alter the fact that cows aged over 30 months, which were not subject to the obligations of identification and registration, are still presented at slaughterhouses and could even create a risk of these animals being slaughtered clandestinely.
  Secondly, in the light of the opinion of the ‘Food Safety Authority’, the United Kingdom authorities intend, at a date which has not yet been fixed but will probably be early in 2005, to stop the slaughter of animals over 30 months. |
| --- | --- |

98.

First of all, amending the rules would not alter the fact that cows aged over 30 months, which were not subject to the obligations of identification and registration, are still presented at slaughterhouses and could even create a risk of these animals being slaughtered clandestinely.

Secondly, in the light of the opinion of the ‘Food Safety Authority’, the United Kingdom authorities intend, at a date which has not yet been fixed but will probably be early in 2005, to stop the slaughter of animals over 30 months.

| 99. | The Commission acknowledges that traceability of all bovine animals cannot be absolutely guaranteed. However, given the legal vacuum the efforts of the Commission services have aimed at assisting Member States to increase the reliability of their national databases through the on-going development of benchmarks. Furthermore the introduction of Traces will contribute to ensure the traceability of animals in intra-Community trade. |
| --- | --- |

99.

The Commission acknowledges that traceability of all bovine animals cannot be absolutely guaranteed. However, given the legal vacuum the efforts of the Commission services have aimed at assisting Member States to increase the reliability of their national databases through the on-going development of benchmarks. Furthermore the introduction of Traces will contribute to ensure the traceability of animals in intra-Community trade.

---