# Eiropas Savienības C 41/2005

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 41 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 48. sējums2005. gada 17. februāris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 41

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

48. sējums2005. gada 17. februāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Revīzijas palāta |
| 2005/C 041/1 | Īpašais ziņojums Nr. 7/2004 par jēltabakas tirgus kopīgo organizāciju, ar Komisijas atbildēm | 1 |
| 2005/C 041/2 | Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm | 35 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Revīzijas palāta

2005/C 041/1

Īpašais ziņojums Nr. 7/2004 par jēltabakas tirgus kopīgo organizāciju, ar Komisijas atbildēm

1

2005/C 041/2

Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

35

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Revīzijas palāta

| 17.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 41/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 41/1

---

ĪPAŠAIS ZIŅOJUMS Nr. 7/2004

par jēltabakas tirgus kopīgo organizāciju, ar Komisijas atbildēm

(saskaņā ar EK līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2005/C 41/01)

SATURS

| I.-X. | KOPSAVILKUMS |
| --- | --- |

I.-X.

| 1.-19. | IEVADS |
| --- | --- |

1.-19.

| 1.-4. | Tabakas audzēšana un ES tirgus |
| --- | --- |

1.-4.

| 5.-6. | Tirgus kopīgās organizācijas (TKO) mērķi |
| --- | --- |

5.-6.

| 7.-15. | Pasākumi, kas pieņemti atbilstīgi 1998. gada shēmai |
| --- | --- |

7.-15.

| 16.-19. | Revīzijas mērķi |
| --- | --- |

16.-19.

| 20.-37. | GATAVOŠANĀS 1998. GADA REFORMAI |
| --- | --- |

20.-37.

| 21.-33. | Informācija un analīze, kas bija par pamatu 1998. gada reformas priekšlikumam |
| --- | --- |

21.-33.

| 34.-37. | Lauksaimniecības un citu nozaru politikas nepietiekama saskaņošana |
| --- | --- |

34.-37.

| 38.-74. | TKO NAV PANĀKUSI VĒLAMO IETEKMI |
| --- | --- |

38.-74.

| 38.-65. | Nav sasniegti dažādo pasākumu mērķi |
| --- | --- |

38.-65.

| 66. | Nav vienkāršota pārvaldība |
| --- | --- |

66.

| 67.-71. | Nepieņemamas vienošanās par cenām |
| --- | --- |

67.-71.

| 72. | Kontroles uzlabošanas procedūras nebija efektīvas |
| --- | --- |

72.

| 73.-74. | Noteikumu neievērošana |
| --- | --- |

73.-74.

| 75.-87. | REFORMĒTĀS TKO UZRAUDZĪBA UN VĒRTĒŠANA |
| --- | --- |

75.-87.

| 75.-84. | Uzraudzība |
| --- | --- |

75.-84.

| 85.-87. | Ārējā vērtējumā secināts, ka TKO nesniedza paredzēto ietekmi |
| --- | --- |

85.-87.

| 88.-95. | TKO TURPMĀKA REFORMĒŠANA |
| --- | --- |

88.-95.

| 88.-91. | TKO reformas iespēju vērtēšana |
| --- | --- |

88.-91.

| 92.-95. | Kā ierosinātā reforma risinātu revīzijas gaitā identificētos trūkumus |
| --- | --- |

92.-95.

| 96.-107. | SECINĀJUMI UN IETEIKUMI |
| --- | --- |

96.-107.

| 96.-102. | Secinājumi |
| --- | --- |

96.-102.

| 103.-107. | Ieteikumi |
| --- | --- |

103.-107.

Komisijas atbildes

KOPSAVILKUMS

| I. | Eiropas Savienība (ES) ražo aptuveni 5 % no pasaules jēltabakas, tātad tā ir piektais lielākais ražotājs pasaulē. Taču vairāk nekā pusi no saražotās produkcijas ES eksportē, jo vairuma izaudzētās tabakas aromāts un garša ES netiek pieprasīta. Pārsvarā ES ražo Virginia un Burley šķirņu tabaku, kurai ir neitrāls aromāts un garša un kuru izmanto par galveno pildījumu cigaretēs. Mazākā apjomā tiek audzētas arī dažas austrumu tabakas šķirnes, kuru aromātam un garšai ir lielāks pieprasījums. Ņemot vērā iepriekš teikto, ES importē tās patērētāju aromāta un garšas gaumei atbilstošu tabaku 9 % apmērā no pasaulē saražotās produkcijas, tātad ir pasaules lielākais importētājs. Galvenās tabakas ražotājas valstis Eiropas Savienībā ir Itālija, Grieķija un Spānija, kuras kopā saražo 87 % no visas ES produkcijas. Ražošanas vispārīga iezīme ir liels skaits tabakas audzētāju ar mazām individuālām saimniecībām. Mehanizācija ir ierobežota, ražošanas izmaksas – lielas. ES tabakas audzētāji nevar sev nodrošināt pietiekami lielus ienākumus, nesaņemot ES atbalstu, kas veido aptuveni 75 % no ražotāju ieņēmumiem. Ja tabakas ražošana Eiropas Savienībā tiktu pārtraukta, tas neietekmētu tabakas produktu rūpniekus, kuri izejmateriālus iegūtu, palielinot importu. |
| --- | --- |

I.

Eiropas Savienība (ES) ražo aptuveni 5 % no pasaules jēltabakas, tātad tā ir piektais lielākais ražotājs pasaulē. Taču vairāk nekā pusi no saražotās produkcijas ES eksportē, jo vairuma izaudzētās tabakas aromāts un garša ES netiek pieprasīta. Pārsvarā ES ražo Virginia un Burley šķirņu tabaku, kurai ir neitrāls aromāts un garša un kuru izmanto par galveno pildījumu cigaretēs. Mazākā apjomā tiek audzētas arī dažas austrumu tabakas šķirnes, kuru aromātam un garšai ir lielāks pieprasījums. Ņemot vērā iepriekš teikto, ES importē tās patērētāju aromāta un garšas gaumei atbilstošu tabaku 9 % apmērā no pasaulē saražotās produkcijas, tātad ir pasaules lielākais importētājs. Galvenās tabakas ražotājas valstis Eiropas Savienībā ir Itālija, Grieķija un Spānija, kuras kopā saražo 87 % no visas ES produkcijas. Ražošanas vispārīga iezīme ir liels skaits tabakas audzētāju ar mazām individuālām saimniecībām. Mehanizācija ir ierobežota, ražošanas izmaksas – lielas. ES tabakas audzētāji nevar sev nodrošināt pietiekami lielus ienākumus, nesaņemot ES atbalstu, kas veido aptuveni 75 % no ražotāju ieņēmumiem. Ja tabakas ražošana Eiropas Savienībā tiktu pārtraukta, tas neietekmētu tabakas produktu rūpniekus, kuri izejmateriālus iegūtu, palielinot importu.

| II. | ES savus tabakas audzētājus ar tirgus kopīgu organizāciju (TKO) ir atbalstījusi kopš 1970. gada. Katru gadu atbalsts tiek piešķirts aptuveni 1 000 miljonu EUR apmērā. Tirgus tika būtiski reformēts pirmoreiz 1992. gadā, kā arī vēlāk 1998. un 2004. gadā, cenšoties pienācīgi atbalstīt ienākumus budžeta iespēju robežās un uzlabot reakciju uz tirgus prasībām, kas savukārt celtu produkcijas vērtību. Pastāvēja cerības, ka tabakas audzētāju atkarība no sniegtā atbalsta mazināsies. Tika veikti arī citi pasākumi, kuru mērķis bija veicināt labprātīgu aiziešanu no tabakas nozares, izvēloties alternatīvas kultūras. |
| --- | --- |

II.

ES savus tabakas audzētājus ar tirgus kopīgu organizāciju (TKO) ir atbalstījusi kopš 1970. gada. Katru gadu atbalsts tiek piešķirts aptuveni 1 000 miljonu EUR apmērā. Tirgus tika būtiski reformēts pirmoreiz 1992. gadā, kā arī vēlāk 1998. un 2004. gadā, cenšoties pienācīgi atbalstīt ienākumus budžeta iespēju robežās un uzlabot reakciju uz tirgus prasībām, kas savukārt celtu produkcijas vērtību. Pastāvēja cerības, ka tabakas audzētāju atkarība no sniegtā atbalsta mazināsies. Tika veikti arī citi pasākumi, kuru mērķis bija veicināt labprātīgu aiziešanu no tabakas nozares, izvēloties alternatīvas kultūras.

| III. | Palāta jau agrāk trīs reizes ir sagatavojusi ziņojumus par TKO darbību. Savā jaunākajā 1997. gada ziņojumā Palāta secināja, ka 1992. gadā apstiprinātie pasākumi izmērāmā veidā neietekmēja subsidēšanas augsto līmeni attiecībā pret produkcijas vērtību, apstādītās platības, nodarbinātības rādītājus un ES tirgus stāvokli. |
| --- | --- |

III.

Palāta jau agrāk trīs reizes ir sagatavojusi ziņojumus par TKO darbību. Savā jaunākajā 1997. gada ziņojumā Palāta secināja, ka 1992. gadā apstiprinātie pasākumi izmērāmā veidā neietekmēja subsidēšanas augsto līmeni attiecībā pret produkcijas vērtību, apstādītās platības, nodarbinātības rādītājus un ES tirgus stāvokli.

| IV. | Šīs revīzijas mērķis bija vērtēt, vai 1998. gada reforma bija pamatota un vai dalībvalstis to labi pārvaldīja. Tāpat revīzijas gaitā tika skatīts tas, kā Komisija uzraudzīja un vērtēja reformas īstenošanu un vai tika sasniegti reformētās TKO mērķi. |
| --- | --- |

IV.

Šīs revīzijas mērķis bija vērtēt, vai 1998. gada reforma bija pamatota un vai dalībvalstis to labi pārvaldīja. Tāpat revīzijas gaitā tika skatīts tas, kā Komisija uzraudzīja un vērtēja reformas īstenošanu un vai tika sasniegti reformētās TKO mērķi.

| V. | Pārbaudes iznākumā Palāta secināja, ka, izstrādājot priekšlikumus 1998. gada reformai, Komisija balstījās uz neuzticamiem datiem un veica neadekvātu tirgus analīzi. Šo trūkumu dēļ apstiprinātie pasākumi jau no paša sākuma bija lielā mērā nepiemēroti un vairākos aspektos izrādījās neefektīvi. Nav liecību par to, ka TKO būtu ietekmējusi ES ražošanu tā, lai mazinātu piedāvājuma lielo pārsvaru pār pieprasījumu. Tāpat Palāta konstatēja, ka ieviestie pasākumi vērā ņemami nepalielināja ieņēmumus no tabakas audzēšanas un nelīdzsvaroja tirgu, kā prognozēts. Produkcijas vērtību apdraudēja arī konkurenci ierobežojoša rīcība, kas izpaudās kā vienošanās par cenu trīs lielākajās ražotājvalstīs. |
| --- | --- |

V.

Pārbaudes iznākumā Palāta secināja, ka, izstrādājot priekšlikumus 1998. gada reformai, Komisija balstījās uz neuzticamiem datiem un veica neadekvātu tirgus analīzi. Šo trūkumu dēļ apstiprinātie pasākumi jau no paša sākuma bija lielā mērā nepiemēroti un vairākos aspektos izrādījās neefektīvi. Nav liecību par to, ka TKO būtu ietekmējusi ES ražošanu tā, lai mazinātu piedāvājuma lielo pārsvaru pār pieprasījumu. Tāpat Palāta konstatēja, ka ieviestie pasākumi vērā ņemami nepalielināja ieņēmumus no tabakas audzēšanas un nelīdzsvaroja tirgu, kā prognozēts. Produkcijas vērtību apdraudēja arī konkurenci ierobežojoša rīcība, kas izpaudās kā vienošanās par cenu trīs lielākajās ražotājvalstīs.

| VI. | Dalībvalstīs tika atklāti vairāki pārkāpumi, proti, netika veiktas noteikumos prasītās pārbaudes un netika pārbaudīti galvenie kontroles mehānismi, kā arī būtu bijis jāveic vairāk labojumu, piemērojot grāmatojumu noskaidrošanas procesu. 2004. gada jūnijā vēl nebija pieņemts neviens grāmatojumu noskaidrošanas lēmums. |
| --- | --- |

VI.

Dalībvalstīs tika atklāti vairāki pārkāpumi, proti, netika veiktas noteikumos prasītās pārbaudes un netika pārbaudīti galvenie kontroles mehānismi, kā arī būtu bijis jāveic vairāk labojumu, piemērojot grāmatojumu noskaidrošanas procesu. 2004. gada jūnijā vēl nebija pieņemts neviens grāmatojumu noskaidrošanas lēmums.

| VII. | Pārraudzība no Komisijas puses nebija apmierinoša, TKO izvērtējums kavējās. Ārējo konsultantu veiktā vērtējuma rezultāti tika publiskoti ziņojumā 2003. gada oktobrī, un galvenajos jautājumos tie saskan ar Palātas revīzijā iegūtajiem rezultātiem. |
| --- | --- |

VII.

Pārraudzība no Komisijas puses nebija apmierinoša, TKO izvērtējums kavējās. Ārējo konsultantu veiktā vērtējuma rezultāti tika publiskoti ziņojumā 2003. gada oktobrī, un galvenajos jautājumos tie saskan ar Palātas revīzijā iegūtajiem rezultātiem.

| VIII. | 2002. gada jūlijā Komisija publicēja vidusposma pārskatu par kopējo lauksaimniecības politiku, kurā tā ierosināja jaunu stratēģiju ilgtspējīgai attīstībai visā lauksaimniecības nozarē. Saskaņā ar šo jauno stratēģiju atbalsts vairs nebūtu atkarīgs no ražošanas apjomiem, bet katrai saimniecībai to sniegtu atbilstīgi vienreizējo maksājumu shēmai. Revīzijas gaitā tika skatīta arī šīs izmaiņas iespējamā ietekme uz tabakas TKO. |
| --- | --- |

VIII.

2002. gada jūlijā Komisija publicēja vidusposma pārskatu par kopējo lauksaimniecības politiku, kurā tā ierosināja jaunu stratēģiju ilgtspējīgai attīstībai visā lauksaimniecības nozarē. Saskaņā ar šo jauno stratēģiju atbalsts vairs nebūtu atkarīgs no ražošanas apjomiem, bet katrai saimniecībai to sniegtu atbilstīgi vienreizējo maksājumu shēmai. Revīzijas gaitā tika skatīta arī šīs izmaiņas iespējamā ietekme uz tabakas TKO.

| IX. | Padomes 2004. aprīlī pieņemtā reforma (1) paredz pakāpeniski likvidēt atbalsta saistību ar ražošanas apjomiem. Turpmāk tabakas ražotājus atbalstīs, izmantojot saimniecību vienreizējo maksājumu shēmu. Tāpat atsevišķs finansējums tiks piešķirts tabakas platību pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

IX.

Padomes 2004. aprīlī pieņemtā reforma (1) paredz pakāpeniski likvidēt atbalsta saistību ar ražošanas apjomiem. Turpmāk tabakas ražotājus atbalstīs, izmantojot saimniecību vienreizējo maksājumu shēmu. Tāpat atsevišķs finansējums tiks piešķirts tabakas platību pārstrukturēšanai.

| X. | Palāta atzinīgi vērtē pašreizējo reformu, kurai vajadzētu novērst daudzus no revīzijas gaitā konstatētajiem trūkumiem, lai gan tam būs vajadzīgs zināms laiks. Palāta iesaka Komisijai turpināt izmeklēt konkurences ierobežošanu dalībvalstīs un, ja tāda ierobežošana apstiprinās, attiecīgi rīkoties. Tāpat jāturpina konstatēt gadījumus, kad dalībvalstis nav piemērojušas noteikumos prasītās pārbaudes, un, ja iespējams, jāveic attiecīgi labojumi. |
| --- | --- |

X.

Palāta atzinīgi vērtē pašreizējo reformu, kurai vajadzētu novērst daudzus no revīzijas gaitā konstatētajiem trūkumiem, lai gan tam būs vajadzīgs zināms laiks. Palāta iesaka Komisijai turpināt izmeklēt konkurences ierobežošanu dalībvalstīs un, ja tāda ierobežošana apstiprinās, attiecīgi rīkoties. Tāpat jāturpina konstatēt gadījumus, kad dalībvalstis nav piemērojušas noteikumos prasītās pārbaudes, un, ja iespējams, jāveic attiecīgi labojumi.

IEVADS

Tabakas audzēšana un ES tirgus

| 1. | Jēltabaka ir lapu tabaka, ko audzētāji (ražotāji) audzējuši un sākotnēji kaltējuši, bet kas vēl nav apstrādāta. Nākamais posms ietver īpašu jēltabakas sagatavošanu, ko veic tā saucamie pirmapstrādes uzņēmumi, kas apstrādāto tabaku pēcāk piegādā tabakas rūpniekiem, kuri savukārt ražo cigaretes, cigārus, pīpes tabaku u. c. produktus. 1. pielikumā attēlota tabakas audzēšanas, apstrādes, ražošanas un izplatīšanas ķēde. |
| --- | --- |

1.

Jēltabaka ir lapu tabaka, ko audzētāji (ražotāji) audzējuši un sākotnēji kaltējuši, bet kas vēl nav apstrādāta. Nākamais posms ietver īpašu jēltabakas sagatavošanu, ko veic tā saucamie pirmapstrādes uzņēmumi, kas apstrādāto tabaku pēcāk piegādā tabakas rūpniekiem, kuri savukārt ražo cigaretes, cigārus, pīpes tabaku u. c. produktus. 1. pielikumā attēlota tabakas audzēšanas, apstrādes, ražošanas un izplatīšanas ķēde.

| 2. | ES ražo aptuveni 5 % no pasaules jēltabakas, tātad tā ir piektais lielākais ražotājs pasaulē, taču ES tiek izmantota mazāk nekā puse no saražotās pašu produkcijas, jo tabakas aromāta un garšas dēļ tai nav pieprasījuma rūpnieku vidū. Lai iegūtu tabaku ar pieprasītām īpašībām, ES importē aptuveni 9 % no pasaulē saražotās produkcijas, tātad ir pasaules lielākais importētājs. |
| --- | --- |

2.

ES ražo aptuveni 5 % no pasaules jēltabakas, tātad tā ir piektais lielākais ražotājs pasaulē, taču ES tiek izmantota mazāk nekā puse no saražotās pašu produkcijas, jo tabakas aromāta un garšas dēļ tai nav pieprasījuma rūpnieku vidū. Lai iegūtu tabaku ar pieprasītām īpašībām, ES importē aptuveni 9 % no pasaulē saražotās produkcijas, tātad ir pasaules lielākais importētājs.

| 3. | Itālija, Grieķija un Spānija ir ES lielākās tabakas audzētājas, kuras saražo attiecīgi 38 %, 36 % un 13 % no visas ES produkcijas. Tabula sniedz pārskatu par ES jēltabakas piedāvājumu laikposmā no 1996. līdz 2000. gadam.
  Tabula
  ES jēltabakas piedāvājuma bilance










  (tonnas) |
| --- | --- |
| | 1996


  01/1996 | 1997


  01/1997 | 1998


  01/1998 | 1999


  01/1999 | 2000


  01/2000 |
| Sākuma krājumi | 383 263 | 286 291 | 244 942 | 226 565 | 212 319 |
| Saussvara produkcija | 299 274 | 300 563 | 306 794 | 304 148 | 302 289 |
| Ievedumi kopā | 543 022 | 536 110 | 533 411 | 528 782 | 528 000 |
| Pieejams | 1 225 559 | 1 122 964 | 1 085 147 | 1 059 495 | 1 042 608 |
| Eksports | – 219 268 | – 168 022 | – 178 582 | – 172 176 | – 170 000 |
| ES produkcijas patēriņš | – 135 000 | – 125 000 | – 120 000 | – 115 000 | – 120 000 |
| Ievedumu patēriņš | – 585 000 | – 585 000 | – 560 000 | – 560 000 | – 560 000 |
| Patēriņš kopā | – 939 268 | – 878 022 | – 858 582 | – 847 176 | – 850 000 |
| Beigu krājumi | 286 291 | 244 942 | 226 565 | 212 319 | 192 608 |
| ES produkcija % no pasaules produkcijas | 4,5 | 4,1 | 5,1 | 4,9 | 5,1 |
| ES imports % no pasaules importa | 28 | 27 | 28 | 26 | 26 |
| ES eksports % no pasaules eksporta | 11 | 8 | 9 | 9 | 9 |
| ES eksports % no ES produkcijas | 73 | 56 | 58 | 57 | 56 |
| Iekšzemes patēriņš % no ES produkcijas | 45 | 42 | 39 | 38 | 40 |
| Avots: Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts un ASV Lauksaimniecības departaments.

  Šī tabula rāda, ka laikposmā no 1996. līdz 2000. gadam ES produkcijas iekšzemes patēriņš nav būtiski mainījies un ka ievedumu apjoms šajā pat laikposmā ir saglabājies nemainīgs. |

3.

Itālija, Grieķija un Spānija ir ES lielākās tabakas audzētājas, kuras saražo attiecīgi 38 %, 36 % un 13 % no visas ES produkcijas. Tabula sniedz pārskatu par ES jēltabakas piedāvājumu laikposmā no 1996. līdz 2000. gadam.

Tabula

ES jēltabakas piedāvājuma bilance

(tonnas)

1996

01/1996

1997

01/1997

1998

01/1998

1999

01/1999

2000

01/2000

Sākuma krājumi

383 263

286 291

244 942

226 565

212 319

Saussvara produkcija

299 274

300 563

306 794

304 148

302 289

Ievedumi kopā

543 022

536 110

533 411

528 782

528 000

Pieejams

1 225 559

1 122 964

1 085 147

1 059 495

1 042 608

Eksports

– 219 268

– 168 022

– 178 582

– 172 176

– 170 000

ES produkcijas patēriņš

– 135 000

– 125 000

– 120 000

– 115 000

– 120 000

Ievedumu patēriņš

– 585 000

– 585 000

– 560 000

– 560 000

– 560 000

Patēriņš kopā

– 939 268

– 878 022

– 858 582

– 847 176

– 850 000

Beigu krājumi

286 291

244 942

226 565

212 319

192 608

ES produkcija % no pasaules produkcijas

4,5

4,1

5,1

4,9

5,1

ES imports % no pasaules importa

28

27

28

26

26

ES eksports % no pasaules eksporta

11

8

9

9

9

ES eksports % no ES produkcijas

73

56

58

57

56

Iekšzemes patēriņš % no ES produkcijas

45

42

39

38

40

Avots: Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts un ASV Lauksaimniecības departaments.

Šī tabula rāda, ka laikposmā no 1996. līdz 2000. gadam ES produkcijas iekšzemes patēriņš nav būtiski mainījies un ka ievedumu apjoms šajā pat laikposmā ir saglabājies nemainīgs.

| 4. | Ar jēltabakas audzēšanu ES nodarbojas aptuveni 80 000 tabakas ražotāju, ražošanai galvenokārt izmantojot mazas individuālās platības. Ražošanas procesa mehanizācija ir ierobežota, ražošanas izmaksas – lielas. ES vairāk nekā trīsdesmit gadus ir sniegusi atbalstu jēltabakas audzētājiem, un pēdējos gados budžets ir bijis aptuveni 1 000 miljonu EUR. |
| --- | --- |

4.

Ar jēltabakas audzēšanu ES nodarbojas aptuveni 80 000 tabakas ražotāju, ražošanai galvenokārt izmantojot mazas individuālās platības. Ražošanas procesa mehanizācija ir ierobežota, ražošanas izmaksas – lielas. ES vairāk nekā trīsdesmit gadus ir sniegusi atbalstu jēltabakas audzētājiem, un pēdējos gados budžets ir bijis aptuveni 1 000 miljonu EUR.

Tirgus kopīgās organizācijas (TKO) mērķi

| 5. | Pirms ES tika izveidots vienotais tirgus, tabakas audzētāji guva labumu no valsts tirgus nosacījumiem, kas sniedza viņiem garantētu cenu, lai nodrošinātu “taisnīgus ienākumus” (2). Šo atbalstu uzskatīja par vajadzīgu, jo ieņēmumu līmenis ne vienmēr sedza ražošanas izmaksas. Tabakas ražošanas reģionos šis atbalsts veidoja galveno lauksaimnieku ienākuma daļu. 1970. gadā attiecībā uz tabaku ieviestā TKO nomainīja valsts sistēmas, vienlaikus turpinot sniegt līdzīgu atbalsta līmeni. |
| --- | --- |

5.

Pirms ES tika izveidots vienotais tirgus, tabakas audzētāji guva labumu no valsts tirgus nosacījumiem, kas sniedza viņiem garantētu cenu, lai nodrošinātu “taisnīgus ienākumus” (2). Šo atbalstu uzskatīja par vajadzīgu, jo ieņēmumu līmenis ne vienmēr sedza ražošanas izmaksas. Tabakas ražošanas reģionos šis atbalsts veidoja galveno lauksaimnieku ienākuma daļu. 1970. gadā attiecībā uz tabaku ieviestā TKO nomainīja valsts sistēmas, vienlaikus turpinot sniegt līdzīgu atbalsta līmeni.

| 6. | Kopš tā laika TKO tika reformēta 1992. (3), 1998. (4) un vēlreiz 2004. gadā (5). Papildus vispārēju mērķu sasniegšanai, jēltabakas tirgus stabilizēšanai un taisnīga dzīves līmeņa nodrošināšanai ražotājiem, kā noteikts Līguma 33. pantā, TKO jo īpaši paredzēja:






  a) | ierobežot ražošanu un neveicināt to tabakas šķirņu audzēšanu, kuras nav viegli pārdot ES tirgū; |
| --- | --- | --- |

6.

Kopš tā laika TKO tika reformēta 1992. (3), 1998. (4) un vēlreiz 2004. gadā (5). Papildus vispārēju mērķu sasniegšanai, jēltabakas tirgus stabilizēšanai un taisnīga dzīves līmeņa nodrošināšanai ražotājiem, kā noteikts Līguma 33. pantā, TKO jo īpaši paredzēja:

a)

ierobežot ražošanu un neveicināt to tabakas šķirņu audzēšanu, kuras nav viegli pārdot ES tirgū;

| b) | veicināt ES produkcijas kvalitātes un vērtības uzlabošanu; |
| --- | --- |

b)

veicināt ES produkcijas kvalitātes un vērtības uzlabošanu;

| c) | nodrošināt sabiedrības veselības aizsardzību un vides aizsardzības prasību izpildi; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt sabiedrības veselības aizsardzību un vides aizsardzības prasību izpildi;

| d) | sekmēt brīvprātīgu aiziešanu no nozares; |
| --- | --- |

d)

sekmēt brīvprātīgu aiziešanu no nozares;

| e) | pastiprināt kontroles procedūras un vienkāršot pārvaldības uzdevumu dalībvalstīm. |
| --- | --- |

e)

pastiprināt kontroles procedūras un vienkāršot pārvaldības uzdevumu dalībvalstīm.

Pasākumi, kas pieņemti atbilstīgi 1998. gada shēmai

| 7. | Turpinājumā ir izklāstīti pasākumi, kas pieņemti, lai sasniegtu šos mērķus. |
| --- | --- |

7.

Turpinājumā ir izklāstīti pasākumi, kas pieņemti, lai sasniegtu šos mērķus.

Piemaksas

| 8. | Ražotājiem ir jāslēdz audzēšanas līgumi ar pirmapstrādātājiem. ES subsīdija tiek izmaksāta kā piemaksa par tabakas kilogramu, kas piegādāts un pieņemts atbilstoši šiem nosacījumiem. Piemaksa papildina cenu, ko ražotāji par savu tabaku saņem tirgū, un tai vajadzētu viņiem nodrošināt “taisnīgus ienākumus” un mudināt ražot labas kvalitātes tabaku. 1992. gadā Padome noteica piemaksas likmi katrai no astoņām šķirņu grupām, ko atzīst TKO. Kopš tā laika likmes faktiski ir saglabājušās nemainīgas (6). |
| --- | --- |

8.

Ražotājiem ir jāslēdz audzēšanas līgumi ar pirmapstrādātājiem. ES subsīdija tiek izmaksāta kā piemaksa par tabakas kilogramu, kas piegādāts un pieņemts atbilstoši šiem nosacījumiem. Piemaksa papildina cenu, ko ražotāji par savu tabaku saņem tirgū, un tai vajadzētu viņiem nodrošināt “taisnīgus ienākumus” un mudināt ražot labas kvalitātes tabaku. 1992. gadā Padome noteica piemaksas likmi katrai no astoņām šķirņu grupām, ko atzīst TKO. Kopš tā laika likmes faktiski ir saglabājušās nemainīgas (6).

| 9. | Piemaksu veido nemainīgā un mainīgā daļa, kura šobrīd ir 30 % līdz 45 %, atkarībā no šķirnes (7). Piemaksas nemainīgā daļa pilnā apmērā tiek izmaksāta ražotājiem. Piemaksas mainīgo daļu ražotāju grupas sadala saviem biedriem proporcionāli cenai, kuru katrs no tiem par savām piegādēm ir saņēmis no pirmapstrādātājiem. |
| --- | --- |

9.

Piemaksu veido nemainīgā un mainīgā daļa, kura šobrīd ir 30 % līdz 45 %, atkarībā no šķirnes (7). Piemaksas nemainīgā daļa pilnā apmērā tiek izmaksāta ražotājiem. Piemaksas mainīgo daļu ražotāju grupas sadala saviem biedriem proporcionāli cenai, kuru katrs no tiem par savām piegādēm ir saņēmis no pirmapstrādātājiem.

Audzēšanas līgumu izsoles shēma

| 10. | Lai tabakas ražotne būtu tiesīga saņemt atbalstu, noteikumi paredz, ka pirmapstrādātājiem ir jāslēdz audzēšanas līgumi par katru tabakas šķirņu grupu ar ražotāju grupām vai individuāliem ražotājiem, kuri nav šādas grupas biedri. Lai palīdzētu līgumcenām patiesi atspoguļot tirgus nosacījumus, dalībvalstīm tika dota iespēja katram ražas gadam praktizēt audzēšanas līgumu izsoles shēmu. Shēma ļauj individuāliem ražotājiem, kuri nav vienas vai vairāku ražotāju grupu biedri, piedāvāt savus spēkā esošos audzēšanas līgumus plašākā pirmapstrādes tirgū. Izsoles cenai jābūt vismaz par 10 % lielākai nekā sākotnējā līguma cenai, un sākotnējam pirmapstrādātājam jāsniedz iespēja pieskaņoties jaunajai cenai. |
| --- | --- |

10.

Lai tabakas ražotne būtu tiesīga saņemt atbalstu, noteikumi paredz, ka pirmapstrādātājiem ir jāslēdz audzēšanas līgumi par katru tabakas šķirņu grupu ar ražotāju grupām vai individuāliem ražotājiem, kuri nav šādas grupas biedri. Lai palīdzētu līgumcenām patiesi atspoguļot tirgus nosacījumus, dalībvalstīm tika dota iespēja katram ražas gadam praktizēt audzēšanas līgumu izsoles shēmu. Shēma ļauj individuāliem ražotājiem, kuri nav vienas vai vairāku ražotāju grupu biedri, piedāvāt savus spēkā esošos audzēšanas līgumus plašākā pirmapstrādes tirgū. Izsoles cenai jābūt vismaz par 10 % lielākai nekā sākotnējā līguma cenai, un sākotnējam pirmapstrādātājam jāsniedz iespēja pieskaņoties jaunajai cenai.

Sliekšņi, kvotas un valsts rezerves

| 11. | Lai orientētu un ierobežotu ražošanu, vienlaikus saglabājot budžeta kontroli, Padome nosaka kopējo garantēto daudzumu, par kuru tiks izmaksāts atbalsts. Tas tiek noteikts katrai ražai pa tabakas šķirņu grupām un dalībvalstīm. Tas tiek piešķirts ražotājiem ar kvotas palīdzību, kas noteikta, pamatojoties uz viņu saražoto produkciju atskaites periodā. Režīms ļauj dalībvalstīm, ar Komisijas atļauju, pārnest garantētos daudzumus no vienas šķirņu grupas uz otru ar nosacījumu, ka ietekme uz budžetu ir vismaz neitrāla. |
| --- | --- |

11.

Lai orientētu un ierobežotu ražošanu, vienlaikus saglabājot budžeta kontroli, Padome nosaka kopējo garantēto daudzumu, par kuru tiks izmaksāts atbalsts. Tas tiek noteikts katrai ražai pa tabakas šķirņu grupām un dalībvalstīm. Tas tiek piešķirts ražotājiem ar kvotas palīdzību, kas noteikta, pamatojoties uz viņu saražoto produkciju atskaites periodā. Režīms ļauj dalībvalstīm, ar Komisijas atļauju, pārnest garantētos daudzumus no vienas šķirņu grupas uz otru ar nosacījumu, ka ietekme uz budžetu ir vismaz neitrāla.

| 12. | Pastāv arī kvotu atpirkšanas sistēma, kurā individuāli ražotāji, kuri vēlas galīgi pārtraukt tabakas audzēšanu, var pārdot savu kvotu atpakaļ ES, ja viņi to nevar pārdot citiem ražotājiem. Tiklīdz ES ir to atpirkusi, neatgriezeniski tiek samazināts valsts un ES ražošanas slieksnis. |
| --- | --- |

12.

Pastāv arī kvotu atpirkšanas sistēma, kurā individuāli ražotāji, kuri vēlas galīgi pārtraukt tabakas audzēšanu, var pārdot savu kvotu atpakaļ ES, ja viņi to nevar pārdot citiem ražotājiem. Tiklīdz ES ir to atpirkusi, neatgriezeniski tiek samazināts valsts un ES ražošanas slieksnis.

| 13. | Visbeidzot, pastāv valsts kvotu rezerves sistēma, ko dalībvalstis izveidojušas no ražotājiem piešķirto kvotu atskaitījumiem. Šīs rezerves ir paredzētas tam, lai mudinātu esošos ražotājus pāriet uz citu kultūru audzēšanu un/vai pārstrukturēt savas saimniecības un lai ļautu ienākt tirgū tiem, kuri vēlas kļūt par tabakas ražotājiem. |
| --- | --- |

13.

Visbeidzot, pastāv valsts kvotu rezerves sistēma, ko dalībvalstis izveidojušas no ražotājiem piešķirto kvotu atskaitījumiem. Šīs rezerves ir paredzētas tam, lai mudinātu esošos ražotājus pāriet uz citu kultūru audzēšanu un/vai pārstrukturēt savas saimniecības un lai ļautu ienākt tirgū tiem, kuri vēlas kļūt par tabakas ražotājiem.

Īpašais atbalsts ražotāju grupām

| 14. | Ražotāju grupām ir jāpilda nozīmīgs uzdevums, lai sasniegtu tirgus mērķus. Ar nosacījumu, ka šīs grupas nodrošina atbilstību likumdošanas prasībām un ir oficiāli atzītas dalībvalstīs, tām tiek atvēlēti 2 % no kopējās piemaksas, kas tiek izmaksāta ražotājiem. Vismaz puse no piešķirtajiem līdzekļiem ir paredzēta tam, lai ražotāju grupām kompensētu izmaksas, kas saistītas ar tehniskā personāla nodarbināšanu un sertificētu sēklu vai sējeņu iepirkšanu nolūkā uzlabot produkcijas kvalitāti un vides aizsardzības pasākumus. Pārpalikumu var izmantot ar infrastruktūru saistītiem pasākumiem, lai vairotu tabakas vērtību, tādiem kā šķirošanas, uzglabāšanas un apstrādes pakalpojumi, un lai nodarbinātu administratīvo personālu. |
| --- | --- |

14.

Ražotāju grupām ir jāpilda nozīmīgs uzdevums, lai sasniegtu tirgus mērķus. Ar nosacījumu, ka šīs grupas nodrošina atbilstību likumdošanas prasībām un ir oficiāli atzītas dalībvalstīs, tām tiek atvēlēti 2 % no kopējās piemaksas, kas tiek izmaksāta ražotājiem. Vismaz puse no piešķirtajiem līdzekļiem ir paredzēta tam, lai ražotāju grupām kompensētu izmaksas, kas saistītas ar tehniskā personāla nodarbināšanu un sertificētu sēklu vai sējeņu iepirkšanu nolūkā uzlabot produkcijas kvalitāti un vides aizsardzības pasākumus. Pārpalikumu var izmantot ar infrastruktūru saistītiem pasākumiem, lai vairotu tabakas vērtību, tādiem kā šķirošanas, uzglabāšanas un apstrādes pakalpojumi, un lai nodarbinātu administratīvo personālu.

Tabakas fonds

| 15. | Fonds tika izmantots, lai finansētu tabakas šķirņu un ražošanas metožu pētījumus, kā arī lai ar informatīvu kampaņu palīdzību apkarotu smēķēšanu, vairojot sabiedrības apziņu par tās kaitīgo ietekmi. Kopš 2003. gada pētniecības komponents ir pārnests uz ES pētniecības programmu. Sākot ar 2002. gadu un turpmāk, Fonds finansē darbības galvenokārt, lai vairotu sabiedrības apziņu par visa veida tabakas patēriņa kaitīgo ietekmi, un citas darbības, lai palīdzētu ražotājiem pāriet no tabakas audzēšanas uz citu kultūru audzēšanu vai cita veida darbību. Šobrīd tam finansējums tiek nodrošināts, ieturot 3 % no piemaksas. |
| --- | --- |

15.

Fonds tika izmantots, lai finansētu tabakas šķirņu un ražošanas metožu pētījumus, kā arī lai ar informatīvu kampaņu palīdzību apkarotu smēķēšanu, vairojot sabiedrības apziņu par tās kaitīgo ietekmi. Kopš 2003. gada pētniecības komponents ir pārnests uz ES pētniecības programmu. Sākot ar 2002. gadu un turpmāk, Fonds finansē darbības galvenokārt, lai vairotu sabiedrības apziņu par visa veida tabakas patēriņa kaitīgo ietekmi, un citas darbības, lai palīdzētu ražotājiem pāriet no tabakas audzēšanas uz citu kultūru audzēšanu vai cita veida darbību. Šobrīd tam finansējums tiek nodrošināts, ieturot 3 % no piemaksas.

Revīzijas mērķi

| 16. | Palāta jau iepriekš trīs reizes ir ziņojusi par TKO (8), pēdējo reizi – savā 1996. gada pārskatā. Šīs revīzijas nolūks bija pārbaudīt reformēto tirgus režīmu, kas tika ieviests 1998. gadā. |
| --- | --- |

16.

Palāta jau iepriekš trīs reizes ir ziņojusi par TKO (8), pēdējo reizi – savā 1996. gada pārskatā. Šīs revīzijas nolūks bija pārbaudīt reformēto tirgus režīmu, kas tika ieviests 1998. gadā.

| 17. | Galvenie mērķi bija:






  a) | novērtēt, vai Komisijas priekšlikumi veikt izmaiņas TKO, kas tika iekļauti 1998. gada reformā, bija pienācīgi pamatoti; |
| --- | --- | --- |

17.

Galvenie mērķi bija:

a)

novērtēt, vai Komisijas priekšlikumi veikt izmaiņas TKO, kas tika iekļauti 1998. gada reformā, bija pienācīgi pamatoti;

| b) | novērtēt, vai Komisija un dalībvalstis pienācīgi īstenoja un pārvaldīja ieviestos pasākumus; |
| --- | --- |

b)

novērtēt, vai Komisija un dalībvalstis pienācīgi īstenoja un pārvaldīja ieviestos pasākumus;

| c) | novērtēt, vai Komisijas pārvaldības, uzraudzības un vērtēšanas procesi ļāva tai noteikt, cik lielā mērā tika sasniegti reformētās TKO mērķi. |
| --- | --- |

c)

novērtēt, vai Komisijas pārvaldības, uzraudzības un vērtēšanas procesi ļāva tai noteikt, cik lielā mērā tika sasniegti reformētās TKO mērķi.

| 18. | Kritērijus, pēc kuriem Palāta pārbaudīja Komisijas pārvaldību, nosaka Finanšu regula, un tie ir vērsti uz to, lai noteiktu:






  a) | vai pirms resursu mobilizācijas tika novērtētas iespējamās izmaksas un ieguvumi; |
| --- | --- | --- |

18.

Kritērijus, pēc kuriem Palāta pārbaudīja Komisijas pārvaldību, nosaka Finanšu regula, un tie ir vērsti uz to, lai noteiktu:

a)

vai pirms resursu mobilizācijas tika novērtētas iespējamās izmaksas un ieguvumi;

| b) | vai tika noteikta tirgus mērķu skaitliskā vērtība un nodrošināta izpildes uzraudzība; |
| --- | --- |

b)

vai tika noteikta tirgus mērķu skaitliskā vērtība un nodrošināta izpildes uzraudzība;

| c) | vai budžets tika izlietots tā, lai nodrošinātu pareizu finanšu pārvaldību, jo īpaši ekonomiskumu un izmaksu efektivitāti; |
| --- | --- |

c)

vai budžets tika izlietots tā, lai nodrošinātu pareizu finanšu pārvaldību, jo īpaši ekonomiskumu un izmaksu efektivitāti;

| d) | vai ikgadējā budžeta procesā darbības tika regulāri pārskatītas tā, lai nepārtraukti varētu pārliecināties par to pamatojumu. |
| --- | --- |

d)

vai ikgadējā budžeta procesā darbības tika regulāri pārskatītas tā, lai nepārtraukti varētu pārliecināties par to pamatojumu.

| 19. | Galvenie revīzijas pierādījumu avoti bija:






  a) | intervijas ar darbiniekiem, kas strādā ar tabakas nozari saistītos Komisijas dienestos, kompetentās valsts iestādēs, ražotājiem un apstrādātājiem un citām nozīmīgām personām, kuras darbojas tabakas tirgū; |
| --- | --- | --- |

19.

Galvenie revīzijas pierādījumu avoti bija:

a)

intervijas ar darbiniekiem, kas strādā ar tabakas nozari saistītos Komisijas dienestos, kompetentās valsts iestādēs, ražotājiem un apstrādātājiem un citām nozīmīgām personām, kuras darbojas tabakas tirgū;

| b) | no Komisijas, dalībvalstīm un citiem informētiem avotiem iegūti dokumenti; |
| --- | --- |

b)

no Komisijas, dalībvalstīm un citiem informētiem avotiem iegūti dokumenti;

| c) | pārbaudes uz vietas, kas tika veiktas Vācijā, Grieķijā, Spānijā, Francijā un Itālijā, kuras kopā saņem 97,7 % no piemaksām; pārbaudītie darījumi aptvēra 20 ražotāju grupas, kas pārstāv aptuveni 40 % no ES tabakas ražotājiem. |
| --- | --- |

c)

pārbaudes uz vietas, kas tika veiktas Vācijā, Grieķijā, Spānijā, Francijā un Itālijā, kuras kopā saņem 97,7 % no piemaksām; pārbaudītie darījumi aptvēra 20 ražotāju grupas, kas pārstāv aptuveni 40 % no ES tabakas ražotājiem.

GATAVOŠANĀS 1998. GADA REFORMAI

| 20. | Palāta pārbaudīja procesu, ar kura palīdzību Komisija izstrādāja savu reformas priekšlikumu, un norādīja, ka tas ir izstrādāts, balstoties uz noteiktiem galvenajiem pieņēmumiem. Tie ir – ka dažos apgabalos tabakai ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu darbu un ikviena iedzīvotāja iztiku, ka alternatīvu kultūru audzēšana nav dzīvotspējīga, ka pašreizējās tirgus nelīdzsvarotības un vērā ņemama atbalsta trūkuma iemesls ir saražotās tabakas zemā kvalitāte, kā rezultātā tiek iegūtas zemas cenas. Palāta secināja, ka turpmāku Kopienas atbalsta piešķiršanu tabakas ražošanai varētu attaisnot vienīgi tas, ja ražotāji spētu uzlabot tabakas kvalitāti, gūt augstāku cenu un samazināt savu atkarību no atbalsta. Ieviestie pasākumi to atspoguļoja. Tādēļ Komisija cerēja, ka visu reformas elementu kopējā ietekme uzlabos Kopienā saražotās tabakas kvalitāti un samazinās subsidētās zemas kvalitātes tabakas eksportu. |
| --- | --- |

20.

Palāta pārbaudīja procesu, ar kura palīdzību Komisija izstrādāja savu reformas priekšlikumu, un norādīja, ka tas ir izstrādāts, balstoties uz noteiktiem galvenajiem pieņēmumiem. Tie ir – ka dažos apgabalos tabakai ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu darbu un ikviena iedzīvotāja iztiku, ka alternatīvu kultūru audzēšana nav dzīvotspējīga, ka pašreizējās tirgus nelīdzsvarotības un vērā ņemama atbalsta trūkuma iemesls ir saražotās tabakas zemā kvalitāte, kā rezultātā tiek iegūtas zemas cenas. Palāta secināja, ka turpmāku Kopienas atbalsta piešķiršanu tabakas ražošanai varētu attaisnot vienīgi tas, ja ražotāji spētu uzlabot tabakas kvalitāti, gūt augstāku cenu un samazināt savu atkarību no atbalsta. Ieviestie pasākumi to atspoguļoja. Tādēļ Komisija cerēja, ka visu reformas elementu kopējā ietekme uzlabos Kopienā saražotās tabakas kvalitāti un samazinās subsidētās zemas kvalitātes tabakas eksportu.

Informācija un analīze, kas bija par pamatu 1998. gada reformas priekšlikumam

Tabakas ražošanas nozīme nodarbinātības jomā balstījās uz nepilnīgu informāciju

| 21. | Viens no galvenajiem parametriem, kas vajadzīgs, lai novērtētu TKO pasākumu ietekmi, ir uzticama informācija par nodarbinātību. Komisijas novērtējumu tam, cik liela nozīme ir tabakas ražošanai saistībā ar nodarbinātību ražošanas reģionos, un priekšlikumu turpināt ražošanas atbalsta sistēmas īstenošanu vajadzēja balstīt uz atjaunotu informāciju, ko sniedz dalībvalstis. |
| --- | --- |

21.

Viens no galvenajiem parametriem, kas vajadzīgs, lai novērtētu TKO pasākumu ietekmi, ir uzticama informācija par nodarbinātību. Komisijas novērtējumu tam, cik liela nozīme ir tabakas ražošanai saistībā ar nodarbinātību ražošanas reģionos, un priekšlikumu turpināt ražošanas atbalsta sistēmas īstenošanu vajadzēja balstīt uz atjaunotu informāciju, ko sniedz dalībvalstis.

| 22. | Palāta konstatēja, ka Komisijas 1996. gada aprēķins (kas izmantots tās reformas priekšlikumu kontekstā), saskaņā ar kuru no tabakas ražošanas ir atkarīgi 170 000 pilnas noslodzes strādnieku, balstījās uz informāciju, kas attiecās uz 1986. gadu (par cilvēkstundām uz hektāru) un uz 1993. gadu (par audzēšanas platībām). Aktuālāka informācija no dalībvalstīm netika pieprasīta. |
| --- | --- |

22.

Palāta konstatēja, ka Komisijas 1996. gada aprēķins (kas izmantots tās reformas priekšlikumu kontekstā), saskaņā ar kuru no tabakas ražošanas ir atkarīgi 170 000 pilnas noslodzes strādnieku, balstījās uz informāciju, kas attiecās uz 1986. gadu (par cilvēkstundām uz hektāru) un uz 1993. gadu (par audzēšanas platībām). Aktuālāka informācija no dalībvalstīm netika pieprasīta.

| 23. | Tā kā šis aprēķins nebija ticams, Palāta to salīdzināja ar jaunāko informāciju, kas par 1999. gadu pieejama Komisijas 2003. gada vērtējuma ziņojumā. Šajā ziņojumā izteikts pieņēmums, ka tiek nodarbināti aptuveni 64 000 pilnas noslodzes strādnieku, kas saražo 90 % no ES produkcijas. Pēc Palātas aprēķiniem, tas nozīmē, ka kopumā tiek nodarbināti 72 000. Tas ir mazāk par pusi no tā, ko Komisija bija aprēķinājusi pirms 3 gadiem. Pēc Palātas domām šis aprēķins, iespējams, precīzāk raksturo stāvokli, kas faktiski dominēja 1996. gadā, kad Komisija sagatavoja savus priekšlikumus. |
| --- | --- |

23.

Tā kā šis aprēķins nebija ticams, Palāta to salīdzināja ar jaunāko informāciju, kas par 1999. gadu pieejama Komisijas 2003. gada vērtējuma ziņojumā. Šajā ziņojumā izteikts pieņēmums, ka tiek nodarbināti aptuveni 64 000 pilnas noslodzes strādnieku, kas saražo 90 % no ES produkcijas. Pēc Palātas aprēķiniem, tas nozīmē, ka kopumā tiek nodarbināti 72 000. Tas ir mazāk par pusi no tā, ko Komisija bija aprēķinājusi pirms 3 gadiem. Pēc Palātas domām šis aprēķins, iespējams, precīzāk raksturo stāvokli, kas faktiski dominēja 1996. gadā, kad Komisija sagatavoja savus priekšlikumus.

| 24. | Katru gadu piemērojot kopējo budžetu aptuveni 1 000 miljonu EUR apmērā aprēķinātajiem 72 000 pilnas noslodzes strādniekiem, atbalsts veido EUR 13 653 par katru personu. Atšķirība no skaitļa EUR 7 600, ko minējusi Komisija, veidojas tādēļ, ka tā izmanto no atšķirīga avota iegūtu darba vienību skaitu, turpretim Palāta izmanto skaitli, kas balstīts uz datiem, kuru pareizību apliecinājis Komisijas nolīgtais ārējais vērtētājs. |
| --- | --- |

24.

Katru gadu piemērojot kopējo budžetu aptuveni 1 000 miljonu EUR apmērā aprēķinātajiem 72 000 pilnas noslodzes strādniekiem, atbalsts veido EUR 13 653 par katru personu. Atšķirība no skaitļa EUR 7 600, ko minējusi Komisija, veidojas tādēļ, ka tā izmanto no atšķirīga avota iegūtu darba vienību skaitu, turpretim Palāta izmanto skaitli, kas balstīts uz datiem, kuru pareizību apliecinājis Komisijas nolīgtais ārējais vērtētājs.

| 25. | Visbeidzot, Komisija uzskatīja, ka dažos ražošanas apgabalos tabakas ražošanai ir nozīme ikviena iedzīvotāja iztikas nodrošināšanā. Šis secinājums balstījās uz dalībvalstu sniegtajiem paziņojumiem. Izvaicājot dalībvalstis revīzijas gaitā, tās nevarēja sniegt apliecinājumu saviem paziņojumiem. |
| --- | --- |

25.

Visbeidzot, Komisija uzskatīja, ka dažos ražošanas apgabalos tabakas ražošanai ir nozīme ikviena iedzīvotāja iztikas nodrošināšanā. Šis secinājums balstījās uz dalībvalstu sniegtajiem paziņojumiem. Izvaicājot dalībvalstis revīzijas gaitā, tās nevarēja sniegt apliecinājumu saviem paziņojumiem.

Attaisnojums tabakas ražošanas turpmākam atbalstam nebija pareizi pamatots

| 26. | Izstrādājot jauno politiku, Komisija secināja, ka gadījumā, ja kvalitāte neuzlabojas, vidējā termiņā ES produkcija ir nolemta neveiksmei. Tā uzskatīja, ka ES vēl ir iespējas ražot augstākas kvalitātes tabaku, un tādējādi nolēma sniegt stimulu, piemaksu piesaistot produkcijas kvalitātei. Komisija pieņēma, ka tirgus cena atspoguļos tabakas kvalitāti. Tomēr tas neatspoguļoja patieso tirgus stāvokli, un, interpretējot izmantoto informāciju, tika pieļautas arī citas kļūdas. |
| --- | --- |

26.

Izstrādājot jauno politiku, Komisija secināja, ka gadījumā, ja kvalitāte neuzlabojas, vidējā termiņā ES produkcija ir nolemta neveiksmei. Tā uzskatīja, ka ES vēl ir iespējas ražot augstākas kvalitātes tabaku, un tādējādi nolēma sniegt stimulu, piemaksu piesaistot produkcijas kvalitātei. Komisija pieņēma, ka tirgus cena atspoguļos tabakas kvalitāti. Tomēr tas neatspoguļoja patieso tirgus stāvokli, un, interpretējot izmantoto informāciju, tika pieļautas arī citas kļūdas.

| 27. | Pirmkārt, Komisija savu politiku balstīja uz pieņēmumu, ka noteiktu šķirņu grupu ES produkcija varētu apmierināt ES pieprasījumu, ja lielākā proporcijā tiktu saražota augstākas kvalitātes tabaka, tādējādi samazinot neatbilstību starp produkcijas piedāvājumu un pieprasījumu. Komisija tomēr pietiekami neņēma vērā to, ka ES patērētāju pieprasījums no tumšajām cigaretēm, kas tiek ražotas no ēnā kaltētas tumšās tabakas, ir pārgājis uz amerikāņu un angļu maisījumiem, kam vajadzīga tabaka, ko nav iespējams saražot ES. Vienīgi ievestās tabakas šķirnes piedāvā pieprasītās aromāta un garšas īpašības. Šīs īpašības nosaka izcelsmes valstīs dominējošie agronomiskie un klimatiskie apstākļi. Tā kā ES nav iespējams saražot noteiktas pieprasītās tabakas šķirnes, iespējas pieskaņot produkciju ES pieprasījumam ir ierobežotas. |
| --- | --- |

27.

Pirmkārt, Komisija savu politiku balstīja uz pieņēmumu, ka noteiktu šķirņu grupu ES produkcija varētu apmierināt ES pieprasījumu, ja lielākā proporcijā tiktu saražota augstākas kvalitātes tabaka, tādējādi samazinot neatbilstību starp produkcijas piedāvājumu un pieprasījumu. Komisija tomēr pietiekami neņēma vērā to, ka ES patērētāju pieprasījums no tumšajām cigaretēm, kas tiek ražotas no ēnā kaltētas tumšās tabakas, ir pārgājis uz amerikāņu un angļu maisījumiem, kam vajadzīga tabaka, ko nav iespējams saražot ES. Vienīgi ievestās tabakas šķirnes piedāvā pieprasītās aromāta un garšas īpašības. Šīs īpašības nosaka izcelsmes valstīs dominējošie agronomiskie un klimatiskie apstākļi. Tā kā ES nav iespējams saražot noteiktas pieprasītās tabakas šķirnes, iespējas pieskaņot produkciju ES pieprasījumam ir ierobežotas.

| 28. | Otrkārt, Komisijas secinājums, ka piemaksas modulēšana atkarībā no cenas uzlabos kvalitāti, balstījās uz tās vērtējumu, ka augstākas cenas par tabaku, kuras izcelsme nav ES, tikai atspoguļo tās pirmšķirīgo kvalitāti. Līdz ar to Komisija uzskatīja, ka gadījumā, ja ES tiktu ražota augstākas kvalitātes tabaka, ražotāji gūtu augstāku cenu. Tomēr cenu salīdzinājums, ko tā veica augstajām cenām ārpus ES un zemākām iekšzemes cenām, nebija ticams šādu iemeslu dēļ:






  a) | veicot ES un ārpus ES tirgus cenu salīdzinājumu izvēlētajās tabakas ražotājās valstīs – Malavi, Zimbabvē un ASV, – netika ņemts vērā tas, ka ES cenas ar atbalsta palīdzību tika subsidētas un ka cenas ārpus ES tika uzturētas salīdzinoši augstā līmenī, pateicoties ražošanas ierobežojumu atbalstam; |
| --- | --- | --- |

28.

Otrkārt, Komisijas secinājums, ka piemaksas modulēšana atkarībā no cenas uzlabos kvalitāti, balstījās uz tās vērtējumu, ka augstākas cenas par tabaku, kuras izcelsme nav ES, tikai atspoguļo tās pirmšķirīgo kvalitāti. Līdz ar to Komisija uzskatīja, ka gadījumā, ja ES tiktu ražota augstākas kvalitātes tabaka, ražotāji gūtu augstāku cenu. Tomēr cenu salīdzinājums, ko tā veica augstajām cenām ārpus ES un zemākām iekšzemes cenām, nebija ticams šādu iemeslu dēļ:

a)

veicot ES un ārpus ES tirgus cenu salīdzinājumu izvēlētajās tabakas ražotājās valstīs – Malavi, Zimbabvē un ASV, – netika ņemts vērā tas, ka ES cenas ar atbalsta palīdzību tika subsidētas un ka cenas ārpus ES tika uzturētas salīdzinoši augstā līmenī, pateicoties ražošanas ierobežojumu atbalstam;

| b) | Komisijai nebija pārliecības, ka eksporta cenas, ko tā izmantoja, lai novērtētu pārdoto jēltabaku, atspoguļoja pārdošanas vērtību. Tabaka bieži vien sākumā tiek pārdota transnacionāliem uzņēmumiem, ar ko tie savā starpā tirgojas (piem., nodokļu apsvērumu dēļ), pirms tā pa augstāku cenu tiek pārdota rūpniekiem. Tieši zemāko cenu, kas veidojas sākotnējās pārdošanas un eksporta rezultātā, paziņo dalībvalstis un izmanto Komisija. Šī zemākā cena neatspoguļo jēltabakas tirgus vērtību, un tādējādi to nevar izmantot, lai atspoguļotu tabakas kvalitāti; |
| --- | --- |

b)

Komisijai nebija pārliecības, ka eksporta cenas, ko tā izmantoja, lai novērtētu pārdoto jēltabaku, atspoguļoja pārdošanas vērtību. Tabaka bieži vien sākumā tiek pārdota transnacionāliem uzņēmumiem, ar ko tie savā starpā tirgojas (piem., nodokļu apsvērumu dēļ), pirms tā pa augstāku cenu tiek pārdota rūpniekiem. Tieši zemāko cenu, kas veidojas sākotnējās pārdošanas un eksporta rezultātā, paziņo dalībvalstis un izmanto Komisija. Šī zemākā cena neatspoguļo jēltabakas tirgus vērtību, un tādējādi to nevar izmantot, lai atspoguļotu tabakas kvalitāti;

| c) | cenas, kuras Komisija izmantojusi salīdzinājumam, ne vienmēr atspoguļo kopsummu, ko pirmapstrādātāji samaksājuši ražotājiem par viņu tabaku. Piemēram, tās neietver papildu summas, ko pirmapstrādātāji dažkārt samaksā audzētājiem, vai graudā gūtus labumus (kas var veidot līdz pat 28 % no cenas); |
| --- | --- |

c)

cenas, kuras Komisija izmantojusi salīdzinājumam, ne vienmēr atspoguļo kopsummu, ko pirmapstrādātāji samaksājuši ražotājiem par viņu tabaku. Piemēram, tās neietver papildu summas, ko pirmapstrādātāji dažkārt samaksā audzētājiem, vai graudā gūtus labumus (kas var veidot līdz pat 28 % no cenas);

| d) | Komisija pieļāva kļūdas, salīdzinot importa un eksporta cenas, jo ievedumiem izmantotās cenas balstās uz CIF (Cost, Insurance, Freight) – cenu, kas ietver preču cenu, apdrošināšanu un vedmaksu, – turpretim ES tabakas eksporta cenas balstās uz FOB (Free on Board) – franko uz kuģa cenu. |
| --- | --- |

d)

Komisija pieļāva kļūdas, salīdzinot importa un eksporta cenas, jo ievedumiem izmantotās cenas balstās uz CIF (Cost, Insurance, Freight) – cenu, kas ietver preču cenu, apdrošināšanu un vedmaksu, – turpretim ES tabakas eksporta cenas balstās uz FOB (Free on Board) – franko uz kuģa cenu.

| 29. | Komisijas Padomdevēja komiteja (9) norādīja, ka cenu ietekmē ne tikai kvalitāte, bet arī citi faktori, tādi kā valūtas maiņas kursu svārstības, krājumu apjomi un liela apjoma krājumu laišana pasaules tirgū, ko īsteno tie, kas nav ES ražotāji. Turklāt tā informēja Komisiju par to, ka objektīvu kvalitātes kategoriju sistēmas trūkums kavē īstenot politiku, kas balstīta uz kvalitātes novērtējumu. |
| --- | --- |

29.

Komisijas Padomdevēja komiteja (9) norādīja, ka cenu ietekmē ne tikai kvalitāte, bet arī citi faktori, tādi kā valūtas maiņas kursu svārstības, krājumu apjomi un liela apjoma krājumu laišana pasaules tirgū, ko īsteno tie, kas nav ES ražotāji. Turklāt tā informēja Komisiju par to, ka objektīvu kvalitātes kategoriju sistēmas trūkums kavē īstenot politiku, kas balstīta uz kvalitātes novērtējumu.

| 30. | Šo kļūdu dēļ Komisijas veiktā tirgus analīze nesniedza politikas veidotājiem pietiekami skaidru un vispusīgu izpratni par tirgu, pēc kuras tie varētu vadīties, izvēloties tirgus pasākumus. |
| --- | --- |

30.

Šo kļūdu dēļ Komisijas veiktā tirgus analīze nesniedza politikas veidotājiem pietiekami skaidru un vispusīgu izpratni par tirgu, pēc kuras tie varētu vadīties, izvēloties tirgus pasākumus.

Alternatīvu kultūru audzēšanas iespēja

| 31. | Komisija argumentēja, ka dažos gadījumos nav iespējama alternatīvu kultūru audzēšana. Piemēram, Grieķijā saulē kaltētas tabakas šķirnes tiek audzētas apstākļos, kas padara neiespējamu alternatīvu kultūru audzēšanu. Tomēr 1995. gadā Komisijas izmēģinājuma projekta (10) rezultātā noskaidrojās, ka veiksmīgi iespējams audzēt dažādas alternatīvas kultūras (11). |
| --- | --- |

31.

Komisija argumentēja, ka dažos gadījumos nav iespējama alternatīvu kultūru audzēšana. Piemēram, Grieķijā saulē kaltētas tabakas šķirnes tiek audzētas apstākļos, kas padara neiespējamu alternatīvu kultūru audzēšanu. Tomēr 1995. gadā Komisijas izmēģinājuma projekta (10) rezultātā noskaidrojās, ka veiksmīgi iespējams audzēt dažādas alternatīvas kultūras (11).

Veicot analīzi, Komisija nebija ņēmusi vērā pārmaiņas tirgus iedabā

| 32. | Pēc 1998. gada TKO turpināja balstīties uz pieņēmumu, ka pirmapstrādātāji var brīvi uzstādīt noteikumus audzēšanas līgumu cenām, kas tiek pārrunātas ar audzētājiem. Šis pieņēmums bija nereāls, jo situācija bija mainījusies. Pirktspēja bija koncentrējusies atsevišķu transnacionālu pirmapstrādātāju, tirgotāju un rūpnieku rokās, un aizvien vairāk bija pieaugusi tieši rūpnieku dominējošā loma, nosakot cenas. |
| --- | --- |

32.

Pēc 1998. gada TKO turpināja balstīties uz pieņēmumu, ka pirmapstrādātāji var brīvi uzstādīt noteikumus audzēšanas līgumu cenām, kas tiek pārrunātas ar audzētājiem. Šis pieņēmums bija nereāls, jo situācija bija mainījusies. Pirktspēja bija koncentrējusies atsevišķu transnacionālu pirmapstrādātāju, tirgotāju un rūpnieku rokās, un aizvien vairāk bija pieaugusi tieši rūpnieku dominējošā loma, nosakot cenas.

| 33. | Nepietiekama konkurence tirgū ierobežo cenas un apdraud TKO piemaksu stratēģiju. 1997. gada februārī Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts un Zivsaimniecības ģenerāldirektorāts saņēma audzētāju un kooperatīvo savienību kopīgu vēstuli, kurā tika norādīts, ka zemo cenu problēmas cēlonis ir apstrādes tirgus oligopolā struktūra, taču tajā laikā šis jautājums netika izpētīts. Veicot revīziju, Palāta pēcāk konstatēja, ka pastāvēja konkurenci ierobežojoša rīcība (sk. 61.-71. punktu). Savā Īpašajā ziņojumā Nr. 8/1993 Palāta jau norādīja, ka aizvien lielāka ražotāju grupu iesaistīšanās pirmapstrādē ir ļāvusi tiem ierobežot rūpnieku ietekmi uz cenām. Komisijas 1996. gadā veiktā analīze neatzina to, ka konkurenci nelabvēlīgi ietekmē 1993. gada aizliegums šādām grupām nodarboties ar pirmapstrādi (12). |
| --- | --- |

33.

Nepietiekama konkurence tirgū ierobežo cenas un apdraud TKO piemaksu stratēģiju. 1997. gada februārī Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts un Zivsaimniecības ģenerāldirektorāts saņēma audzētāju un kooperatīvo savienību kopīgu vēstuli, kurā tika norādīts, ka zemo cenu problēmas cēlonis ir apstrādes tirgus oligopolā struktūra, taču tajā laikā šis jautājums netika izpētīts. Veicot revīziju, Palāta pēcāk konstatēja, ka pastāvēja konkurenci ierobežojoša rīcība (sk. 61.-71. punktu). Savā Īpašajā ziņojumā Nr. 8/1993 Palāta jau norādīja, ka aizvien lielāka ražotāju grupu iesaistīšanās pirmapstrādē ir ļāvusi tiem ierobežot rūpnieku ietekmi uz cenām. Komisijas 1996. gadā veiktā analīze neatzina to, ka konkurenci nelabvēlīgi ietekmē 1993. gada aizliegums šādām grupām nodarboties ar pirmapstrādi (12).

Lauksaimniecības un citu nozaru politikas nepietiekama saskaņošana

| 34. | Tabakas TKO ietver politikas mērķus un pasākumus, kas ietekmē citu nozaru politikas jomas. Ir svarīgi nodrošināt to saskaņotību, un parasti to panāk, īstenojot starpdienestu konsultācijas. Tomēr, izstrādājot Komisijas priekšlikumus, konsultācijas netika īstenotas ar visiem svarīgākajiem dienestiem (Attīstības ģenerāldirektorātu, Konkurences ģenerāldirektorātu). |
| --- | --- |

34.

Tabakas TKO ietver politikas mērķus un pasākumus, kas ietekmē citu nozaru politikas jomas. Ir svarīgi nodrošināt to saskaņotību, un parasti to panāk, īstenojot starpdienestu konsultācijas. Tomēr, izstrādājot Komisijas priekšlikumus, konsultācijas netika īstenotas ar visiem svarīgākajiem dienestiem (Attīstības ģenerāldirektorātu, Konkurences ģenerāldirektorātu).

| 35. | Ar Attīstības un humanitārās palīdzības ģenerāldirektorātu netika pārrunāts ES subsidētās tabakas ievērojamas daļas eksports par zemām cenām, lai izvērtētu tā iespējami nelabvēlīgo ietekmi uz jaunattīstības valstu eksportu. Šādam eksportam ir izšķiroša loma ES centienos uzlabot ekonomisko situāciju šajās valstīs. Piemēram, Komisija piešķir attīstības atbalstu mazajiem tabakas ražotājiem Malavi, kur jēltabaka nodrošina 70 % no kopējā eksporta ienākuma. No otras puses, TKO atbalsta ES produkciju, kuras lielākā daļa ES nav pieprasīta un tādēļ tiek eksportēta. Tas samazina jaunattīstības valstu eksporta iespējas. |
| --- | --- |

35.

Ar Attīstības un humanitārās palīdzības ģenerāldirektorātu netika pārrunāts ES subsidētās tabakas ievērojamas daļas eksports par zemām cenām, lai izvērtētu tā iespējami nelabvēlīgo ietekmi uz jaunattīstības valstu eksportu. Šādam eksportam ir izšķiroša loma ES centienos uzlabot ekonomisko situāciju šajās valstīs. Piemēram, Komisija piešķir attīstības atbalstu mazajiem tabakas ražotājiem Malavi, kur jēltabaka nodrošina 70 % no kopējā eksporta ienākuma. No otras puses, TKO atbalsta ES produkciju, kuras lielākā daļa ES nav pieprasīta un tādēļ tiek eksportēta. Tas samazina jaunattīstības valstu eksporta iespējas.

| 36. | Vides ģenerāldirektorāta 1994. gadā sagatavotajā ziņojumā “Ekoloģiskā atbildība un kopējā lauksaimniecības politika” tika norādīts, ka tabakas šķirnēm ir atšķirīgas vajadzības pēc apūdeņošanas un slāpekļa mēslojuma un tādējādi atšķirīga ir to ietekme uz vidi. TKO piemaksu sistēma veicina pāreju no saulē kaltētas un ēnā kaltētas tumšās tabakas ražošanas uz dūmos kaltētas un ēnā kaltētas gaišās tabakas ražošanu. Tas rada nevēlamu ietekmi uz vidi, jo šīm tabakas šķirnēm vajadzīgs augstāks apūdeņošanas un/vai mēslošanas līmenis. Kaltēšanai dūmos vajadzīgs arī lielāks enerģijas patēriņš. Šādas pārmaiņas nav savienojamas nedz ar Komisijas vispārējiem mērķiem vides jomā, nedz ar tiem, kas raksturo tabakas TKO. Palāta norādīja, ka saistībā ar 1998. gada reformu Komisija pilnībā nebija ņēmusi vērā Vides ģenerāldirektorāta atrunas. Neskatoties uz to, tas bija galvenais arguments priekšlikumam pakāpeniski samazināt subsīdijas jēltabakas ražošanai, ar kuru 2001. gadā Gēteborgas sanāksmes laikā tika iepazīstināta Eiropadome. |
| --- | --- |

36.

Vides ģenerāldirektorāta 1994. gadā sagatavotajā ziņojumā “Ekoloģiskā atbildība un kopējā lauksaimniecības politika” tika norādīts, ka tabakas šķirnēm ir atšķirīgas vajadzības pēc apūdeņošanas un slāpekļa mēslojuma un tādējādi atšķirīga ir to ietekme uz vidi. TKO piemaksu sistēma veicina pāreju no saulē kaltētas un ēnā kaltētas tumšās tabakas ražošanas uz dūmos kaltētas un ēnā kaltētas gaišās tabakas ražošanu. Tas rada nevēlamu ietekmi uz vidi, jo šīm tabakas šķirnēm vajadzīgs augstāks apūdeņošanas un/vai mēslošanas līmenis. Kaltēšanai dūmos vajadzīgs arī lielāks enerģijas patēriņš. Šādas pārmaiņas nav savienojamas nedz ar Komisijas vispārējiem mērķiem vides jomā, nedz ar tiem, kas raksturo tabakas TKO. Palāta norādīja, ka saistībā ar 1998. gada reformu Komisija pilnībā nebija ņēmusi vērā Vides ģenerāldirektorāta atrunas. Neskatoties uz to, tas bija galvenais arguments priekšlikumam pakāpeniski samazināt subsīdijas jēltabakas ražošanai, ar kuru 2001. gadā Gēteborgas sanāksmes laikā tika iepazīstināta Eiropadome.

| 37. | Komisijai neizdevās vērst Padomes uzmanību uz Muitas un netiešo nodokļu ģenerāldirektorāta (Nodokļu un muitas savienības ĢD) pausto viedokli, ka subsīdijas iespaido mazumtirdzniecības cenas (samazina tās). Ietekmi uz mazumtirdzniecības cenām pastiprina akcīzes nodokļa politika, ko pieņēmis vairums tabakas ražotāju dalībvalstu, kuras pašu tabakai piemēro zemāku nodokļa likmi. Piemēram, Francija piemēroja akcīzes nodokļa minimālo likmi iekšzemes ražojuma tumšās tabakas cigaretēm. Tā ir par 20 % zemāka nekā likme, ko piemēro ievestajām gaišās tabakas cigaretēm. Šādā veidā dalībvalstis atbalsta savas valsts cigarešu markas, kas satur lielu subsidētās tabakas daļu (13). Tā rezultātā tika pazeminātas mazumtirdzniecības cenas. Autoritatīvi avoti, tādi kā Pasaules Veselības organizācija un Pasaules Banka (14), uzskata, ka zemākas cenas palielina patēriņa apjomu un līdz ar to arī saslimstību, ko izraisa tabakas lietošana. |
| --- | --- |

37.

Komisijai neizdevās vērst Padomes uzmanību uz Muitas un netiešo nodokļu ģenerāldirektorāta (Nodokļu un muitas savienības ĢD) pausto viedokli, ka subsīdijas iespaido mazumtirdzniecības cenas (samazina tās). Ietekmi uz mazumtirdzniecības cenām pastiprina akcīzes nodokļa politika, ko pieņēmis vairums tabakas ražotāju dalībvalstu, kuras pašu tabakai piemēro zemāku nodokļa likmi. Piemēram, Francija piemēroja akcīzes nodokļa minimālo likmi iekšzemes ražojuma tumšās tabakas cigaretēm. Tā ir par 20 % zemāka nekā likme, ko piemēro ievestajām gaišās tabakas cigaretēm. Šādā veidā dalībvalstis atbalsta savas valsts cigarešu markas, kas satur lielu subsidētās tabakas daļu (13). Tā rezultātā tika pazeminātas mazumtirdzniecības cenas. Autoritatīvi avoti, tādi kā Pasaules Veselības organizācija un Pasaules Banka (14), uzskata, ka zemākas cenas palielina patēriņa apjomu un līdz ar to arī saslimstību, ko izraisa tabakas lietošana.

TKO NAV PANĀKUSI VĒLAMO IETEKMI

Nav sasniegti dažādo pasākumu mērķi

| 38. | Palāta pārbaudīja, vai kopš 1998. gada reformas ieviestie pasākumi ir sasnieguši izvirzītos mērķus, un konstatēja, ka tie vairākos aspektos vai nu nav bijuši tik sekmīgi, kā iecerēts, vai arī nav iespējams izmērīt to ietekmi, lai noteiktu, vai tie ir vai nav bijuši veiksmīgi. |
| --- | --- |

38.

Palāta pārbaudīja, vai kopš 1998. gada reformas ieviestie pasākumi ir sasnieguši izvirzītos mērķus, un konstatēja, ka tie vairākos aspektos vai nu nav bijuši tik sekmīgi, kā iecerēts, vai arī nav iespējams izmērīt to ietekmi, lai noteiktu, vai tie ir vai nav bijuši veiksmīgi.

Nav iespējams novērtēt atbalsta ietekmi uz audzētāju ienākumiem

| 39. | Kompensējot saistīto izmaksu pieaugumu, piemaksu sistēma bija paredzēta tam, lai palīdzētu padarīt ES tabaku pieprasītāku tirgū un tādējādi nodrošinātu taisnīgus ienākumus. Komisija nedefinēja, ko nozīmē “taisnīgi ienākumi” no tabakas audzēšanas, nenoteica mērāmus mērķus tā uzlabošanai, nedz arī nodrošināja to, lai ietekmes mērījumu nolūkā no uzticamiem avotiem tiktu saņemta atbilstoša informācija par ražošanas izmaksām, cenām un ienākumiem. Tādējādi tā nespēja novērtēt piemaksu ietekmi uz audzētāju ienākumiem kopumā un uz viņu dzīves līmeni (15). |
| --- | --- |

39.

Kompensējot saistīto izmaksu pieaugumu, piemaksu sistēma bija paredzēta tam, lai palīdzētu padarīt ES tabaku pieprasītāku tirgū un tādējādi nodrošinātu taisnīgus ienākumus. Komisija nedefinēja, ko nozīmē “taisnīgi ienākumi” no tabakas audzēšanas, nenoteica mērāmus mērķus tā uzlabošanai, nedz arī nodrošināja to, lai ietekmes mērījumu nolūkā no uzticamiem avotiem tiktu saņemta atbilstoša informācija par ražošanas izmaksām, cenām un ienākumiem. Tādējādi tā nespēja novērtēt piemaksu ietekmi uz audzētāju ienākumiem kopumā un uz viņu dzīves līmeni (15).

Audzētāju atkarība no atbalsta nav mainījusies

| 40. | Piemaksa veidoja aptuveni 75 % no audzētāju ienākumiem par tabakas ražošanu, taču ir sasniegusi gandrīz 95 % par vienas šķirnes audzēšanu Itālijā. Piemaksas mainīgā daļa bija paredzēta tam, lai stimulētu audzētājus uzlabot kvalitāti nolūkā palielināt savas produkcijas vērtību, tādējādi samazinot savu atkarību no atbalsta. Komisija izteica pieņēmumu, ka audzētāja izmaksas saistībā ar kvalitātes uzlabošanu segs piemaksas mainīgā daļa un augstākas pārdošanas cenas, tādējādi samazinot atkarību no subsīdijām. Komisijai pieejamie pierādījumi tomēr liecināja par pretējo. |
| --- | --- |

40.

Piemaksa veidoja aptuveni 75 % no audzētāju ienākumiem par tabakas ražošanu, taču ir sasniegusi gandrīz 95 % par vienas šķirnes audzēšanu Itālijā. Piemaksas mainīgā daļa bija paredzēta tam, lai stimulētu audzētājus uzlabot kvalitāti nolūkā palielināt savas produkcijas vērtību, tādējādi samazinot savu atkarību no atbalsta. Komisija izteica pieņēmumu, ka audzētāja izmaksas saistībā ar kvalitātes uzlabošanu segs piemaksas mainīgā daļa un augstākas pārdošanas cenas, tādējādi samazinot atkarību no subsīdijām. Komisijai pieejamie pierādījumi tomēr liecināja par pretējo.

| 41. | Informācija, kas Komisijā bija pieejama 1998. gadā, liecināja, ka dalībvalstu paziņotās pārdošanas cenas līdz ar ES piemaksu nesedza ražošanas izmaksas pat labākās kvalitātes tabakai (sk. arī 48. punktu). Turklāt nav pieejama informācija par to, cik lielā mērā dažādie TKO pasākumi būtu samazinājuši atkarību no subsīdijām. Jaunākie tirgus dati liecina, ka ES vidējās pārdošanas cenas 2003. gadā bija zemākas nekā 2002. gadā, padarot audzētājus vairāk atkarīgus no subsīdijām 2003. gadā nekā 2002. gadā. |
| --- | --- |

41.

Informācija, kas Komisijā bija pieejama 1998. gadā, liecināja, ka dalībvalstu paziņotās pārdošanas cenas līdz ar ES piemaksu nesedza ražošanas izmaksas pat labākās kvalitātes tabakai (sk. arī 48. punktu). Turklāt nav pieejama informācija par to, cik lielā mērā dažādie TKO pasākumi būtu samazinājuši atkarību no subsīdijām. Jaunākie tirgus dati liecina, ka ES vidējās pārdošanas cenas 2003. gadā bija zemākas nekā 2002. gadā, padarot audzētājus vairāk atkarīgus no subsīdijām 2003. gadā nekā 2002. gadā.

Atbalsta ietekme uz tabakas kvalitātes uzlabošanos

| 42. | Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts uzskatīja, ka kvalitātes uzlabojumus katrai atsevišķai šķirņu grupai var izmērīt, izmantojot augstākas kategorijas tabakas saražotā daudzuma pieaugumu. Tam tomēr vajadzīga precīza kvalitātes standartu definīcija, un jābūt iespējai pastāvīgi mērīt izpildi. |
| --- | --- |

42.

Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts uzskatīja, ka kvalitātes uzlabojumus katrai atsevišķai šķirņu grupai var izmērīt, izmantojot augstākas kategorijas tabakas saražotā daudzuma pieaugumu. Tam tomēr vajadzīga precīza kvalitātes standartu definīcija, un jābūt iespējai pastāvīgi mērīt izpildi.

| 43. | To paveikt neļāva vairāki faktori. Pirmkārt, nav vienotas kategoriju sistēmas un atšķiras veids, kādā dalībvalstis nosaka kategoriju piederību vienām un tām pašām tabakas šķirnēm. Otrkārt, lai nodrošinātu kvalitātes uzlabojumu mērījumus laikā, jāņem vērā ražotāju grupu sastāvs un to produkcijas īpašības. Zemākas kvalitātes produktu ražotāja aiziešana no grupas uzlabotu attiecīgas grupas kvalitāti, pat ja ražotāju produkcijas kvalitāte kopumā neuzlabotos. Nebija iespējams izmērīt kvalitātes uzlabojumus ražotāju grupās notikušo pārmaiņu dēļ. Piemēram, 1998. gada reforma ieviesa prasības attiecībā uz ražotāju grupas minimālo lielumu, kā rezultātā tika īstenota nozīmīga reorganizācija. Tāpat gadu no gada vairumam ražotāju grupu mainās biedru sastāvs. |
| --- | --- |

43.

To paveikt neļāva vairāki faktori. Pirmkārt, nav vienotas kategoriju sistēmas un atšķiras veids, kādā dalībvalstis nosaka kategoriju piederību vienām un tām pašām tabakas šķirnēm. Otrkārt, lai nodrošinātu kvalitātes uzlabojumu mērījumus laikā, jāņem vērā ražotāju grupu sastāvs un to produkcijas īpašības. Zemākas kvalitātes produktu ražotāja aiziešana no grupas uzlabotu attiecīgas grupas kvalitāti, pat ja ražotāju produkcijas kvalitāte kopumā neuzlabotos. Nebija iespējams izmērīt kvalitātes uzlabojumus ražotāju grupās notikušo pārmaiņu dēļ. Piemēram, 1998. gada reforma ieviesa prasības attiecībā uz ražotāju grupas minimālo lielumu, kā rezultātā tika īstenota nozīmīga reorganizācija. Tāpat gadu no gada vairumam ražotāju grupu mainās biedru sastāvs.

| 44. | Tas, kādā veidā ražotāju grupas ir organizētas, var traucēt piemaksas mainīgās daļas modulēšanu. Kaut gan piemaksas mainīgās daļas mērķis ir stimulēt labākas kvalitātes tabakas audzēšanu, īstenībā var izrādīties citādi – ja visi vienas grupas ražotāji ražo tās pašas kvalitātes (kategorijas) noteiktu šķirni, kopējā piemaksas mainīgā daļa, kas par šo šķirni pieejama grupai, tiks vienlīdzīgi sadalīta starp tās biedriem (sk. arī 9. punktu). Tas pats attiecas uz gadījumu, ja apvienojas ražotāji, kas ražo vienu un to pašu zemākas kvalitātes šķirni. Abu grupu biedri saņems to pašu piemaksas mainīgās daļas summu, pat ja atšķirsies viņu saražotās produkcijas kvalitāte. Šie novērojumi liecina, ka, pretēji noteiktajam mērķim, piemaksu sistēma nav tā, kura noteikti stimulē kvalitātes uzlabošanu – tā ļauj ražotājiem nodrošināt maksimālu atbalstu, neuzlabojot kvalitāti, un, kā tas redzams atsevišķos gadījumos, ko konstatējusi Palāta un Komisijas dienesti, neatšķiras piemaksu summa, kuru saņem labi un slikti ražotāji. |
| --- | --- |

44.

Tas, kādā veidā ražotāju grupas ir organizētas, var traucēt piemaksas mainīgās daļas modulēšanu. Kaut gan piemaksas mainīgās daļas mērķis ir stimulēt labākas kvalitātes tabakas audzēšanu, īstenībā var izrādīties citādi – ja visi vienas grupas ražotāji ražo tās pašas kvalitātes (kategorijas) noteiktu šķirni, kopējā piemaksas mainīgā daļa, kas par šo šķirni pieejama grupai, tiks vienlīdzīgi sadalīta starp tās biedriem (sk. arī 9. punktu). Tas pats attiecas uz gadījumu, ja apvienojas ražotāji, kas ražo vienu un to pašu zemākas kvalitātes šķirni. Abu grupu biedri saņems to pašu piemaksas mainīgās daļas summu, pat ja atšķirsies viņu saražotās produkcijas kvalitāte. Šie novērojumi liecina, ka, pretēji noteiktajam mērķim, piemaksu sistēma nav tā, kura noteikti stimulē kvalitātes uzlabošanu – tā ļauj ražotājiem nodrošināt maksimālu atbalstu, neuzlabojot kvalitāti, un, kā tas redzams atsevišķos gadījumos, ko konstatējusi Palāta un Komisijas dienesti, neatšķiras piemaksu summa, kuru saņem labi un slikti ražotāji.

Piemaksas likmes neatbilst tabakas kvalitātei

| 45. | Piemaksu diferencēšana pa šķirņu grupām bija paredzēta tam, lai veicinātu augstākas kvalitātes šķirņu audzēšanu – lielākas piemaksas tiktu piešķirtas par augstāku kvalitāti, kas ietver lielākas ražošanas izmaksas. Šim nolūkam katru gadu būtu bijis jāveic izmaiņas piemaksu apjomos, ko pamatotu izdevumu un ienākumu izmaiņas. Tomēr kopš 1993. gada Padomes noteiktie piemaksu apjomi lielā mērā ir saglabājušies nemainīgi. |
| --- | --- |

45.

Piemaksu diferencēšana pa šķirņu grupām bija paredzēta tam, lai veicinātu augstākas kvalitātes šķirņu audzēšanu – lielākas piemaksas tiktu piešķirtas par augstāku kvalitāti, kas ietver lielākas ražošanas izmaksas. Šim nolūkam katru gadu būtu bijis jāveic izmaiņas piemaksu apjomos, ko pamatotu izdevumu un ienākumu izmaiņas. Tomēr kopš 1993. gada Padomes noteiktie piemaksu apjomi lielā mērā ir saglabājušies nemainīgi.

| 46. | Tā kā Komisijas sagatavotā informācija par izmaksām un ienākumiem nebija pietiekami izsmeļoša, Palāta veica pati savu analīzi, lai pārbaudītu samaksātā piemaksas apjoma, saražotās tabakas kvalitātes un ražošanas izmaksu savstarpējo attiecību. 1998. gadam Palāta izmantoja datus, kas saistībā ar ražošanas izmaksām iegūti konkrēti no Grieķijas, un tos datus, ko par pārdošanas cenām sniedza Komisija. Šī analīze balstījās vienīgi uz Grieķijas datiem, jo tā sniedza vispilnīgāko informācijas kopumu par ES tabakas šķirnēm. |
| --- | --- |

46.

Tā kā Komisijas sagatavotā informācija par izmaksām un ienākumiem nebija pietiekami izsmeļoša, Palāta veica pati savu analīzi, lai pārbaudītu samaksātā piemaksas apjoma, saražotās tabakas kvalitātes un ražošanas izmaksu savstarpējo attiecību. 1998. gadam Palāta izmantoja datus, kas saistībā ar ražošanas izmaksām iegūti konkrēti no Grieķijas, un tos datus, ko par pārdošanas cenām sniedza Komisija. Šī analīze balstījās vienīgi uz Grieķijas datiem, jo tā sniedza vispilnīgāko informācijas kopumu par ES tabakas šķirnēm.

| 47. | Ņemot vērā nodomu ar piemaksu sistēmas palīdzību sniegt atlīdzību par kvalitāti un ar tās nodrošināšanu saistīto izmaksu pieaugumu, Palāta centās salīdzināt tabakas kvalitāti (ko, pēc Komisija uzskatiem, atspoguļoja pārdošanas cenas) ar ražošanas izmaksām un samaksātās piemaksas apjomu. Aplūkojot salīdzinājumu 2. pielikumā, redzams, ka piemaksa, ko piemēroja augstas kvalitātes tabakai, tādai kā Basmas, veidoja 47 % no ražošanas izmaksām, turpretim piemaksa, ko piemēroja zemākas kvalitātes tabakai, tādai kā Katerini, veidoja 87 %. Tas bija pretrunā mērķim atlīdzināt lielāku pieaugošo izmaksu daļu, kas saistītas ar augstākas kvalitātes šķirņu ražošanu, un nodrošināt naudas rezervi, kuru ražotāji uzskatītu par stimulējošu. |
| --- | --- |

47.

Ņemot vērā nodomu ar piemaksu sistēmas palīdzību sniegt atlīdzību par kvalitāti un ar tās nodrošināšanu saistīto izmaksu pieaugumu, Palāta centās salīdzināt tabakas kvalitāti (ko, pēc Komisija uzskatiem, atspoguļoja pārdošanas cenas) ar ražošanas izmaksām un samaksātās piemaksas apjomu. Aplūkojot salīdzinājumu 2. pielikumā, redzams, ka piemaksa, ko piemēroja augstas kvalitātes tabakai, tādai kā Basmas, veidoja 47 % no ražošanas izmaksām, turpretim piemaksa, ko piemēroja zemākas kvalitātes tabakai, tādai kā Katerini, veidoja 87 %. Tas bija pretrunā mērķim atlīdzināt lielāku pieaugošo izmaksu daļu, kas saistītas ar augstākas kvalitātes šķirņu ražošanu, un nodrošināt naudas rezervi, kuru ražotāji uzskatītu par stimulējošu.

| 48. | Bija paredzēts, ka lielākas pieaugošo izmaksu daļas atlīdzināšana pozitīvi ietekmēs ienākumus. Rezultāti liecina, ka vairumam šķirņu Grieķijā ienākums bija negatīvs. Palāta aplūkoja arī to pārdošanas cenu ticamību, kuras Komisijai paziņoja dalībvalstis. Vairākās dalībvalstīs, tostarp Grieķijā, veiktās revīzijas rezultātā Palāta konstatēja, ka vidējās pārdošanas cenas, kas tika paziņotas Komisijai, patiesi ne vienmēr ietvēra papildu summas, ko pirmapstrādātāji bija samaksājuši ražotājiem, vai pakalpojumus graudā, ko tie viņiem sniedza (sk. arī 28. punktu). Šīs summas var veidot vērā ņemamu papildu “ienākuma” avotu ražotājiem, un vienā dalībvalstī šādi papildu maksājumi bija pat 28 %. Tas rosināja domāt, ka pārdošanas cenas, kuras Komisijai paziņojušas dalībvalstis, varētu nesniegt izsmeļošu informāciju par audzētāju ieņēmumiem. Tādējādi Komisija nevarēja saņemt apmierinošu informāciju, uz ko balstīt tabakas režīma pārvaldību. |
| --- | --- |

48.

Bija paredzēts, ka lielākas pieaugošo izmaksu daļas atlīdzināšana pozitīvi ietekmēs ienākumus. Rezultāti liecina, ka vairumam šķirņu Grieķijā ienākums bija negatīvs. Palāta aplūkoja arī to pārdošanas cenu ticamību, kuras Komisijai paziņoja dalībvalstis. Vairākās dalībvalstīs, tostarp Grieķijā, veiktās revīzijas rezultātā Palāta konstatēja, ka vidējās pārdošanas cenas, kas tika paziņotas Komisijai, patiesi ne vienmēr ietvēra papildu summas, ko pirmapstrādātāji bija samaksājuši ražotājiem, vai pakalpojumus graudā, ko tie viņiem sniedza (sk. arī 28. punktu). Šīs summas var veidot vērā ņemamu papildu “ienākuma” avotu ražotājiem, un vienā dalībvalstī šādi papildu maksājumi bija pat 28 %. Tas rosināja domāt, ka pārdošanas cenas, kuras Komisijai paziņojušas dalībvalstis, varētu nesniegt izsmeļošu informāciju par audzētāju ieņēmumiem. Tādējādi Komisija nevarēja saņemt apmierinošu informāciju, uz ko balstīt tabakas režīma pārvaldību.

| 49. | Palāta atkārtoti analizēja piemaksas apjoma un tabakas kvalitātes savstarpējo attiecību 2000. gadam. Tā kā nebija pieejami informācijai par 1998. gadu līdzīgi dati, Palāta salīdzināja vidējo piemaksu par hektāru, par šķirni un uz dalībvalsti ar Komisijas izstrādātajām šķirņu kvalitātes kategorijām. Analīze rādīja, ka četrās no piecām dalībvalstīm piemaksa neatbilda kvalitātes kategorijai un ka vislielāko piemaksu saņēma zemākas kvalitātes šķirnes. Rezultāti ir sīkāk izklāstīti 3. pielikumā. |
| --- | --- |

49.

Palāta atkārtoti analizēja piemaksas apjoma un tabakas kvalitātes savstarpējo attiecību 2000. gadam. Tā kā nebija pieejami informācijai par 1998. gadu līdzīgi dati, Palāta salīdzināja vidējo piemaksu par hektāru, par šķirni un uz dalībvalsti ar Komisijas izstrādātajām šķirņu kvalitātes kategorijām. Analīze rādīja, ka četrās no piecām dalībvalstīm piemaksa neatbilda kvalitātes kategorijai un ka vislielāko piemaksu saņēma zemākas kvalitātes šķirnes. Rezultāti ir sīkāk izklāstīti 3. pielikumā.

Centieni saskaņot ražošanu un pieprasījumu ir bijuši nesekmīgi

| 50. | Lai stabilizētu tirgu un nodrošinātu piegādes, TKO nolūks cita starpā ir pieskaņot ražošanu ES tirgus prasībām. |
| --- | --- |

50.

Lai stabilizētu tirgu un nodrošinātu piegādes, TKO nolūks cita starpā ir pieskaņot ražošanu ES tirgus prasībām.

| 51. | Aplūkojot ES piedāvājuma bilances analīzi tabulā, redzams, ka laikposmā no 1996. līdz 2000. gadam ES produkcijas iekšzemes patēriņš kopumā būtiski nemainījās, veidojot 40 %. Sīkāka informācija pa šķirņu grupām nav pieejama. Šajā pašā laikposmā ievedumi stabili saglabājušies 65 % apjomā. Nav pierādījumu tam, ka TKO ir ietekmējusi ES produkciju tā, lai mazinātu neatbilstību starp piedāvājumu un pieprasījumu. Kaut gan noteikti tabakas veidi ir jāieved, sekmīgas politikas īstenošanas rezultātā iekšzemes produkcija varētu aizstāt zināmu ievedumu daļu. Tomēr tas nenotika. Palāta atzīmē – Komisija uzskata, ka TKO politika bija sekmīga, pat atzīstot to, ka nebija pieejama izsmeļoša informācija un ka pirms 1998. gada reformas sistēma nebija pielāgota tam, lai risinātu nozares acīmredzamākās problēmas, t. i., audzētu tabaku, kura tiek pieprasīta (sk. Komisijas atbilžu 96. punktu). |
| --- | --- |

51.

Aplūkojot ES piedāvājuma bilances analīzi tabulā, redzams, ka laikposmā no 1996. līdz 2000. gadam ES produkcijas iekšzemes patēriņš kopumā būtiski nemainījās, veidojot 40 %. Sīkāka informācija pa šķirņu grupām nav pieejama. Šajā pašā laikposmā ievedumi stabili saglabājušies 65 % apjomā. Nav pierādījumu tam, ka TKO ir ietekmējusi ES produkciju tā, lai mazinātu neatbilstību starp piedāvājumu un pieprasījumu. Kaut gan noteikti tabakas veidi ir jāieved, sekmīgas politikas īstenošanas rezultātā iekšzemes produkcija varētu aizstāt zināmu ievedumu daļu. Tomēr tas nenotika. Palāta atzīmē – Komisija uzskata, ka TKO politika bija sekmīga, pat atzīstot to, ka nebija pieejama izsmeļoša informācija un ka pirms 1998. gada reformas sistēma nebija pielāgota tam, lai risinātu nozares acīmredzamākās problēmas, t. i., audzētu tabaku, kura tiek pieprasīta (sk. Komisijas atbilžu 96. punktu).

Tabakas fonda izdevumi ir bijuši ierobežoti, un pastāvēja trūkumi projekta pārvaldībā

| 52. | Fonds tika izveidots 1993. gadā. Sākotnēji Fonda finansējumu veidoja ieturējumi no piemaksām 0,5 % apjomā, kas pakāpeniski tika palielināti līdz 3 %, un tas bija paredzēts, lai finansētu pētniecības un informatīvas programmas saistībā ar tabakas patēriņa kaitīgo ietekmi un preventīviem un ārstnieciskiem pasākumiem. Tas bija paredzēts arī tam, lai palīdzētu orientēt ražošanu uz vismazāk kaitīgām šķirnēm un īpašībām. Atkarībā no finansētā darbības veida šādus projektus pārvaldīja vai nu Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts, vai Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāts. 1998. gada laikā Fonda finansējums tika dubultots, lai gan tā darbība nebija īpaši intensīva. |
| --- | --- |

52.

Fonds tika izveidots 1993. gadā. Sākotnēji Fonda finansējumu veidoja ieturējumi no piemaksām 0,5 % apjomā, kas pakāpeniski tika palielināti līdz 3 %, un tas bija paredzēts, lai finansētu pētniecības un informatīvas programmas saistībā ar tabakas patēriņa kaitīgo ietekmi un preventīviem un ārstnieciskiem pasākumiem. Tas bija paredzēts arī tam, lai palīdzētu orientēt ražošanu uz vismazāk kaitīgām šķirnēm un īpašībām. Atkarībā no finansētā darbības veida šādus projektus pārvaldīja vai nu Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts, vai Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāts. 1998. gada laikā Fonda finansējums tika dubultots, lai gan tā darbība nebija īpaši intensīva.

| 53. | Palāta analizēja Fonda izmantošanu. 4. pielikumā redzams, ka pirmajos piecos gados (1996-2000) maksājumi vidēji veidoja 18 % no pieejamā finansējuma un pēdējo trīs gadu laikā izlietojuma likme ir turpinājusi pieaugt, 2003. gadā sasniedzot 65 %. Neizlietotais Fonda atlikums saglabājās aptuveni 68 miljonu EUR apmērā. |
| --- | --- |

53.

Palāta analizēja Fonda izmantošanu. 4. pielikumā redzams, ka pirmajos piecos gados (1996-2000) maksājumi vidēji veidoja 18 % no pieejamā finansējuma un pēdējo trīs gadu laikā izlietojuma likme ir turpinājusi pieaugt, 2003. gadā sasniedzot 65 %. Neizlietotais Fonda atlikums saglabājās aptuveni 68 miljonu EUR apmērā.

| 54. | Lai arī apjoma ziņā pieticīgus, tomēr Palāta identificēja trūkumus projekta pārvaldībā, tādus kā neattaisnoti izdevumi, izdevumi pirms līguma noslēgšanas vai līgumos neparedzētos laikposmos, avansi, kas izmaksāti, nesaņemot garantijas, apropriāciju a posteriori piešķiršana un līgumi, ko nav parakstījis viens no abiem līgumslēdzējiem. |
| --- | --- |

54.

Lai arī apjoma ziņā pieticīgus, tomēr Palāta identificēja trūkumus projekta pārvaldībā, tādus kā neattaisnoti izdevumi, izdevumi pirms līguma noslēgšanas vai līgumos neparedzētos laikposmos, avansi, kas izmaksāti, nesaņemot garantijas, apropriāciju a posteriori piešķiršana un līgumi, ko nav parakstījis viens no abiem līgumslēdzējiem.

| 55. | Palāta konstatēja, ka 2002. gada darbības pārskatā Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta vadītājs attiecībā uz savu deklarāciju iekļāva atrunu, apgalvojot – viņam nav pietiekamas pārliecības par to, ka kopš 1993. gada Fondam pārskaitītie līdzekļi ir izlietoti saskaņā ar likumības un pareizas finanšu pārvaldības principiem. |
| --- | --- |

55.

Palāta konstatēja, ka 2002. gada darbības pārskatā Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta vadītājs attiecībā uz savu deklarāciju iekļāva atrunu, apgalvojot – viņam nav pietiekamas pārliecības par to, ka kopš 1993. gada Fondam pārskaitītie līdzekļi ir izlietoti saskaņā ar likumības un pareizas finanšu pārvaldības principiem.

| 56. | Turpretim Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors savā 2001. gada darbības pārskatā, izvērtējot trūkumus, kas attiecas uz viņa kontrolē esošo projektu pārvaldību, secināja, ka problēmas nav pietiekami būtiskas, lai būtu vērts sniegt oficiālu atrunu. Palāta tomēr atzīmēja, ka konstatētie trūkumi (sk. 55. punktu) galvenokārt attiecās uz Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorātu. |
| --- | --- |

56.

Turpretim Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors savā 2001. gada darbības pārskatā, izvērtējot trūkumus, kas attiecas uz viņa kontrolē esošo projektu pārvaldību, secināja, ka problēmas nav pietiekami būtiskas, lai būtu vērts sniegt oficiālu atrunu. Palāta tomēr atzīmēja, ka konstatētie trūkumi (sk. 55. punktu) galvenokārt attiecās uz Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorātu.

Izdevumi saistībā ar vides aizsardzības pasākumiem, kas tika finansēti no ražotāju grupām piešķirtā īpašā atbalsta, bijuši ļoti ierobežoti

| 57. | Kā norādīts iepriekš 14. punktā, īpašais atbalsts ražotāju grupām tika ieviests, lai daļēji finansētu vides aizsardzības pasākumus. Taču netika precizēts, cik lielu daļu ražotājiem šim nolūkam vajadzētu tērēt, un atbalsta saņemšana nebija pakļauta nosacījumam, ka tas jātērē šādu pasākumu īstenošanai. Ar vides aizsardzības pasākumiem saistītie faktiskie izdevumi ir bijuši ļoti ierobežoti. Ražas gadā, par kuru revīzijas laikā (1999) bija pieejama izsmeļoša informācija, tikai viena no 20 pārbaudītajām ražotāju grupām bija izlietojusi atbalstu vides aizsardzības pasākumu īstenošanai, kurš sastādīja tikai 1 % (EUR 2 648) no īpašā atbalsta kopējās summas, ko šī grupa saņēma. |
| --- | --- |

57.

Kā norādīts iepriekš 14. punktā, īpašais atbalsts ražotāju grupām tika ieviests, lai daļēji finansētu vides aizsardzības pasākumus. Taču netika precizēts, cik lielu daļu ražotājiem šim nolūkam vajadzētu tērēt, un atbalsta saņemšana nebija pakļauta nosacījumam, ka tas jātērē šādu pasākumu īstenošanai. Ar vides aizsardzības pasākumiem saistītie faktiskie izdevumi ir bijuši ļoti ierobežoti. Ražas gadā, par kuru revīzijas laikā (1999) bija pieejama izsmeļoša informācija, tikai viena no 20 pārbaudītajām ražotāju grupām bija izlietojusi atbalstu vides aizsardzības pasākumu īstenošanai, kurš sastādīja tikai 1 % (EUR 2 648) no īpašā atbalsta kopējās summas, ko šī grupa saņēma.

Kvotu atpirkšanas sistēma tikai daļēji bijusi veiksmīga

| 58. | Lai veicinātu brīvprātīgu aiziešanu no tabakas nozares, tika ieviesta kvotu atpirkšanas sistēma, kuras ietvaros individuāli ražotāji, kas vēlējās pārtraukt ražošanu, varēja pārdot savu kvotu. Šis mehānisms bija paredzēts tam, lai ļautu atkārtoti pārdalīt nozares resursus un palielinātu daļu, kas atvēlēta pasākumiem, kuru uzdevums ir nodrošināt strukturālas pārmaiņas. Šādas sistēmas iespējamie panākumi ir atkarīgi no tā, cik pievilcīga tās dalībniekiem šķiet finanšu kompensācija. Komisija uzskatīja, ka būtu prātīgi noteikt cenu procentos no piemaksas noteiktam laikposmam. Galu galā, šī cena tika noteikta aptuveni 23 % apjomā no piemaksas par tonnu 3 gadu laikposmam. |
| --- | --- |

58.

Lai veicinātu brīvprātīgu aiziešanu no tabakas nozares, tika ieviesta kvotu atpirkšanas sistēma, kuras ietvaros individuāli ražotāji, kas vēlējās pārtraukt ražošanu, varēja pārdot savu kvotu. Šis mehānisms bija paredzēts tam, lai ļautu atkārtoti pārdalīt nozares resursus un palielinātu daļu, kas atvēlēta pasākumiem, kuru uzdevums ir nodrošināt strukturālas pārmaiņas. Šādas sistēmas iespējamie panākumi ir atkarīgi no tā, cik pievilcīga tās dalībniekiem šķiet finanšu kompensācija. Komisija uzskatīja, ka būtu prātīgi noteikt cenu procentos no piemaksas noteiktam laikposmam. Galu galā, šī cena tika noteikta aptuveni 23 % apjomā no piemaksas par tonnu 3 gadu laikposmam.

| 59. | Komisija par izpildes rādītāju izvēlējās pārdošanai piedāvāto daudzumu, taču neprecizēja kopējos apjomus, ko tā vēlējās sasniegt. 2001. gadā tā tomēr secināja, ka kvotu atpirkšanas apjoms attiecībā uz 1999. un 2000. gadu ražu – tikai 729 tonnas jeb 0,20 % no garantētā daudzuma – ir bijis pārāk mazs. Tādējādi Komisija palielināja piedāvāto kompensāciju līdz pat 25 %. Saulē kaltētai tabakai (V grupa), kas saskārās ar noieta problēmām, atpirkšanas cena pirmajos divos gados tika palielināta līdz 75 % un trešajā gadā – līdz 50 % no piemaksas. 2002. gadā Komisija nonāca pie secinājuma, ka, lai gan ir atpirkts krietni lielāks apjoms nekā iepriekšējos gados, sistēma atkārtoti nav radījusi prognozēto ietekmi, jo šis apjoms veidoja tikai aptuveni 1 % (3 626 tonnas no 348 844) no garantētā daudzuma. Komisija ir turpinājusi palielināt kompensācijas apjomu, kas dažos gadījumos var sasniegt pat 100 %, pagarinājusi kompensācijas laikposmu no trim līdz pieciem gadiem un nodrošinājusi iespēju arī turpmāk saņemt finansējumu no Tabakas fonda. 2003. gadā tika atpirktas 7 228 tonnas jeb 2 % no garantētā daudzuma. Nenosakot atbilstošu kompensācijas līmeni no paša sākuma, Komisija ir aizkavējusi sistēmas mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

59.

Komisija par izpildes rādītāju izvēlējās pārdošanai piedāvāto daudzumu, taču neprecizēja kopējos apjomus, ko tā vēlējās sasniegt. 2001. gadā tā tomēr secināja, ka kvotu atpirkšanas apjoms attiecībā uz 1999. un 2000. gadu ražu – tikai 729 tonnas jeb 0,20 % no garantētā daudzuma – ir bijis pārāk mazs. Tādējādi Komisija palielināja piedāvāto kompensāciju līdz pat 25 %. Saulē kaltētai tabakai (V grupa), kas saskārās ar noieta problēmām, atpirkšanas cena pirmajos divos gados tika palielināta līdz 75 % un trešajā gadā – līdz 50 % no piemaksas. 2002. gadā Komisija nonāca pie secinājuma, ka, lai gan ir atpirkts krietni lielāks apjoms nekā iepriekšējos gados, sistēma atkārtoti nav radījusi prognozēto ietekmi, jo šis apjoms veidoja tikai aptuveni 1 % (3 626 tonnas no 348 844) no garantētā daudzuma. Komisija ir turpinājusi palielināt kompensācijas apjomu, kas dažos gadījumos var sasniegt pat 100 %, pagarinājusi kompensācijas laikposmu no trim līdz pieciem gadiem un nodrošinājusi iespēju arī turpmāk saņemt finansējumu no Tabakas fonda. 2003. gadā tika atpirktas 7 228 tonnas jeb 2 % no garantētā daudzuma. Nenosakot atbilstošu kompensācijas līmeni no paša sākuma, Komisija ir aizkavējusi sistēmas mērķu sasniegšanu.

Iniciatīva par alternatīvas saimnieciskās darbības veicināšanu ar struktūrfondu palīdzību nav bijusi pareizi virzīta

| 60. | Lai mudinātu tabakas audzētājus apsvērt iespēju nodarboties ar alternatīvu saimniecisko darbību, 1998. gada tabakas TKO reforma pirmo reizi paredzēja iespēju lauku attīstības programmās iekļaut pasākumus tabakas audzēšanas reģionu pārejai uz citiem saimnieciskās darbības veidiem (16). Revīzija liecināja, ka Estremadurā (Spānijā) un Umbrijā (Itālijā) pieņemtie pasākumi tabakas nozarē nodrošināja ražības pieaugumu un noietu, nevis pāreju uz citu darbības veidu. Tajos Grieķijas (Aetoloakamania, Trāķija un Austrummaķedonija) un Itālijas (Kampānija) reģionos, kam visvairāk bija nepieciešama palīdzība pārejai uz citiem darbības veidiem, neviens pasākums vispār netika vērsts uz tabakas nozari. Tas liecināja par to, ka iniciatīva nesasniedza savu mērķi. |
| --- | --- |

60.

Lai mudinātu tabakas audzētājus apsvērt iespēju nodarboties ar alternatīvu saimniecisko darbību, 1998. gada tabakas TKO reforma pirmo reizi paredzēja iespēju lauku attīstības programmās iekļaut pasākumus tabakas audzēšanas reģionu pārejai uz citiem saimnieciskās darbības veidiem (16). Revīzija liecināja, ka Estremadurā (Spānijā) un Umbrijā (Itālijā) pieņemtie pasākumi tabakas nozarē nodrošināja ražības pieaugumu un noietu, nevis pāreju uz citu darbības veidu. Tajos Grieķijas (Aetoloakamania, Trāķija un Austrummaķedonija) un Itālijas (Kampānija) reģionos, kam visvairāk bija nepieciešama palīdzība pārejai uz citiem darbības veidiem, neviens pasākums vispār netika vērsts uz tabakas nozari. Tas liecināja par to, ka iniciatīva nesasniedza savu mērķi.

Valsts kvotu rezerve nav bijis veiksmīgs pasākums

| 61. | 1998. gada reforma centās padarīt kvotu sistēmu elastīgāku. Valsts līmenī tika atvieglota garantēto daudzumu pārnešana no vienas šķirņu grupas uz otru un ražošanas kvotu pārnešana individuālo ražotāju starpā. Kā papildu iniciatīvu šī reforma arī ieviesa valsts kvotu rezerves sistēmu, kuru jāveido ikgadējiem obligātajiem atskaitījumiem līdz pat 2 % apmērā no kvotām, kas piešķirtas ražotājiem. Sistēma bija paredzēta tam, lai mudinātu ražotājus pievērsties citu kultūru un/vai citu šķirņu grupu audzēšanai un pārstrukturētu viņu saimniecības. Balstoties uz objektīviem valsts kritērijiem, rezerve bija jāsadala esošajiem vai jaunajiem ražotājiem. |
| --- | --- |

61.

1998. gada reforma centās padarīt kvotu sistēmu elastīgāku. Valsts līmenī tika atvieglota garantēto daudzumu pārnešana no vienas šķirņu grupas uz otru un ražošanas kvotu pārnešana individuālo ražotāju starpā. Kā papildu iniciatīvu šī reforma arī ieviesa valsts kvotu rezerves sistēmu, kuru jāveido ikgadējiem obligātajiem atskaitījumiem līdz pat 2 % apmērā no kvotām, kas piešķirtas ražotājiem. Sistēma bija paredzēta tam, lai mudinātu ražotājus pievērsties citu kultūru un/vai citu šķirņu grupu audzēšanai un pārstrukturētu viņu saimniecības. Balstoties uz objektīviem valsts kritērijiem, rezerve bija jāsadala esošajiem vai jaunajiem ražotājiem.

| 62. | Pirms šā jaunā pasākuma ieviešanas ražotāji palielināja savu efektivitāti, veicot pārstrukturēšanu – iepērkot kvotas tieši no citiem audzētājiem. Tā kā valsts kvotu rezerve tika izveidota obligātā kārtībā, bez jebkādas finanšu kompensācijas, ražotāji nevēlējās turpināt savu saimniecību pārstrukturēšanu, turpinot kvotu iepirkšanu. Tas notika tādēļ, ka nekompensētu ikgadējo atskaitījumu veidā tie sāktu šīs kvotas zaudēt. |
| --- | --- |

62.

Pirms šā jaunā pasākuma ieviešanas ražotāji palielināja savu efektivitāti, veicot pārstrukturēšanu – iepērkot kvotas tieši no citiem audzētājiem. Tā kā valsts kvotu rezerve tika izveidota obligātā kārtībā, bez jebkādas finanšu kompensācijas, ražotāji nevēlējās turpināt savu saimniecību pārstrukturēšanu, turpinot kvotu iepirkšanu. Tas notika tādēļ, ka nekompensētu ikgadējo atskaitījumu veidā tie sāktu šīs kvotas zaudēt.

| 63. | Komisija konstatēja, ka, neskatoties uz dažādajiem pasākumiem, vairumam ražotāju vēl arvien nebija pietiekami kvotu, lai nodrošinātu savu saimniecību dzīvotspēju. Šo kvotu piespiedu samazināšana, lai izveidotu valsts rezervi, saasināja situāciju. Tāpat arī no valsts rezerves piešķirto līdzekļu apjoms nebija pietiekams, lai nodrošinātu jauno ražotāju dzīvotspēju. 2001. gadā Komisija atzina, ka īstenošana valsts līmenī ir izrādījusies nepiemērota, lai sasniegtu izvirzītos mērķus, un piedāvāja atcelt šo pasākumu. Neskatoties uz to, ka pasākums acīmredzami bija neveiksmīgs, Padome tomēr noraidīja ideju par tā atcelšanu un nolēma to piedāvāt dalībvalstīm kā izvēles pasākumu. Šobrīd šo sistēmu īsteno tikai Austrija, Beļģija un Portugāle. |
| --- | --- |

63.

Komisija konstatēja, ka, neskatoties uz dažādajiem pasākumiem, vairumam ražotāju vēl arvien nebija pietiekami kvotu, lai nodrošinātu savu saimniecību dzīvotspēju. Šo kvotu piespiedu samazināšana, lai izveidotu valsts rezervi, saasināja situāciju. Tāpat arī no valsts rezerves piešķirto līdzekļu apjoms nebija pietiekams, lai nodrošinātu jauno ražotāju dzīvotspēju. 2001. gadā Komisija atzina, ka īstenošana valsts līmenī ir izrādījusies nepiemērota, lai sasniegtu izvirzītos mērķus, un piedāvāja atcelt šo pasākumu. Neskatoties uz to, ka pasākums acīmredzami bija neveiksmīgs, Padome tomēr noraidīja ideju par tā atcelšanu un nolēma to piedāvāt dalībvalstīm kā izvēles pasākumu. Šobrīd šo sistēmu īsteno tikai Austrija, Beļģija un Portugāle.

Dalībvalstis nav izmantojušas audzēšanas līgumu izsoles sistēmu

| 64. | Lai uzlabotu konkurenci, kas tika atzīta par nepietiekamu, un lai nodrošinātu to, ka līgumcenas atspoguļo tirgus nosacījumus, Komisija ieviesa audzēšanas līgumu izsoles sistēmu, ko dalībvalstis varēja īstenot izvēles kārtībā. Tā ļāva ražotājiem piedāvāt savus spēkā esošos audzēšanas līgumus pirmapstrādes tirgū nolūkā saņemt labāko iespējamo cenu, kurai jābūt vismaz par 10 % augstākai, lai tā kvalificētos. Saskaņā ar šo pasākumu audzēšanas līgumiem jāietver cenas, kas jāsamaksā ražotājiem, un tie jānoslēdz, pirms tabaka tiek saražota – tas var būt gandrīz gadu pirms piegādes. Pirmapstrādātāji pret cenu noteikšanu parasti izturas piesardzīgi, un līgumi bieži vien ietver nosacījumus par papildu, dažkārt – nenoteikta apjoma, maksājumiem pēc piegādes. Tomēr izsoles sistēma, kas paredz pilnīgus un galīgus maksājumu nosacījumus, kuri jānosaka labu laiku iepriekš, liedz īstenot šādu piesardzīgu pieeju. |
| --- | --- |

64.

Lai uzlabotu konkurenci, kas tika atzīta par nepietiekamu, un lai nodrošinātu to, ka līgumcenas atspoguļo tirgus nosacījumus, Komisija ieviesa audzēšanas līgumu izsoles sistēmu, ko dalībvalstis varēja īstenot izvēles kārtībā. Tā ļāva ražotājiem piedāvāt savus spēkā esošos audzēšanas līgumus pirmapstrādes tirgū nolūkā saņemt labāko iespējamo cenu, kurai jābūt vismaz par 10 % augstākai, lai tā kvalificētos. Saskaņā ar šo pasākumu audzēšanas līgumiem jāietver cenas, kas jāsamaksā ražotājiem, un tie jānoslēdz, pirms tabaka tiek saražota – tas var būt gandrīz gadu pirms piegādes. Pirmapstrādātāji pret cenu noteikšanu parasti izturas piesardzīgi, un līgumi bieži vien ietver nosacījumus par papildu, dažkārt – nenoteikta apjoma, maksājumiem pēc piegādes. Tomēr izsoles sistēma, kas paredz pilnīgus un galīgus maksājumu nosacījumus, kuri jānosaka labu laiku iepriekš, liedz īstenot šādu piesardzīgu pieeju.

| 65. | Pasākums nozares ietvaros izrādījās nepopulārs, un neviena dalībvalsts to vēl nav izmantojusi. Pasākuma mērķis tādējādi nav sasniegts. |
| --- | --- |

65.

Pasākums nozares ietvaros izrādījās nepopulārs, un neviena dalībvalsts to vēl nav izmantojusi. Pasākuma mērķis tādējādi nav sasniegts.

Nav vienkāršota pārvaldība

| 66. | Lai palīdzētu vienkāršot pārvaldību, 1998. gada reforma nomainīja ikgadēju ražošanas kvotu piešķiršanu individuāliem ražotājiem ar ražošanas kvotu piešķiršanu ražotāju grupām un individuāliem ražotājiem reizi trijos gados. Tomēr, lai ieviestu valsts kvotu rezervi, ko veido ikgadēji atskaitījumi no ražotāju kvotām, ik gadu bija jāveic kvotu grozījumi un jāizsniedz atjaunoti kvotu pārskati. Izvaicājot dalībvalstis, Palāta konstatēja, ka, salīdzinot ar situāciju pirms reformas, praksē pieauga valsts iestāžu darba slodze. |
| --- | --- |

66.

Lai palīdzētu vienkāršot pārvaldību, 1998. gada reforma nomainīja ikgadēju ražošanas kvotu piešķiršanu individuāliem ražotājiem ar ražošanas kvotu piešķiršanu ražotāju grupām un individuāliem ražotājiem reizi trijos gados. Tomēr, lai ieviestu valsts kvotu rezervi, ko veido ikgadēji atskaitījumi no ražotāju kvotām, ik gadu bija jāveic kvotu grozījumi un jāizsniedz atjaunoti kvotu pārskati. Izvaicājot dalībvalstis, Palāta konstatēja, ka, salīdzinot ar situāciju pirms reformas, praksē pieauga valsts iestāžu darba slodze.

Nepieņemamas vienošanās par cenām

| 67. | EK līguma 81. pantā ir noteikti principi konkurences saglabāšanai. Vispārīgā veidā tas aizliedz visus nolīgumus uzņēmumu starpā un saskaņotas darbības, kas var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm un kuru mērķis ir nepieļaut, ierobežot vai traucēt konkurenci kopējā tirgū vai kuru iedarbībai ir minētās sekas. 2003. gada septembrī Eiropas Kopienu Tiesa apstiprināja, ka “viens no KLP mērķiem ir efektīvas konkurences saglabāšana lauksaimniecības produktu tirgū” (17). Līdz ar to tirgum jānodrošina, lai cenas, ko saņem ražotāji, atspoguļotu normālu konkurenci. |
| --- | --- |

67.

EK līguma 81. pantā ir noteikti principi konkurences saglabāšanai. Vispārīgā veidā tas aizliedz visus nolīgumus uzņēmumu starpā un saskaņotas darbības, kas var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm un kuru mērķis ir nepieļaut, ierobežot vai traucēt konkurenci kopējā tirgū vai kuru iedarbībai ir minētās sekas. 2003. gada septembrī Eiropas Kopienu Tiesa apstiprināja, ka “viens no KLP mērķiem ir efektīvas konkurences saglabāšana lauksaimniecības produktu tirgū” (17). Līdz ar to tirgum jānodrošina, lai cenas, ko saņem ražotāji, atspoguļotu normālu konkurenci.

| 68. | Galvenajās ražotājās dalībvalstīs Palāta atrada dokumentus, kurus tā uzskatīja par nepieņemamu vienošanos par cenu starp pirmapstrādātājiem un/vai ražotāju organizācijām. Pārbaudītie nolīgumi ietvēra maksimālo cenu, kas nav savienojams ar Līgumu, jo ierobežo konkurenci. |
| --- | --- |

68.

Galvenajās ražotājās dalībvalstīs Palāta atrada dokumentus, kurus tā uzskatīja par nepieņemamu vienošanos par cenu starp pirmapstrādātājiem un/vai ražotāju organizācijām. Pārbaudītie nolīgumi ietvēra maksimālo cenu, kas nav savienojams ar Līgumu, jo ierobežo konkurenci.

| 69. | Piemēram, Spānijā papildus tam, ka pastāvēja vienošanās par cenām, valsts iestādes Palātai apstiprināja, ka pēc valsts monopola sabrukšanas pirmapstrādātāji tagad slēdz līgumus ar ražotājiem atbilstoši savai ražošanas jaudai. Palāta secina, ka līgumattiecības starp ražotāju grupām un pirmapstrādātājiem tiek dibinātas, pieskaņojoties apstrādātāju ražošanas jaudai, nevis balstoties uz cenu konkurenci. |
| --- | --- |

69.

Piemēram, Spānijā papildus tam, ka pastāvēja vienošanās par cenām, valsts iestādes Palātai apstiprināja, ka pēc valsts monopola sabrukšanas pirmapstrādātāji tagad slēdz līgumus ar ražotājiem atbilstoši savai ražošanas jaudai. Palāta secina, ka līgumattiecības starp ražotāju grupām un pirmapstrādātājiem tiek dibinātas, pieskaņojoties apstrādātāju ražošanas jaudai, nevis balstoties uz cenu konkurenci.

| 70. | Itālijā audzētāji un pirmapstrādātāji tradicionāli ir bijuši cieši saistīti. Palāta konstatēja, ka pastāv globāla triju gadu vienošanās par cenām starp ražotāju organizācijām un pirmapstrādātāju apvienībām, kas aptver aptuveni 85 % no saražotās jēltabakas. Šajos nolīgumos tiek noteiktas cenas, neveidojot brīvu konkurenci starp iesaistītajām pusēm. Grieķijā valsts iestādes, ražotāju organizācijas un pirmapstrādātāju apvienības informēja gan Palātu, gan Komisiju par to, ka pastāv kolektīvie nolīgumi par audzēšanas līgumcenu nosacījumiem, kas aptver visu nozari. |
| --- | --- |

70.

Itālijā audzētāji un pirmapstrādātāji tradicionāli ir bijuši cieši saistīti. Palāta konstatēja, ka pastāv globāla triju gadu vienošanās par cenām starp ražotāju organizācijām un pirmapstrādātāju apvienībām, kas aptver aptuveni 85 % no saražotās jēltabakas. Šajos nolīgumos tiek noteiktas cenas, neveidojot brīvu konkurenci starp iesaistītajām pusēm. Grieķijā valsts iestādes, ražotāju organizācijas un pirmapstrādātāju apvienības informēja gan Palātu, gan Komisiju par to, ka pastāv kolektīvie nolīgumi par audzēšanas līgumcenu nosacījumiem, kas aptver visu nozari.

| 71. | Augšminētā prakse ierobežo vai, sliktākā gadījumā, izskauž cenu konkurenci. Palāta savus konstatējumus par šādu nolīgumu pastāvēšanu darīja zināmus Komisijai. Konkurences ģenerāldirektorāts izmeklē visus attiecīgos gadījumus. |
| --- | --- |

71.

Augšminētā prakse ierobežo vai, sliktākā gadījumā, izskauž cenu konkurenci. Palāta savus konstatējumus par šādu nolīgumu pastāvēšanu darīja zināmus Komisijai. Konkurences ģenerāldirektorāts izmeklē visus attiecīgos gadījumus.

Kontroles uzlabošanas procedūras nebija efektīvas

| 72. | Pārbaudes, kuras jāveic dalībvalstīm, ir paredzētas tam, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegti TKO mērķi un izdevumi tiek veikti saskaņā ar noteikumiem. Lai novērstu pārkāpumus, ko iepriekš konstatēja Komisija, veicot grāmatojumu noskaidrošanu, jo īpaši Grieķijā un Itālijā, reforma ieviesa jaunas procedūras kontroles pastiprināšanai. Tika ieviesta iepriekšēja pirmapstrādes uzņēmumu apstiprināšana ar mērķi nodrošināt, lai šie uzņēmumi būtu finansiāli stabili un reāli nodarbotos ar pirmapstrādi, tādējādi izslēdzot spekulatīvus starpnieku darījumus, kas kaitē ražotāju ienākumiem. Īpaša to platību pārbaude, kuras ražotāji uzrādījuši kā tabakas stādījumus, pēc šķirnes un kultūras arī tika ieviesta, lai nodrošinātu, ka to uzrādītāji paši ir izaudzējuši tabaku, par kuru tiek pieprasīts atbalsts. Šo procedūru un citu TKO kontroles mehānismu īstenošanas pārbaude atklāja turpmāk aprakstītos trūkumus. |
| --- | --- |

72.

Pārbaudes, kuras jāveic dalībvalstīm, ir paredzētas tam, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegti TKO mērķi un izdevumi tiek veikti saskaņā ar noteikumiem. Lai novērstu pārkāpumus, ko iepriekš konstatēja Komisija, veicot grāmatojumu noskaidrošanu, jo īpaši Grieķijā un Itālijā, reforma ieviesa jaunas procedūras kontroles pastiprināšanai. Tika ieviesta iepriekšēja pirmapstrādes uzņēmumu apstiprināšana ar mērķi nodrošināt, lai šie uzņēmumi būtu finansiāli stabili un reāli nodarbotos ar pirmapstrādi, tādējādi izslēdzot spekulatīvus starpnieku darījumus, kas kaitē ražotāju ienākumiem. Īpaša to platību pārbaude, kuras ražotāji uzrādījuši kā tabakas stādījumus, pēc šķirnes un kultūras arī tika ieviesta, lai nodrošinātu, ka to uzrādītāji paši ir izaudzējuši tabaku, par kuru tiek pieprasīts atbalsts. Šo procedūru un citu TKO kontroles mehānismu īstenošanas pārbaude atklāja turpmāk aprakstītos trūkumus.

Noteikumu neievērošana

| 73. | 5. pielikums sniedz kopsavilkumu par tiem neatbilstības gadījumiem un noteikumos paredzētajām pārbaudēm un kontroles mehānismiem, ko Palāta konstatēja, veicot revīziju piecās apmeklētajās dalībvalstīs. Turpmāk ir izklāstīti galvenie konstatējumi, aiz kuriem iekavās ir dotas atsauces uz attiecīgo aili pielikuma tabulā:






  a) | Par kontroli atbildīgās iestādes ne vienmēr bija pietiekami neatkarīgas, lai nodrošinātu ticamus rezultātus. Līdz 2001. gadam Grieķijā valsts iestāde, kas bija atbildīga par konsultāciju sniegšanu tabakas ražotājiem, tāpat bija atbildīgā par TKO noteikto kontroles funkciju izpildi attiecībā uz ražotājiem un pirmapstrādātājiem. Tā rezultātā veidojās interešu konflikts, un kā kontroles iestāde tā nebija pietiekami neatkarīga. Lai gan 1994. gadā Komisija šo problēmu identificēja, tikai 2002. gadā risks tika novērsts un kontroles funkcija nodota citai iestādei. Itālijā par kontroles un pārbaužu īstenošanu atbildīgie turpina pārmaiņus darboties arī kā ražotāju padomdevēji (1. aile). |
| --- | --- | --- |

73.

5. pielikums sniedz kopsavilkumu par tiem neatbilstības gadījumiem un noteikumos paredzētajām pārbaudēm un kontroles mehānismiem, ko Palāta konstatēja, veicot revīziju piecās apmeklētajās dalībvalstīs. Turpmāk ir izklāstīti galvenie konstatējumi, aiz kuriem iekavās ir dotas atsauces uz attiecīgo aili pielikuma tabulā:

a)

Par kontroli atbildīgās iestādes ne vienmēr bija pietiekami neatkarīgas, lai nodrošinātu ticamus rezultātus. Līdz 2001. gadam Grieķijā valsts iestāde, kas bija atbildīga par konsultāciju sniegšanu tabakas ražotājiem, tāpat bija atbildīgā par TKO noteikto kontroles funkciju izpildi attiecībā uz ražotājiem un pirmapstrādātājiem. Tā rezultātā veidojās interešu konflikts, un kā kontroles iestāde tā nebija pietiekami neatkarīga. Lai gan 1994. gadā Komisija šo problēmu identificēja, tikai 2002. gadā risks tika novērsts un kontroles funkcija nodota citai iestādei. Itālijā par kontroles un pārbaužu īstenošanu atbildīgie turpina pārmaiņus darboties arī kā ražotāju padomdevēji (1. aile).

| b) | Zemes gabalu vispārējas administratīvās sasaistu pārbaudes, lai novērstu to, ka atbalsts divreiz tiek samaksāts par vienu un to pašu ražu, vai nu nebija veiktas, vai nesniedza ticamu rezultātu (2. aile). Turklāt tika konstatēts, ka Grieķijā netika veiktas obligātās pārbaudes individuālo audzētāju stādījumu platībām (3.2. aile), pakļaujot Kopienu riskam, ka līdz ar atbalstu tabakas ražošanai par attiecīgo platību tikpat labi varētu pieprasīt arī atbalstu citu kultūru audzēšanai (nepatiesi prasījumi). Grieķijā un Itālijā tika konstatēti citi gadījumi (4. aile), kuros, pretēji Eiropas Kopienu Tiesas 1997. gada spriedumam, tabakas audzēšanai izmantoto zemes gabalu pārbaudes uz vietas tika veiktas pēc tam, kad tabakas raža jau bija novākta (18), tādējādi padarot šīs pārbaudes neefektīvas. |
| --- | --- |

b)

Zemes gabalu vispārējas administratīvās sasaistu pārbaudes, lai novērstu to, ka atbalsts divreiz tiek samaksāts par vienu un to pašu ražu, vai nu nebija veiktas, vai nesniedza ticamu rezultātu (2. aile). Turklāt tika konstatēts, ka Grieķijā netika veiktas obligātās pārbaudes individuālo audzētāju stādījumu platībām (3.2. aile), pakļaujot Kopienu riskam, ka līdz ar atbalstu tabakas ražošanai par attiecīgo platību tikpat labi varētu pieprasīt arī atbalstu citu kultūru audzēšanai (nepatiesi prasījumi). Grieķijā un Itālijā tika konstatēti citi gadījumi (4. aile), kuros, pretēji Eiropas Kopienu Tiesas 1997. gada spriedumam, tabakas audzēšanai izmantoto zemes gabalu pārbaudes uz vietas tika veiktas pēc tam, kad tabakas raža jau bija novākta (18), tādējādi padarot šīs pārbaudes neefektīvas.

| c) | Pārbaudes pie pirmapstrādātājiem, lai nodrošinātu to, ka tabaka netiek atbrīvota no pārraudzības, pirms tā ir apstrādāta, vai nu nemaz netika veiktas, vai netika veiktas atbilstoši noteikumiem vai arī netika pienācīgi dokumentētas (7. un 8. aile). Tādējādi trūka pārliecības par to, ka atbalsts netika samaksāts par vairākkārt nodotu jēltabaku vai par tabaku, kas ievesta no trešām valstīm, kuras nekvalificējas atbalsta saņemšanai. |
| --- | --- |

c)

Pārbaudes pie pirmapstrādātājiem, lai nodrošinātu to, ka tabaka netiek atbrīvota no pārraudzības, pirms tā ir apstrādāta, vai nu nemaz netika veiktas, vai netika veiktas atbilstoši noteikumiem vai arī netika pienācīgi dokumentētas (7. un 8. aile). Tādējādi trūka pārliecības par to, ka atbalsts netika samaksāts par vairākkārt nodotu jēltabaku vai par tabaku, kas ievesta no trešām valstīm, kuras nekvalificējas atbalsta saņemšanai.

| d) | Dažas ražotāju organizācijas nebija izpildījušas atzīšanai piemērotos noteikumus, kas ir obligāts priekšnoteikums, lai kvalificētos īpašajam atbalstam, bija izlietojušas atbalstu neatbilstīgiem mērķiem vai arī tām nebija izdevies ievērot papildinātības principu, jo īpašais atbalsts tika izlietots, lai finansētu jau esošus, nevis jaunus administratīvus pasākumus (9., 10., 12., 13. aile). |
| --- | --- |

d)

Dažas ražotāju organizācijas nebija izpildījušas atzīšanai piemērotos noteikumus, kas ir obligāts priekšnoteikums, lai kvalificētos īpašajam atbalstam, bija izlietojušas atbalstu neatbilstīgiem mērķiem vai arī tām nebija izdevies ievērot papildinātības principu, jo īpašais atbalsts tika izlietots, lai finansētu jau esošus, nevis jaunus administratīvus pasākumus (9., 10., 12., 13. aile).

| e) | Netika ievērots aizliegums ražotāju grupām nodarboties ar pirmapstrādi. Šī ir īpaša 1993. gadā ieviesto regulu prasība, lai novērstu konkurences izkropļojumus un uzraudzības grūtības (11. aile). |
| --- | --- |

e)

Netika ievērots aizliegums ražotāju grupām nodarboties ar pirmapstrādi. Šī ir īpaša 1993. gadā ieviesto regulu prasība, lai novērstu konkurences izkropļojumus un uzraudzības grūtības (11. aile).

| f) | Piemaksa un īpašais atbalsts tika piešķirts par audzēšanas līgumiem, kas noslēgti pēc noteikumos paredzētā termiņa vai kas neietvēra vajadzīgo informāciju, lai tabaka kvalificētos atbalstam (14. un 15. aile). |
| --- | --- |

f)

Piemaksa un īpašais atbalsts tika piešķirts par audzēšanas līgumiem, kas noslēgti pēc noteikumos paredzētā termiņa vai kas neietvēra vajadzīgo informāciju, lai tabaka kvalificētos atbalstam (14. un 15. aile).

| 74. | Palāta norāda, ka līdz 2004. gada jūnijam Komisija vēl nebija pabeigusi darbu un nebija noteikusi finanšu korekcijas tur, kur uzskatīja tās par vajadzīgām (Spānijā, Grieķijā, Itālijā). |
| --- | --- |

74.

Palāta norāda, ka līdz 2004. gada jūnijam Komisija vēl nebija pabeigusi darbu un nebija noteikusi finanšu korekcijas tur, kur uzskatīja tās par vajadzīgām (Spānijā, Grieķijā, Itālijā).

REFORMĒTĀS TKO UZRAUDZĪBA UN VĒRTĒŠANA

Uzraudzība

Komisijas piemēroto kontroles mehānismu pārbaude

| 75. | Palāta pārbaudīja to, kas tabakas atbalsta jomā ir paveikts saistībā ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru, saskaņā ar kuru Komisijai jāveic pārbaudes, lai pārliecinātos, vai dalībvalstis ir pareizi interpretējušas un piemērojušas noteikumus, kuri attiecas uz atbalsta shēmām (19). Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta Revīzijas direktorāts pēc 1998. gada reformas veica tabakas izbraukuma kontroli četrās dalībvalstīs, kas aptvēra 6. pielikumā uzskaitītās galvenās kontroles. |
| --- | --- |

75.

Palāta pārbaudīja to, kas tabakas atbalsta jomā ir paveikts saistībā ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru, saskaņā ar kuru Komisijai jāveic pārbaudes, lai pārliecinātos, vai dalībvalstis ir pareizi interpretējušas un piemērojušas noteikumus, kuri attiecas uz atbalsta shēmām (19). Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta Revīzijas direktorāts pēc 1998. gada reformas veica tabakas izbraukuma kontroli četrās dalībvalstīs, kas aptvēra 6. pielikumā uzskaitītās galvenās kontroles.

| 76. | Palāta tomēr uzskata, ka, pamatojoties uz Komisijas vadlīnijām par finanšu seku aprēķināšanu, sagatavojot priekšlikumus par ELVGF Garantijas nodaļas grāmatojumu noskaidrošanu, bija jāparedz vairākas citas kontroles, klasificējot tās kā “galvenās kontroles” (sk. 7. pielikumu). Šīs galvenās kontroles jāpārbauda, veicot grāmatojumu noskaidrošanas revīziju, lai iegūtu pienācīgu pārliecību par grāmatojumu pareizību. |
| --- | --- |

76.

Palāta tomēr uzskata, ka, pamatojoties uz Komisijas vadlīnijām par finanšu seku aprēķināšanu, sagatavojot priekšlikumus par ELVGF Garantijas nodaļas grāmatojumu noskaidrošanu, bija jāparedz vairākas citas kontroles, klasificējot tās kā “galvenās kontroles” (sk. 7. pielikumu). Šīs galvenās kontroles jāpārbauda, veicot grāmatojumu noskaidrošanas revīziju, lai iegūtu pienācīgu pārliecību par grāmatojumu pareizību.

| 77. | Saskaņā ar sīki izstrādātiem noteikumiem, kas dalībvalstīm jāpiemēro, tām jāpārbauda tās tabakas mitrumsaturs, par kuru tiek prasīta atbalsta piemaksa. Tas vajadzīgs, lai pārbaudītu tabakas šķirnēm pieļaujamo mitrumsatura līmeni un aprēķinātu tās tabakas svaru, par kuru var pieprasīt atbalstu. Veicot uzskaites revīziju Grieķijā, Palāta noskaidroja, ka 1999.-2001. gadu ražas mitrumsatura testi netika veikti atbilstoši tiesību aktu noteikumiem un netika veiktas svara korekcijas. Veicot papildu izpēti, Palāta konstatēja, ka pārbaudes pareizi netika veiktas jau kopš 1993. gada. Tas var izskaidrot to, kādēļ Komisija, veicot pārbaudes, šo problēmu neidentificēja. Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta Revīzijas direktorāts no dažādiem avotiem bija saņēmis informāciju par šo pārkāpumu, bet nolēma nepiemērot finanšu korekcijas, kaut gan prasība sistemātiski netika pildīta. Korekcija, ja tāda būtu noteikta, būtu bijusi jāveic 2 līdz 10 % robežās (20), piemērojot to visiem atbalsta pieprasījumiem attiecīgajā laikposmā. |
| --- | --- |

77.

Saskaņā ar sīki izstrādātiem noteikumiem, kas dalībvalstīm jāpiemēro, tām jāpārbauda tās tabakas mitrumsaturs, par kuru tiek prasīta atbalsta piemaksa. Tas vajadzīgs, lai pārbaudītu tabakas šķirnēm pieļaujamo mitrumsatura līmeni un aprēķinātu tās tabakas svaru, par kuru var pieprasīt atbalstu. Veicot uzskaites revīziju Grieķijā, Palāta noskaidroja, ka 1999.-2001. gadu ražas mitrumsatura testi netika veikti atbilstoši tiesību aktu noteikumiem un netika veiktas svara korekcijas. Veicot papildu izpēti, Palāta konstatēja, ka pārbaudes pareizi netika veiktas jau kopš 1993. gada. Tas var izskaidrot to, kādēļ Komisija, veicot pārbaudes, šo problēmu neidentificēja. Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta Revīzijas direktorāts no dažādiem avotiem bija saņēmis informāciju par šo pārkāpumu, bet nolēma nepiemērot finanšu korekcijas, kaut gan prasība sistemātiski netika pildīta. Korekcija, ja tāda būtu noteikta, būtu bijusi jāveic 2 līdz 10 % robežās (20), piemērojot to visiem atbalsta pieprasījumiem attiecīgajā laikposmā.

| 78. | Atbilstīgi 1998. gada reformas priekšlikumiem Komisija piedāvāja atteikties no prasības veikt kontroli, pamatojot, ka tā ir neprecīza un sarežģīta. Tomēr Padome, pieņemot galīgās reformas, saglabāja un pastiprināja prasību veikt šādu testu. 2000. gadā Komisija izteica nodomu koriģēt neatbilstības, bet tikai attiecībā uz turpmākiem pārkāpumiem. Palāta norāda – tā kā ELVGF gadi, sākot ar 1997. gadu un turpmāk, vēl nav noslēgti, par šiem gadiem vēl ir iespējams veikt korekcijas. |
| --- | --- |

78.

Atbilstīgi 1998. gada reformas priekšlikumiem Komisija piedāvāja atteikties no prasības veikt kontroli, pamatojot, ka tā ir neprecīza un sarežģīta. Tomēr Padome, pieņemot galīgās reformas, saglabāja un pastiprināja prasību veikt šādu testu. 2000. gadā Komisija izteica nodomu koriģēt neatbilstības, bet tikai attiecībā uz turpmākiem pārkāpumiem. Palāta norāda – tā kā ELVGF gadi, sākot ar 1997. gadu un turpmāk, vēl nav noslēgti, par šiem gadiem vēl ir iespējams veikt korekcijas.

Nepilnīga darbību pārskatīšana budžeta procedūras gaitā

| 79. | Finanšu regula nosaka, ka ikgadējā budžeta procedūrai jānodrošina, lai “pirms Kopienas resursu mobilizācijas obligāti tiek veikts novērtējums, kas nodrošina izlietotajiem resursiem samērīgus rezultatīvos ieguvumus”. Tā turklāt nosaka, ka visas īstenotās darbības “regulāri jāpārskata”, lai apliecinātu to nepārtrauktu pamatotību. |
| --- | --- |

79.

Finanšu regula nosaka, ka ikgadējā budžeta procedūrai jānodrošina, lai “pirms Kopienas resursu mobilizācijas obligāti tiek veikts novērtējums, kas nodrošina izlietotajiem resursiem samērīgus rezultatīvos ieguvumus”. Tā turklāt nosaka, ka visas īstenotās darbības “regulāri jāpārskata”, lai apliecinātu to nepārtrauktu pamatotību.

| 80. | Pārbaudot Komisijas iesniegtos budžeta datus par tabaku laikposmā no 1999. līdz 2002. gadam (21), atklājās, ka tie atkārtojas un tiem nav pievienota vērtējuma piezīme saistībā ar augšminētajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

80.

Pārbaudot Komisijas iesniegtos budžeta datus par tabaku laikposmā no 1999. līdz 2002. gadam (21), atklājās, ka tie atkārtojas un tiem nav pievienota vērtējuma piezīme saistībā ar augšminētajiem kritērijiem.

Dalībvalstis un Komisija sniedza nepietiekamu informāciju

| 81. | Lai nodrošinātu efektīvu tirgus pārraudzību, Komisijai vajadzīga būtiska, precīza, pilnīga, savlaicīga un objektīva informācija. Tas ir svarīgi, ne tikai raugoties no pašas Komisijas kā pārvaldnieka viedokļa, lai pārliecinātos par nepieciešamību veikt pasākumu koriģēšanu, bet arī tajos gadījumos, kad Komisijai jāpublicē informācija, ko izmantos ieinteresētās personas. Šāda informācija netika nodrošināta turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

81.

Lai nodrošinātu efektīvu tirgus pārraudzību, Komisijai vajadzīga būtiska, precīza, pilnīga, savlaicīga un objektīva informācija. Tas ir svarīgi, ne tikai raugoties no pašas Komisijas kā pārvaldnieka viedokļa, lai pārliecinātos par nepieciešamību veikt pasākumu koriģēšanu, bet arī tajos gadījumos, kad Komisijai jāpublicē informācija, ko izmantos ieinteresētās personas. Šāda informācija netika nodrošināta turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ.

| 82. | TKO noteikumi (22) paredz, ka dalībvalstīm jāsniedz informācija par audzēšanas platībām, līgumu skaitu, apjomiem, audzētājiem un pirmapstrādātājiem, un prognozēto un faktisko produkciju, lai ļautu Komisijai uzraudzīt tabakas tirgu. Kopumā atbilstība tika nodrošināta apmierinošā līmenī. Dalībvalstīm ir jāsniedz arī informācija par audzēšanas līgumiem, norādot cenas, pirmapstrādātājus, ražotājus, kvotas un izmantojamās platības. Pēc ražas novākšanas tāpat jāsniedz papildu dati par tabakas piegādēm, tirdzniecību un krājumiem. Par 1999. gada ražu tikai Vācija – maza mēroga ražotājs – savlaicīgi sniedza informāciju. Par 2000. gada ražu informāciju sniedza visas dalībvalstis, izņemot Itāliju. Saistībā ar 2001. un 2002. gada ražu situācija pasliktinājās, un tikai trīs no četrām dalībvalstīm savlaicīgi sniedza informāciju. |
| --- | --- |

82.

TKO noteikumi (22) paredz, ka dalībvalstīm jāsniedz informācija par audzēšanas platībām, līgumu skaitu, apjomiem, audzētājiem un pirmapstrādātājiem, un prognozēto un faktisko produkciju, lai ļautu Komisijai uzraudzīt tabakas tirgu. Kopumā atbilstība tika nodrošināta apmierinošā līmenī. Dalībvalstīm ir jāsniedz arī informācija par audzēšanas līgumiem, norādot cenas, pirmapstrādātājus, ražotājus, kvotas un izmantojamās platības. Pēc ražas novākšanas tāpat jāsniedz papildu dati par tabakas piegādēm, tirdzniecību un krājumiem. Par 1999. gada ražu tikai Vācija – maza mēroga ražotājs – savlaicīgi sniedza informāciju. Par 2000. gada ražu informāciju sniedza visas dalībvalstis, izņemot Itāliju. Saistībā ar 2001. un 2002. gada ražu situācija pasliktinājās, un tikai trīs no četrām dalībvalstīm savlaicīgi sniedza informāciju.

| 83. | Komisijai ir jāpublicē savlaicīgi atjaunoti to pirmapstrādes uzņēmumu saraksti, kas ir apstiprināti kā audzēšanas līgumu slēdzēji (23). Pārbaude liecināja, ka Komisija šādus sarakstus bija publicējusi tikai pēc līgumu noslēgšanai noteiktā termiņa. Tas pakļāva audzētājus un ražotāju organizācijas riskam noslēgt līgumu ar neapstiprinātiem pirmapstrādātājiem, tādējādi zaudējot tiesības uz atbalstu. |
| --- | --- |

83.

Komisijai ir jāpublicē savlaicīgi atjaunoti to pirmapstrādes uzņēmumu saraksti, kas ir apstiprināti kā audzēšanas līgumu slēdzēji (23). Pārbaude liecināja, ka Komisija šādus sarakstus bija publicējusi tikai pēc līgumu noslēgšanai noteiktā termiņa. Tas pakļāva audzētājus un ražotāju organizācijas riskam noslēgt līgumu ar neapstiprinātiem pirmapstrādātājiem, tādējādi zaudējot tiesības uz atbalstu.

| 84. | Saskaņā ar 1998. gada reformas prasībām Komisijai līdz 2002. gada 1. aprīlim bija jāsniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums par TKO darbību jēltabakas nozarē. Komisija pieprasīja no dalībvalstīm papildu informāciju, uzskatot, ka šī ziņojuma sagatavošanai nepietiks ar informāciju, ko tā jau pieprasījusi. Komisija veica papildu darbu, lai sniegtu vajadzīgo faktisko informāciju, kas tika apstrādāta un ziņojuma veidā darīta zināma Parlamentam un Padomei 2002. gada novembrī (24). |
| --- | --- |

84.

Saskaņā ar 1998. gada reformas prasībām Komisijai līdz 2002. gada 1. aprīlim bija jāsniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums par TKO darbību jēltabakas nozarē. Komisija pieprasīja no dalībvalstīm papildu informāciju, uzskatot, ka šī ziņojuma sagatavošanai nepietiks ar informāciju, ko tā jau pieprasījusi. Komisija veica papildu darbu, lai sniegtu vajadzīgo faktisko informāciju, kas tika apstrādāta un ziņojuma veidā darīta zināma Parlamentam un Padomei 2002. gada novembrī (24).

Ārējā vērtējumā secināts, ka TKO nesniedza paredzēto ietekmi

| 85. | Komisija nolīga ārējos konsultantus, lai tie veiktu tirgus analīzi vai novērtējumu laikposmam no 1993. līdz 2001. gadam. 2003. gada oktobrī konsultantu ziņojums tika publicēts (25), un viņu konstatējumi ir līdzīgi Palātas konstatējumiem. Vērtējuma ziņojums bija tostarp arī TKO ietekmes izsmeļošs novērtējums. |
| --- | --- |

85.

Komisija nolīga ārējos konsultantus, lai tie veiktu tirgus analīzi vai novērtējumu laikposmam no 1993. līdz 2001. gadam. 2003. gada oktobrī konsultantu ziņojums tika publicēts (25), un viņu konstatējumi ir līdzīgi Palātas konstatējumiem. Vērtējuma ziņojums bija tostarp arī TKO ietekmes izsmeļošs novērtējums.

| 86. | Ziņojumā tika izdarīti šādi secinājumi:






  a) | ticamas informācijas trūkums nav ļāvis veikt kvantitatīvu novērtējumu TKO ietekmei uz pieprasījuma un piedāvājuma līdzsvarotību; |
| --- | --- | --- |

86.

Ziņojumā tika izdarīti šādi secinājumi:

a)

ticamas informācijas trūkums nav ļāvis veikt kvantitatīvu novērtējumu TKO ietekmei uz pieprasījuma un piedāvājuma līdzsvarotību;

| b) | garantētā daudzuma sistēma ir kontrolējusi ražošanu un panākusi lielāku elastību; |
| --- | --- |

b)

garantētā daudzuma sistēma ir kontrolējusi ražošanu un panākusi lielāku elastību;

| c) | Komisijas izvēlēto pieeju tam, kā mērīt tabakas kvalitātes uzlabošanos, iespējams apstrīdēt: Komisija ir izvēlējusies cenu kā vienīgo kvalitātes rādītāju; vērtētāji uzskata, ka nozīmīga bijusi arī citu faktoru loma un ka informācija par kvalitātes un cenas attiecību ir bijusi neviendabīga un ārkārtīgi subjektīva; būtiski atšķīrās veids, kādā dalībvalstīs tika piešķirta piemaksu mainīgā daļa un ļoti atšķirīga bija to ietekme; tā vietā, lai veiktu tiešus mērījumus, konsultanti intervēja tabakas nozares profesionāļus un vaicāja, vai viņus apmierina tas, ka kvalitāte ir uzlabojusies; viņu sniegtās atbildes norādīja, ka zināmā mērā ir uzlabojusies saražotās tabakas kategoriju kvalitāte; |
| --- | --- |

c)

Komisijas izvēlēto pieeju tam, kā mērīt tabakas kvalitātes uzlabošanos, iespējams apstrīdēt: Komisija ir izvēlējusies cenu kā vienīgo kvalitātes rādītāju; vērtētāji uzskata, ka nozīmīga bijusi arī citu faktoru loma un ka informācija par kvalitātes un cenas attiecību ir bijusi neviendabīga un ārkārtīgi subjektīva; būtiski atšķīrās veids, kādā dalībvalstīs tika piešķirta piemaksu mainīgā daļa un ļoti atšķirīga bija to ietekme; tā vietā, lai veiktu tiešus mērījumus, konsultanti intervēja tabakas nozares profesionāļus un vaicāja, vai viņus apmierina tas, ka kvalitāte ir uzlabojusies; viņu sniegtās atbildes norādīja, ka zināmā mērā ir uzlabojusies saražotās tabakas kategoriju kvalitāte;

| d) | mērķi nodrošināt taisnīgus ienākumus zemniekiem nav iespējams precīzi novērtēt, jo vērtētāji izmantojuši nepilnīgus datus; tika apgalvots, ka, izņemot vienu reģionu, daudznozaru saimniecības saņem lielākus ienākumus nekā tās, kuras specializējas tikai tabakas ražošanā; |
| --- | --- |

d)

mērķi nodrošināt taisnīgus ienākumus zemniekiem nav iespējams precīzi novērtēt, jo vērtētāji izmantojuši nepilnīgus datus; tika apgalvots, ka, izņemot vienu reģionu, daudznozaru saimniecības saņem lielākus ienākumus nekā tās, kuras specializējas tikai tabakas ražošanā;

| e) | atbilstoši katra reģiona situācijai tika iegūti atšķirīgi rezultāti attiecībā uz to, kā tabakas atbalsts ietekmē saimniecisko darbību un nodarbinātību lauku rajonos; nav iespējams noteikt, vai TKO ir vai nav ievērojami uzlabojusi dzīves kvalitāti, lai gan bija acīmredzams, ka bez atbalsta stāvoklis būtu bēdīgāks; |
| --- | --- |

e)

atbilstoši katra reģiona situācijai tika iegūti atšķirīgi rezultāti attiecībā uz to, kā tabakas atbalsts ietekmē saimniecisko darbību un nodarbinātību lauku rajonos; nav iespējams noteikt, vai TKO ir vai nav ievērojami uzlabojusi dzīves kvalitāti, lai gan bija acīmredzams, ka bez atbalsta stāvoklis būtu bēdīgāks;

| f) | TKO nav būtiski ietekmējusi sabiedrības veselību un nav atstājusi iespaidu uz cigarešu patēriņu; |
| --- | --- |

f)

TKO nav būtiski ietekmējusi sabiedrības veselību un nav atstājusi iespaidu uz cigarešu patēriņu;

| g) | lai gan kopumā pārvaldība bijusi efektīvāka, jo īpaši, samazinot izmaksas un laika patēriņu un vairojot piemaksu pārvaldības caurskatāmību, sistēmas trūkumi turpina pastāvēt; piemēram, pārmērīgi birokrātiska pieeja pienākumu izpildei un finanšu stress, ko ražotāju grupām rada iekavēts laikposms, kas šķir piemaksas mainīgās daļas aprēķināšanu no samaksāšanas. |
| --- | --- |

g)

lai gan kopumā pārvaldība bijusi efektīvāka, jo īpaši, samazinot izmaksas un laika patēriņu un vairojot piemaksu pārvaldības caurskatāmību, sistēmas trūkumi turpina pastāvēt; piemēram, pārmērīgi birokrātiska pieeja pienākumu izpildei un finanšu stress, ko ražotāju grupām rada iekavēts laikposms, kas šķir piemaksas mainīgās daļas aprēķināšanu no samaksāšanas.

| 87. | Palāta uzskata, ka galvenā doma, kas rodas, ir – vairumā jomu TKO nav nodrošinājusi būtiski labvēlīgas pārmaiņas (vai to nevar secināt, jo trūkst būtiskas informācijas), kaut gan nepārtraukta palīdzība atbalsta veidā ir ļāvusi audzētājiem izdzīvot. Pat šodien (26) bez atbalsta tabakas audzētājiem tabakas ražošana nav dzīvotspējīga. |
| --- | --- |

87.

Palāta uzskata, ka galvenā doma, kas rodas, ir – vairumā jomu TKO nav nodrošinājusi būtiski labvēlīgas pārmaiņas (vai to nevar secināt, jo trūkst būtiskas informācijas), kaut gan nepārtraukta palīdzība atbalsta veidā ir ļāvusi audzētājiem izdzīvot. Pat šodien (26) bez atbalsta tabakas audzētājiem tabakas ražošana nav dzīvotspējīga.

TKO TURPMĀKA REFORMĒŠANA

TKO reformas iespēju vērtēšana

| 88. | Komisija 2002. gada jūlijā publicēja vidusposma pārskatu par TKO kopumā. Tā piedāvāja jaunu ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, kas nodalītu atbalstu no ražošanas un sniegtu to zemniekiem ar maksājumu sistēmas palīdzību, kuras pamatā ir atbalsta maksājumi, ko zemnieks iepriekš saņēma atsauces periodā. Padome lūdza Komisiju līdz 2003. gada septembrim izstrādāt īpašu priekšlikumu tabakas nozarei, kas atbilstu jaunajai stratēģijai. Lai pamatotu priekšlikumu, Komisija veica paplašinātu tirgus reformas variantu ietekmes novērtējumu. Komisija izskatīja šādus trīs variantus:






  a) | turpmāka pašreizējās TKO īstenošana; |
| --- | --- | --- |

88.

Komisija 2002. gada jūlijā publicēja vidusposma pārskatu par TKO kopumā. Tā piedāvāja jaunu ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, kas nodalītu atbalstu no ražošanas un sniegtu to zemniekiem ar maksājumu sistēmas palīdzību, kuras pamatā ir atbalsta maksājumi, ko zemnieks iepriekš saņēma atsauces periodā. Padome lūdza Komisiju līdz 2003. gada septembrim izstrādāt īpašu priekšlikumu tabakas nozarei, kas atbilstu jaunajai stratēģijai. Lai pamatotu priekšlikumu, Komisija veica paplašinātu tirgus reformas variantu ietekmes novērtējumu. Komisija izskatīja šādus trīs variantus:

a)

turpmāka pašreizējās TKO īstenošana;

| b) | atbalsta nodalīšana visā TKO reformas gaitā; |
| --- | --- |

b)

atbalsta nodalīšana visā TKO reformas gaitā;

| c) | atbalsta pakāpeniska likvidēšana 10 gados. |
| --- | --- |

c)

atbalsta pakāpeniska likvidēšana 10 gados.

| 89. | Nobeigumā Komisija secināja, ka ne a), ne c) variants neļautu sasniegt TKO jaunos mērķus vai atrisināt pašreizējai TKO raksturīgās problēmas. Tā izlēma, ka b) variantam tomēr vajadzētu piedāvāt vienkāršāku, efektīvāku zemnieku ienākumu atbalsta veidu, vienlaikus izvairoties no nevēlamām sekām, ko rada pašreizējā saistītā kārtība, tādām kā produkcijas saglabāšana, kurai nav noieta ES, un iespējamie sarežģījumi, kas traucētu sarunām ar Pasaules Tirdzniecības organizāciju (PTO). |
| --- | --- |

89.

Nobeigumā Komisija secināja, ka ne a), ne c) variants neļautu sasniegt TKO jaunos mērķus vai atrisināt pašreizējai TKO raksturīgās problēmas. Tā izlēma, ka b) variantam tomēr vajadzētu piedāvāt vienkāršāku, efektīvāku zemnieku ienākumu atbalsta veidu, vienlaikus izvairoties no nevēlamām sekām, ko rada pašreizējā saistītā kārtība, tādām kā produkcijas saglabāšana, kurai nav noieta ES, un iespējamie sarežģījumi, kas traucētu sarunām ar Pasaules Tirdzniecības organizāciju (PTO).

| 90. | Komisija paredzēja pakāpenisku esošā atbalsta nodalīšanu no ražošanas 3 gadu laikā, vienlaikus slēdzot Tabakas fondu (kas starplaikā turpinātu finansēt pret smēķēšanu vērstas informatīvās kampaņas). Tiktu izveidota īpaša finanšu pakete tabakas ražošanas platību pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

90.

Komisija paredzēja pakāpenisku esošā atbalsta nodalīšanu no ražošanas 3 gadu laikā, vienlaikus slēdzot Tabakas fondu (kas starplaikā turpinātu finansēt pret smēķēšanu vērstas informatīvās kampaņas). Tiktu izveidota īpaša finanšu pakete tabakas ražošanas platību pārstrukturēšanai.

| 91. | Apstiprinātās reformas īstenošana tiks uzsākta 2006. gadā, pašreizējo piemaksu par tabaku pilnībā vai daļēji pārveidojot par vienreizējiem maksājumiem katrai saimniecībai. Īstenojot reformu pilnībā, 50 % no pašreizējās piemaksas tabakas ražotājiem būs novirzīti vienreizējiem maksājumiem katrai saimniecībai un 50 % – pārstrukturēšanas paketei. Paredzams, ka īstermiņā tiks pārtraukta mazāk ienesīgu tabakas šķirņu audzēšana un zemnieki tiks rosināti pāriet uz citu zemes izmantošanas veidu. |
| --- | --- |

91.

Apstiprinātās reformas īstenošana tiks uzsākta 2006. gadā, pašreizējo piemaksu par tabaku pilnībā vai daļēji pārveidojot par vienreizējiem maksājumiem katrai saimniecībai. Īstenojot reformu pilnībā, 50 % no pašreizējās piemaksas tabakas ražotājiem būs novirzīti vienreizējiem maksājumiem katrai saimniecībai un 50 % – pārstrukturēšanas paketei. Paredzams, ka īstermiņā tiks pārtraukta mazāk ienesīgu tabakas šķirņu audzēšana un zemnieki tiks rosināti pāriet uz citu zemes izmantošanas veidu.

Kā ierosinātā reforma risinātu revīzijas gaitā identificētos trūkumus

| 92. | Reformai ir iespējas mazināt neatbilstību starp iekšzemes piedāvājumu un pieprasījumu. Ražotājs vairs nebūs ieinteresēts audzēt tabaku, galvenokārt lai saņemtu piemaksu. Ražotāji tiks rosināti reaģēt uz tirgus pieprasījumu. Ražošanas virzībai vairs nebūs vajadzīga produkcijas sliekšņu sistēma. Turklāt reforma likvidēs ražošanas kvotu sistēmu un līdz ar to arī nepieciešamību pārnest kvotas, atpirkt kvotas un veidot rezervi. |
| --- | --- |

92.

Reformai ir iespējas mazināt neatbilstību starp iekšzemes piedāvājumu un pieprasījumu. Ražotājs vairs nebūs ieinteresēts audzēt tabaku, galvenokārt lai saņemtu piemaksu. Ražotāji tiks rosināti reaģēt uz tirgus pieprasījumu. Ražošanas virzībai vairs nebūs vajadzīga produkcijas sliekšņu sistēma. Turklāt reforma likvidēs ražošanas kvotu sistēmu un līdz ar to arī nepieciešamību pārnest kvotas, atpirkt kvotas un veidot rezervi.

| 93. | Strukturālo pasākumu pastiprināšana arī varētu vairot tabakas saimniecību dzīvotspēju, kuras līdz šim brīdim nomāca stingra ražošanas kvotu sistēma. Tāpat tam vajadzētu uzlabot ražotāju profesionālās mācības, ļaujot viņiem pilnveidot ražošanas metodes un kvalitāti. |
| --- | --- |

93.

Strukturālo pasākumu pastiprināšana arī varētu vairot tabakas saimniecību dzīvotspēju, kuras līdz šim brīdim nomāca stingra ražošanas kvotu sistēma. Tāpat tam vajadzētu uzlabot ražotāju profesionālās mācības, ļaujot viņiem pilnveidot ražošanas metodes un kvalitāti.

| 94. | Pāreja uz vienreizēju maksājumu sistēmu katrai saimniecībai un visaptverošu atbilstības sistēmu pakārtos maksājumu saņemšanu vides aizsardzības prasību izpildei, tādējādi aizstājot pašreizējo neefektīvo sistēmu, kas piesaistīta īpašajam atbalstam ražotāju grupām. |
| --- | --- |

94.

Pāreja uz vienreizēju maksājumu sistēmu katrai saimniecībai un visaptverošu atbilstības sistēmu pakārtos maksājumu saņemšanu vides aizsardzības prasību izpildei, tādējādi aizstājot pašreizējo neefektīvo sistēmu, kas piesaistīta īpašajam atbalstam ražotāju grupām.

| 95. | Visbeidzot, reforma atcels vienu no lauksaimniecības atbalsta sistēmas vissarežģītākajām un dārgākajām kontroles sistēmām. |
| --- | --- |

95.

Visbeidzot, reforma atcels vienu no lauksaimniecības atbalsta sistēmas vissarežģītākajām un dārgākajām kontroles sistēmām.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Secinājumi

| 96. | Palāta izsaka nožēlu par pretrunām Komisijas sniegtajās atbildēs, kas vēl vairāk apgrūtina šā ziņojuma lasīšanu. |
| --- | --- |

96.

Palāta izsaka nožēlu par pretrunām Komisijas sniegtajās atbildēs, kas vēl vairāk apgrūtina šā ziņojuma lasīšanu.

1998. gada reformas priekšlikumi nebija pienācīgi izstrādāti

| 97. | Komisijas priekšlikumi 1998. gada reformām balstījās uz nedrošu informāciju, un tirgus analīze, ko tā veica, nebija pilnīga. Tabakas ražošanai piešķirtā nozīmība saistībā ar nodarbinātību balstījās uz novecojušiem un nesaderīgiem datiem, un netika pierādīts, ka piemaksu sistēma veicina labākas kvalitātes produkcijas ražošanu un iespēju robežās samazina neatbilstību starp piedāvājumu un pieprasījumu. Komisija nevarēja sniegt pierādījumus, lai pamatotu savu apgalvojumu, ka labāka “kvalitāte” paaugstinātu tirgus cenas un mazinātu ražotāju atkarību no subsīdijām. Arguments, ka nav iespējama alternatīvu kultūru audzēšana, ir pretrunā pētījumam, ko veikusi viena no galvenajām ražotājām dalībvalstīm. Visbeidzot, Komisijas dienesti savā starpā nav pietiekami sadarbojušies, lai tabakas TKO pienācīgi saskaņotu ar ES attīstības, vides un nodokļu politiku. Šo trūkumu dēļ tika pieņemti visai nepiemēroti politikas pasākumi tabakas tirgum un netika attaisnota pašreizējās atbalsta sistēmas (pasākumu) nepārtraukta īstenošana (sk. 20.-37. punktu). |
| --- | --- |

97.

Komisijas priekšlikumi 1998. gada reformām balstījās uz nedrošu informāciju, un tirgus analīze, ko tā veica, nebija pilnīga. Tabakas ražošanai piešķirtā nozīmība saistībā ar nodarbinātību balstījās uz novecojušiem un nesaderīgiem datiem, un netika pierādīts, ka piemaksu sistēma veicina labākas kvalitātes produkcijas ražošanu un iespēju robežās samazina neatbilstību starp piedāvājumu un pieprasījumu. Komisija nevarēja sniegt pierādījumus, lai pamatotu savu apgalvojumu, ka labāka “kvalitāte” paaugstinātu tirgus cenas un mazinātu ražotāju atkarību no subsīdijām. Arguments, ka nav iespējama alternatīvu kultūru audzēšana, ir pretrunā pētījumam, ko veikusi viena no galvenajām ražotājām dalībvalstīm. Visbeidzot, Komisijas dienesti savā starpā nav pietiekami sadarbojušies, lai tabakas TKO pienācīgi saskaņotu ar ES attīstības, vides un nodokļu politiku. Šo trūkumu dēļ tika pieņemti visai nepiemēroti politikas pasākumi tabakas tirgum un netika attaisnota pašreizējās atbalsta sistēmas (pasākumu) nepārtraukta īstenošana (sk. 20.-37. punktu).

TKO nav sniegusi vēlamo ietekmi

| 98. | Iepriekš minēto trūkumu dēļ TKO pasākumi jau no paša sākuma bija visai nepiemēroti, un vairumā jomu pasākumi izrādījās neefektīvi. Kaut gan klimatiskie apstākļi neļauj saražot produkciju, kas apmierinātu visas ES vajadzības, piemaksu sistēmai neizdevās palielināt kvalitatīvas ES tabakas ražošanu, kas šobrīd ir pieprasīta. Tādējādi tā nemazināja audzētāju atkarību no atbalsta (atbalsts veido aptuveni 75 % no viņu ienākumiem). Turklāt, pretēji tās mērķiem, sistēma ir veicinājusi zemas kvalitātes tabakas ražošanu, kas atsevišķos gadījumos ir ar uzviju kompensēta, lai gan ES tai nav noieta. |
| --- | --- |

98.

Iepriekš minēto trūkumu dēļ TKO pasākumi jau no paša sākuma bija visai nepiemēroti, un vairumā jomu pasākumi izrādījās neefektīvi. Kaut gan klimatiskie apstākļi neļauj saražot produkciju, kas apmierinātu visas ES vajadzības, piemaksu sistēmai neizdevās palielināt kvalitatīvas ES tabakas ražošanu, kas šobrīd ir pieprasīta. Tādējādi tā nemazināja audzētāju atkarību no atbalsta (atbalsts veido aptuveni 75 % no viņu ienākumiem). Turklāt, pretēji tās mērķiem, sistēma ir veicinājusi zemas kvalitātes tabakas ražošanu, kas atsevišķos gadījumos ir ar uzviju kompensēta, lai gan ES tai nav noieta.

| 99. | Atpirkšanas sistēma nav veicinājusi brīvprātīgu aiziešanu no tabakas nozares un ir izrādījusies neveiksmīga (2002. gadā atpirkts aptuveni 1 % un 2003. gadā – 2 % no garantētā daudzuma) ieinteresētības trūkuma dēļ. Ar audzēšanas līgumu izsoles sistēmas palīdzību konkurence tirgū netika palielināta, jo šī sistēma netika izmantota. Turklāt brīvu konkurenci apdraudēja nepieņemamas vienošanās par cenu trijās lielākajās ražotājās dalībvalstīs. Niecīgu progresu izdevās panākt, strādājot pie tādu mērķu īstenošanas kā ražošanas pārorientēšana uz mazāk kaitīgām tabakas šķirnēm, alternatīvu saimnieciskās darbības veidu veicināšana un vides aizsardzība. Sākotnēji netika pienācīgi izmantots Tabakas fonds. Turklāt fonda ierobežotos izdevumus raksturoja trūkumi projekta pārvaldībā (sk. 38.-73. punktu). |
| --- | --- |

99.

Atpirkšanas sistēma nav veicinājusi brīvprātīgu aiziešanu no tabakas nozares un ir izrādījusies neveiksmīga (2002. gadā atpirkts aptuveni 1 % un 2003. gadā – 2 % no garantētā daudzuma) ieinteresētības trūkuma dēļ. Ar audzēšanas līgumu izsoles sistēmas palīdzību konkurence tirgū netika palielināta, jo šī sistēma netika izmantota. Turklāt brīvu konkurenci apdraudēja nepieņemamas vienošanās par cenu trijās lielākajās ražotājās dalībvalstīs. Niecīgu progresu izdevās panākt, strādājot pie tādu mērķu īstenošanas kā ražošanas pārorientēšana uz mazāk kaitīgām tabakas šķirnēm, alternatīvu saimnieciskās darbības veidu veicināšana un vides aizsardzība. Sākotnēji netika pienācīgi izmantots Tabakas fonds. Turklāt fonda ierobežotos izdevumus raksturoja trūkumi projekta pārvaldībā (sk. 38.-73. punktu).

| 100. | Komisija veica revīzijas, lai nodrošinātu to, ka dalībvalstis pareizi piemēro un izprot atbalsta shēmu. Palāta uzskata, ka šā darba apjomu vajadzēja paplašināt, iekļaujot galvenās kontroles, kas vispārīgi aprakstītas 7. pielikumā. Līdz 2004. gada jūnijam nebija pieņemts lēmums par grāmatojumu noskaidrošanu, un tādējādi Komisija neveica korektīvus pasākumus tad, kad tie bija vajadzīgi. |
| --- | --- |

100.

Komisija veica revīzijas, lai nodrošinātu to, ka dalībvalstis pareizi piemēro un izprot atbalsta shēmu. Palāta uzskata, ka šā darba apjomu vajadzēja paplašināt, iekļaujot galvenās kontroles, kas vispārīgi aprakstītas 7. pielikumā. Līdz 2004. gada jūnijam nebija pieņemts lēmums par grāmatojumu noskaidrošanu, un tādējādi Komisija neveica korektīvus pasākumus tad, kad tie bija vajadzīgi.

Uzraudzība un vērtēšana

| 101. | Nepilnīgas informācijas dēļ netika veikta pienācīga TKO īstenošanas uzraudzība, un ikgadējā budžeta procedūras gaitā pienācīgi netika veikta darbību pārskatīšana, kas nepieciešama, lai attaisnotu turpmāku tirgus pasākumu izpildi (sk. 74.-83. punktu). |
| --- | --- |

101.

Nepilnīgas informācijas dēļ netika veikta pienācīga TKO īstenošanas uzraudzība, un ikgadējā budžeta procedūras gaitā pienācīgi netika veikta darbību pārskatīšana, kas nepieciešama, lai attaisnotu turpmāku tirgus pasākumu izpildi (sk. 74.-83. punktu).

| 102. | Komisijas ziņojumi, ko prasīja Parlaments un Padome, lai izvērtētu 1998. gada reformu efektivitāti, tika iesniegti ar novēlošanos. Rezultāti tika darīti zināmi 2002. gada novembrī un 2003. gada septembrī. Šobrīd ir pieņemts lēmums par vēl vienu reformu. 2004. gada 22. aprīlī Lauksaimniecības ministru padome pieņēma lēmumu veikt fundamentālu atbalsta reformu tabakas nozarē. Tā paredz, ka, sākot ar 2010. gadu, atbalsts par tabaku tiks pilnībā nodalīts no ražošanas (sk. 84.-99. punktu). |
| --- | --- |

102.

Komisijas ziņojumi, ko prasīja Parlaments un Padome, lai izvērtētu 1998. gada reformu efektivitāti, tika iesniegti ar novēlošanos. Rezultāti tika darīti zināmi 2002. gada novembrī un 2003. gada septembrī. Šobrīd ir pieņemts lēmums par vēl vienu reformu. 2004. gada 22. aprīlī Lauksaimniecības ministru padome pieņēma lēmumu veikt fundamentālu atbalsta reformu tabakas nozarē. Tā paredz, ka, sākot ar 2010. gadu, atbalsts par tabaku tiks pilnībā nodalīts no ražošanas (sk. 84.-99. punktu).

Ieteikumi

| 103. | Tā kā situācija tabakas ražošanas jomā gadu gaitā nav būtiski mainījusies (nelīdzsvarots tirgus, ražošanas saimniecības, kas nav dzīvotspējīgas, utt.), Komisijai jāīsteno sava stratēģija, kas (šajā gadījumā) dod priekšroku sabiedrības veselībai un ilgtspējīgai attīstībai pār tabakas ražošanu ar apšaubāmu dzīvotspēju. Palāta uzskata, ka tās novērojumi liecina – Komisija 1998. gadā neizmantoja iespēju piedāvāt tādu tirgus reformu, kādu paredzēts īstenot tagad. |
| --- | --- |

103.

Tā kā situācija tabakas ražošanas jomā gadu gaitā nav būtiski mainījusies (nelīdzsvarots tirgus, ražošanas saimniecības, kas nav dzīvotspējīgas, utt.), Komisijai jāīsteno sava stratēģija, kas (šajā gadījumā) dod priekšroku sabiedrības veselībai un ilgtspējīgai attīstībai pār tabakas ražošanu ar apšaubāmu dzīvotspēju. Palāta uzskata, ka tās novērojumi liecina – Komisija 1998. gadā neizmantoja iespēju piedāvāt tādu tirgus reformu, kādu paredzēts īstenot tagad.

| 104. | Komisijai jānovērš konstatētie trūkumi saistībā ar gatavošanos 1998. gada reformai un jācenšas nodrošināt, lai jebkurš reformas priekšlikums balstītos uz pietiekamu, būtisku un ticamu informāciju un lai tiktu analizēta priekšlikumu ietekme uz nozari. |
| --- | --- |

104.

Komisijai jānovērš konstatētie trūkumi saistībā ar gatavošanos 1998. gada reformai un jācenšas nodrošināt, lai jebkurš reformas priekšlikums balstītos uz pietiekamu, būtisku un ticamu informāciju un lai tiktu analizēta priekšlikumu ietekme uz nozari.

| 105. | Tomēr, apstiprinot 2004. gada reformu, Padome izvēlējās arī turpmāk daļēji atbalstīt tabakas nozari laikposmā no 2006. līdz 2009. gadam, lai gan kopējā atbalsta pakete tiks sadalīta citādi. Neskatoties uz uzlabojumiem, ko reformai jāsniedz, Komisijai jānodrošina, lai tā uzraudzītu un risinātu šādus jautājumus: par to, ka ES ražotā tabaka nespēj apmierināt visas prasības; ka ES ražošanas nozare bez atbalsta nav dzīvotspējīga; ka šis atbalsts ir viena no visdārgākajām tirgus shēmām, ka tas neatbilst ES sabiedrības veselības un ilgtspējīgas attīstības politikas mērķiem un, visbeidzot, ka pret konkurenci vērstas darbības apspiež tirgus cenas. |
| --- | --- |

105.

Tomēr, apstiprinot 2004. gada reformu, Padome izvēlējās arī turpmāk daļēji atbalstīt tabakas nozari laikposmā no 2006. līdz 2009. gadam, lai gan kopējā atbalsta pakete tiks sadalīta citādi. Neskatoties uz uzlabojumiem, ko reformai jāsniedz, Komisijai jānodrošina, lai tā uzraudzītu un risinātu šādus jautājumus: par to, ka ES ražotā tabaka nespēj apmierināt visas prasības; ka ES ražošanas nozare bez atbalsta nav dzīvotspējīga; ka šis atbalsts ir viena no visdārgākajām tirgus shēmām, ka tas neatbilst ES sabiedrības veselības un ilgtspējīgas attīstības politikas mērķiem un, visbeidzot, ka pret konkurenci vērstas darbības apspiež tirgus cenas.

| 106. | Ar šiem nosacījumiem Palāta atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus reformas īstenošanai, kā tos pieņēmusi Padome. Tomēr Palāta norāda – tā kā ražošanai piesaistīts atbalsts ar laiku tiks likvidēts, jārisina šajā ziņojumā identificētie trūkumi. Tāpat tas, ka vienlaicīgi darbojas ražotāji, kas saņem ražošanai piesaistītu atbalstu, un citi, kuri saņem nodalītu kopsummas maksājumu, var radīt risku, ka ražotāji sadarbosies, lai iegūtu maksimālo atbalsta summu, kas pieejama no abām sistēmām, un to sadalītu. |
| --- | --- |

106.

Ar šiem nosacījumiem Palāta atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus reformas īstenošanai, kā tos pieņēmusi Padome. Tomēr Palāta norāda – tā kā ražošanai piesaistīts atbalsts ar laiku tiks likvidēts, jārisina šajā ziņojumā identificētie trūkumi. Tāpat tas, ka vienlaicīgi darbojas ražotāji, kas saņem ražošanai piesaistītu atbalstu, un citi, kuri saņem nodalītu kopsummas maksājumu, var radīt risku, ka ražotāji sadarbosies, lai iegūtu maksimālo atbalsta summu, kas pieejama no abām sistēmām, un to sadalītu.

| 107. | Palāta iesaka Komisijai turpināt izvērtēt rezultātus, ko sniedza pret konkurenci vērstas rīcības izmeklēšana, un gadījumā, ja šāda rīcība apstiprinās, attiecīgi rīkoties. Tāpat jāseko tam, lai tiktu novērsti dalībvalstu pārkāpumi saistībā ar vajadzīgo pārbaužu un kontroles neizpildi, un, vajadzības gadījumā, jāveic korektīvi pasākumi. |
| --- | --- |

107.

Palāta iesaka Komisijai turpināt izvērtēt rezultātus, ko sniedza pret konkurenci vērstas rīcības izmeklēšana, un gadījumā, ja šāda rīcība apstiprinās, attiecīgi rīkoties. Tāpat jāseko tam, lai tiktu novērsti dalībvalstu pārkāpumi saistībā ar vajadzīgo pārbaužu un kontroles neizpildi, un, vajadzības gadījumā, jāveic korektīvi pasākumi.

Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēmusi 2004. gada 21. jūlijā Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā —

Priekšsēdētājs

Juan Manuel FABRA VALLÉS

---

(1)  Padomes Regula (EK) Nr. 864/2004 (OV L 161, 30.4.2004., 48. lpp.).

1

(2)  Padomes Regula (EEK) Nr. 727/70 (OV L 94, 28.4.1970., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (EEK) Nr. 2075/92 (OV L 215, 30.7.1992., 70. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1636/98 (OV L 210, 28.7.1998., 23. lpp.).

4

(5)  Padomes Regula (EK) Nr. 864/2004.

5

(6)  Izņemot V grupu, kurai piemaksa tika samazināta par 10 %, sākot ar 2002. ražas gadu un turpmāk.

6

(7)  Sākot ar 1999. gadu un turpmāk, mainīgā daļa ir progresīvi palielināta.

7

(8)  Īpašais ziņojums Nr. 3/87 par jēltabakas tirgus kopējo organizāciju (OV C 297, 6.11.1987., 1. lpp.). Īpašais ziņojums Nr. 8/93 par jēltabakas tirgus kopējo organizāciju (OV C 65, 2.3.1994., 1. lpp.).1996. gada pārskats (OV C 348, 18.11.1997., 83. lpp.).

8

(9)  Tabakas nozares pastāvīgā grupa, kas izveidota Specializēto kultūru padomdevējas komitejas pakļautībā saskaņā ar Komisijas Lēmumu 98/235/EK. Šo grupu veido eksperti, kas pārstāv audzētājus, tirgotājus, pirmapstrādātājus, rūpniekus un patērētājus.

9

(10)  Komisijas 1992. gada 3. decembra Lēmums C(92) 3126 par izmēģinājuma un demonstrējuma projekta īstenošanu saskaņā ar 8. pantu Padomes Regulā (EEK) Nr. 4256/88 (OV L 374, 31.12.1988., 25. lpp.). (Projekts Nr. 92.EL.06002).

10

(11)  Helmico S. A. Galīgais ziņojums par projekta Nr. 92 EL.06002 izpildi (1995).

11

Helmico S. A

(12)  Regula (EEK) Nr. 84/93 (OV L 12, 20.1.1993., 5. lpp.).

12

(13)  Šo situāciju apstiprina Eiropas Kopienu Tiesas 2002. gada 27. februāra spriedums Lietā C-302/00 Komisija/Francijas Republika: par atšķirīgu nodokļu piemērošanu tumšajai un Virginia tipa tabakai.

13

Virginia

(14)  PVO Vispārējā konvencija par tabakas uzraudzību, Pasaules Bankas tabakas ekonomikas rīcības instrumentu kopums: “Tabakas pieprasījuma ekonomiskā analīze”.

14

(15)  Komisijas pieminētajā vērtējuma ziņojumā nav ņemti vērā ienākumi no papildu saimnieciskās darbības, kas ir vajadzīgs, lai novērtētu audzētāju ienākumus kopumā un viņu dzīves līmeni.

15

(16)  Padomes Regula (EEK) Nr. 1257/1999 (OV L 160, 26.6.1999., 80. lpp.).

16

(17)  Lieta C-137/00.

17

(18)  Spriedumā Lietā C-46/97 (Grieķijas Republika/Eiropas Kopienu Komisija) Eiropas Kopienu Tiesa nosprieda – lai tabakas lauku pārbaudi uz vietas varētu uzskatīt par efektīvu, tā jāveic laikā, kad tabaka vēl atrodas uz lauka. Tā kā Grieķijas iestādes bija veikušas kontroli pēc ražas novākšanas, Grieķijai nācās akceptēt 2 % vienotas likmes samazinājumu, kas tika piemērots tai piešķirtajai ikgadējai piemaksai.

18

(19)  Padomes Regula (EK) Nr. 1258/1999 (OV L 160, 26.6.1999., 103. lpp.).

19

(20)  Komisijas dokuments: Vadlīnijas vienotas likmes korekciju veikšanai DOC. VI/5330/97, 23.12.1997. un Grāmatojumu noskaidrošanas pieprasījums Nr. 99/902-ES.

20

(21)  Provizorisks Eiropas Komisijas kopbudžeta projekts.

21

(22)  Komisijas Regula (EK) Nr. 2848/98 (OV L 358, 31.12.1988., 17. lpp.) un Komisijas Regula (EK) Nr. 2636/1999 (OV L 323, 15.12.1999., 4. lpp.).

22

(23)  Regulas (EK) Nr. 2848/98 54. panta c) apakšpunkts.

23

(24)  Komisijas dienestu darba dokuments: “Ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par jēltabakas tirgus kopīgās organizācijas darbību”. SEK(2002) 1183, 6.11.2002.

24

(25)  Jēltabakas tirgus kopīgās organizācijas novērtējums (Evaluation de l'Organisation Commune de Marché dans le secteur du tabac brut), Consulenti per la Gestione Aziendale srl (COGEA), 2003.

25

(Evaluation de l'Organisation Commune de Marché dans le secteur du tabac brut), Consulenti per la Gestione Aziendale srl (COGEA)

(26)  2003. gada oktobrī, kad ziņojums tika publicēts.

26

---

1. PIELIKUMS

Tabakas piegādes ķēde

Image

---

2. PIELIKUMS

Ražošanas izmaksas, ienākumi un peļņa/zaudējumi kilogramā uz 0,1 ha (stremmu) Grieķijā, 1998. gada raža

| (1 ECU = 327,086 GRD) |
| --- |
| | Šķirņu grupa |
| I Virginia | II Burley | V Saulē kaltēta | VI Basmas | VII Katerini | VIII Klasiskā Kaba K. |
| A | Izmaksas DRA/kg | 1 209 | 936 | 1 172 | 2 872 | 1 332 | 1 265 |
| B | Vidējā pārdošanas cena kg | 195 | 141 | 158 | 939 | 541 | 357 |
| C | Tīrais atbalsts DRA/kg | 966 | 773 | 773 | 1 338 | 1 136 | 812 |
| D | Kopā ienākumi DRA/kg (B + C) | 1 161 | 914 | 931 | 2 277 | 1 677 | 1 169 |
| E | Tīrā peļņa/zaudējumi (D - A) | –48 | –22 | – 241 | – 595 | 345 | –96 |
| F | Tīrais atbalsts % no izmaksām | 80 | 83 | 66 | 47 | 85 | 64 |
| Avoti: Ražošanas izmaksas: Grieķijas Valsts tabakas pārvalde (EOK).
  Pārdošanas cenas: Dalībvalstu paziņojumi Komisijai saistībā ar Regulu (EEK) Nr. 1771/93. Šīs cenas ne vienmēr iekļauj visus maksājumus un pakalpojumus, ko apmaiņā pret tabaku ir saņēmuši ražotāji. |

(1 ECU = 327,086 GRD)

Šķirņu grupa

I Virginia

II Burley

V Saulē kaltēta

VI Basmas

VII Katerini

VIII Klasiskā Kaba K.

A

Izmaksas DRA/kg

1 209

936

1 172

2 872

1 332

1 265

B

Vidējā pārdošanas cena kg

195

141

158

939

541

357

C

Tīrais atbalsts DRA/kg

966

773

773

1 338

1 136

812

D

Kopā ienākumi DRA/kg (B + C)

1 161

914

931

2 277

1 677

1 169

E

Tīrā peļņa/zaudējumi (D - A)

–48

–22

– 241

– 595

345

–96

F

Tīrais atbalsts % no izmaksām

80

83

66

47

85

64

Avoti: Ražošanas izmaksas: Grieķijas Valsts tabakas pārvalde (EOK).

Pārdošanas cenas: Dalībvalstu paziņojumi Komisijai saistībā ar Regulu (EEK) Nr. 1771/93. Šīs cenas ne vienmēr iekļauj visus maksājumus un pakalpojumus, ko apmaiņā pret tabaku ir saņēmuši ražotāji.

---

3. PIELIKUMS

Vidējā piemaksa pa šķirņu grupām uz hektāru 2000. gadā

| Dalībvalsts | Šķirņu grupa | Piemaksa EUR/ha | Kategorija kopā |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | I. grupa | 7 282,65 | 11 |
| | II. grupa | 9 113,34 | 6 |
| | III. grupa | 8 012,90 | 10 |
| Grieķija | I. grupa | 9 806,24 | 3 |
| | II. grupa | 9 203,13 | 5 |
| | V. grupa | 5 643,48 | 18 |
| | VI. grupa | 5 285,85 | 20 |
| | VII. grupa | 7 218,14 | 12 |
| | VIII. grupa | 5 533,33 | 19 |
| Spānija | I. grupa | 9 836,05 | 2 |
| | II. grupa | 6 747,37 | 16 |
| | III. grupa | 7 033,48 | 14 |
| | IV. grupa | 7 185,33 | 13 |
| Francija | I. grupa | 9 338,51 | 4 |
| | II. grupa | 8 917,35 | 7 |
| | III. grupa | 8 570,58 | 9 |
| Itālija | I. grupa | 8 792,83 | 8 |
| | II. grupa | 11 015,14 | 1 |
| | III. grupa | 6 723,53 | 17 |
| | IV. grupa | 6 869,49 | 15 |
| | V. grupa | 5 171,40 | 21 |
| | VII. grupa | 3 258,67 | 22 |
| Avots: Dalībvalstu paziņojumi Komisijai
  Komisijas mērķis ir sniegt atbalstu šādām kvalitātes kategorijām lejupejošā secībā:






  1. kategorija VI. grupa | Basmas |
| 2. kategorija VII. grupa | Katerini un līdzīgas šķirnes |
| 3. kategorija I. grupa | Virginia, Virginia D un to hibrīdi, Bright |
| 4. kategorija IV. grupa | Kentucky, Moro di Cori, Salento |
| 5. kategorija VIII. grupa | Kaba Koulak (klasiskā), Elassona, Myrodata Agrinion, Zichnomyrodata |
| 6. kategorija II. grupa | Burley, Badischer Burley, Maryland |
| 7. kategorija III. grupa | Badischer Geudertheimer, Pereg, Korso, Paraguay, Dragon Vert, Philippin, Semois, Appelterre, Nijkerk, Misionero, Rio Grande, Forchheimer Havanna IIc, Resistente 142, Goyano; Geudertheimer, Beneventano hibrīdi Bagātinātas Burley, Havanna, Brasile Selvaggio un līdzīgas šķirnes Petit Grammont, Nostrano del Brenta |
| 8. kategorija V. grupa | Xanthi-Yaka, Perustitza, Samsun, Erzegovina un līdzīgas šķirnes, Myrodata Smyrmis, Trapezous un Phi I, Kaba Koulak (ne klasiskā), Tsebelia, Mavra. |

Dalībvalsts

Šķirņu grupa

Piemaksa EUR/ha

Kategorija kopā

Vācija

I. grupa

7 282,65

11

II. grupa

9 113,34

6

III. grupa

8 012,90

10

Grieķija

I. grupa

9 806,24

3

II. grupa

9 203,13

5

V. grupa

5 643,48

18

VI. grupa

5 285,85

20

VII. grupa

7 218,14

12

VIII. grupa

5 533,33

19

Spānija

I. grupa

9 836,05

2

II. grupa

6 747,37

16

III. grupa

7 033,48

14

IV. grupa

7 185,33

13

Francija

I. grupa

9 338,51

4

II. grupa

8 917,35

7

III. grupa

8 570,58

9

Itālija

I. grupa

8 792,83

8

II. grupa

11 015,14

1

III. grupa

6 723,53

17

IV. grupa

6 869,49

15

V. grupa

5 171,40

21

VII. grupa

3 258,67

22

Avots: Dalībvalstu paziņojumi Komisijai

Komisijas mērķis ir sniegt atbalstu šādām kvalitātes kategorijām lejupejošā secībā:

1. kategorija VI. grupa

Basmas

2. kategorija VII. grupa

Katerini un līdzīgas šķirnes

3. kategorija I. grupa

Virginia, Virginia D un to hibrīdi, Bright

4. kategorija IV. grupa

Kentucky, Moro di Cori, Salento

5. kategorija VIII. grupa

Kaba Koulak (klasiskā), Elassona, Myrodata Agrinion, Zichnomyrodata

6. kategorija II. grupa

Burley, Badischer Burley, Maryland

7. kategorija III. grupa

Badischer Geudertheimer, Pereg, Korso, Paraguay, Dragon Vert, Philippin, Semois, Appelterre, Nijkerk, Misionero, Rio Grande, Forchheimer Havanna IIc, Resistente 142, Goyano; Geudertheimer, Beneventano hibrīdi Bagātinātas Burley, Havanna, Brasile Selvaggio un līdzīgas šķirnes Petit Grammont, Nostrano del Brenta

8. kategorija V. grupa

Xanthi-Yaka, Perustitza, Samsun, Erzegovina un līdzīgas šķirnes, Myrodata Smyrmis, Trapezous un Phi I, Kaba Koulak (ne klasiskā), Tsebelia, Mavra.

---

4. PIELIKUMS

Summas, kas ieturētas no atbalsta tabakas ražotājiem, lai finansētu Kopienas Tabakas fondu, un maksājumu sadalījums pa rīcības veidiem

| Gads | Ieturēts


  (atskaitījumi [t – 1] gadā) | Informācijas komponentam izmantotā apropriācija | Pētniecības komponentam izmantotā apropriācija | Atkārtota pārrēķināšana | “Neizlietotās summas” | KOPĀ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | A | B | C | D | E(A – B – C) | E % no A |
| 1994 | 289 744,00 | | | | 289 744,00 | 100,0 |
| 1995 | 4 839 200,00 | | | | 4 839 200,00 | 100,0 |
| 1996 | 8 390 773,00 | | 1 017 647,00 | | 7 373 126,00 | 87,9 |
| 1997 | 9 454 679,00 | | 1 570 658,00 | | 7 884 021,00 | 83,4 |
| 1998 | 9 371 382,00 | 1 393 467,15 | 915 468,00 | | 7 062 446,85 | 75,4 |
| 1999 | 7 951 889,00 | 128 308,78 | 143 857,00 | | 7 679 723,22 | 96,6 |
| 2000 | 8 498 972,00 | 1 108 067,10 | 1 301 843,00 | | 6 089 061,90 | 71,6 |
| 2001 | 19 167 708,00 | 6 321 097,00 | 544 461,00 | | 12 302 150,00 | 64,2 |
| 2002 | 18 867 346,00 | 6 933 341,00 | 3 759 836,00 | | 8 174 169,00 | 43,3 |
| 2003 | 18 744 984,00 | 2 519 660,00 (1) | 225 108,00 | 9 500 000,00 (2) | 6 500 216,00 | 34,7 |
| Kopā | 105 576 677,00 | 18 403 941,03 | 9 478 878,00 | 9 500 000,00 | 68 193 857,97 | 64,6 |
| N.B.: Ieturētās summas netiek piešķirtas “Fondam”. Gatavojot budžetu, “Fonda” finansēšanai ieturētā summa tiek atskaitīta no aprēķinātajām piemaksu apropriācijām, turpretim galīgā apropriācija budžetā ir tikai tīrā summa. Tādējādi “neizlietoto summu” izlietojums nākotnē jāsedz nākotnes ieņēmumiem, t. i., tas veido “pagātnes nastu”.

  Avoti: Komisijas Lauksaimniecības ĢD un Veselības un patērētāju aizsardzības ĢD. |

Gads

Ieturēts

(atskaitījumi [t – 1] gadā)

Informācijas komponentam izmantotā apropriācija

Pētniecības komponentam izmantotā apropriācija

Atkārtota pārrēķināšana

“Neizlietotās summas”

KOPĀ

A

B

C

D

E(A – B – C)

E % no A

1994

289 744,00

289 744,00

100,0

1995

4 839 200,00

4 839 200,00

100,0

1996

8 390 773,00

1 017 647,00

7 373 126,00

87,9

1997

9 454 679,00

1 570 658,00

7 884 021,00

83,4

1998

9 371 382,00

1 393 467,15

915 468,00

7 062 446,85

75,4

1999

7 951 889,00

128 308,78

143 857,00

7 679 723,22

96,6

2000

8 498 972,00

1 108 067,10

1 301 843,00

6 089 061,90

71,6

2001

19 167 708,00

6 321 097,00

544 461,00

12 302 150,00

64,2

2002

18 867 346,00

6 933 341,00

3 759 836,00

8 174 169,00

43,3

2003

18 744 984,00

2 519 660,00 (1)

225 108,00

9 500 000,00 (2)

6 500 216,00

34,7

Kopā

105 576 677,00

18 403 941,03

9 478 878,00

9 500 000,00

68 193 857,97

64,6

N.B.: Ieturētās summas netiek piešķirtas “Fondam”. Gatavojot budžetu, “Fonda” finansēšanai ieturētā summa tiek atskaitīta no aprēķinātajām piemaksu apropriācijām, turpretim galīgā apropriācija budžetā ir tikai tīrā summa. Tādējādi “neizlietoto summu” izlietojums nākotnē jāsedz nākotnes ieņēmumiem, t. i., tas veido “pagātnes nastu”.

Avoti: Komisijas Lauksaimniecības ĢD un Veselības un patērētāju aizsardzības ĢD.

---

(1)  Stāvoklis 2004. gada 23. maijā.

(2)  OV L 164, 2.7.2003.

N.B.: Ieturētās summas netiek piešķirtas “Fondam”. Gatavojot budžetu, “Fonda” finansēšanai ieturētā summa tiek atskaitīta no aprēķinātajām piemaksu apropriācijām, turpretim galīgā apropriācija budžetā ir tikai tīrā summa. Tādējādi “neizlietoto summu” izlietojums nākotnē jāsedz nākotnes ieņēmumiem, t. i., tas veido “pagātnes nastu”.

Avoti: Komisijas Lauksaimniecības ĢD un Veselības un patērētāju aizsardzības ĢD.

---

5. PIELIKUMS

Neatbilstības tiesību aktu prasībām vienā vai visos 1999.-2001. ražas gados

| | Pārkāpuma veids (1) |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3.1 | 3.2 | 3.3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 |
| Vācija (Centrālais līmenis) | | X | | | | | | | X | | | | | | | | X | | |
| Saņēmēja līmenī | | | | | | | | | | | | X | | X | X | | | | |
| Grieķija (Centrālais līmenis) | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | | | | X | | | | | |
| Pirmapstrādātāja līmenī | | | | | | | X | | | | | | | | | | | | |
| Saņēmēja līmenī | | | | | | | | | | | X | | X | X (2) | X | | | | |
| Spānija | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Reģionālā līmenī | | | X | | X | | | | X | X | | | | | | | | | |
| Saņēmēja līmenī | | | | | | | | | | | | | | X | X | | | | |
| Francija (Centrālais līmenis) | | X | | | X | | | | | | | | | | | | | | |
| Pirmapstrādātāja līmenī | | | | | | | | | | | | | X (2) | | | | | | |
| Itālija (Centrālais līmenis) | X | | X | | | X | | | X | X | | | X | | | X | | X | X |
| Saņēmēja līmenī | | | | | | | | | | | X | | X | | X | | | | |

Pārkāpuma veids (1)

1

2

3.1

3.2

3.3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

15

16

17

Vācija (Centrālais līmenis)

X

X

X

Saņēmēja līmenī

X

X

X

Grieķija (Centrālais līmenis)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Pirmapstrādātāja līmenī

X

Saņēmēja līmenī

X

X

X (2)

X

Spānija

Reģionālā līmenī

X

X

X

X

Saņēmēja līmenī

X

X

Francija (Centrālais līmenis)

X

X

Pirmapstrādātāja līmenī

X (2)

Itālija (Centrālais līmenis)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Saņēmēja līmenī

X

X

X

Piezīmes, kas attiecas uz 5. pielikumu
   (3)

| Tiesību aktu prasības |
| --- |
| 1. | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2848/98 44. panta noteikumiem dalībvalstis nosaka pārbaužu veikšanas kārtību, lai nodrošināti efektīvu pārliecināšanos par atbilstību šai regulai un Regulai (EEK) Nr. 2075/92, kā arī pieņem visus papildu pasākumus, kas vajadzīgi šo regulu piemērošanai. |
| 2. | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2848/98 44. pantu administratīvās pārbaudes ietver vispārējas pārbaudes






  — | par deklarētajiem tabakas laukiem, salīdzinot ar tiem, kas reģistrēti datu bāzē, kura paredzēta Regulas (EEK) Nr. 3508/92 2. pantā, lai novērstu to, ka atbalstu nepareizi izmaksā divreiz par vienu un to pašu ražu. |

Tiesību aktu prasības

1.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2848/98 44. panta noteikumiem dalībvalstis nosaka pārbaužu veikšanas kārtību, lai nodrošināti efektīvu pārliecināšanos par atbilstību šai regulai un Regulai (EEK) Nr. 2075/92, kā arī pieņem visus papildu pasākumus, kas vajadzīgi šo regulu piemērošanai.

2.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2848/98 44. pantu administratīvās pārbaudes ietver vispārējas pārbaudes

—

par deklarētajiem tabakas laukiem, salīdzinot ar tiem, kas reģistrēti datu bāzē, kura paredzēta Regulas (EEK) Nr. 3508/92 2. pantā, lai novērstu to, ka atbalstu nepareizi izmaksā divreiz par vienu un to pašu ražu.

Attiecībā uz 1999. gada ražu šīs pārbaudes var veikt, izmantojot paraugu.

3.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2848/98 46. panta noteikumiem tabakas lauku pārbaudes uz vietas:

| 3.1. | jāveic, iepriekš nepiesakot; |
| --- | --- |

3.1.

jāveic, iepriekš nepiesakot;

| 3.2. | attiecībā uz katru pārstrādes uzņēmumu pārbaudēm jāaptver vismaz 5 % no individuālajiem ražotājiem; |
| --- | --- |

3.2.

attiecībā uz katru pārstrādes uzņēmumu pārbaudēm jāaptver vismaz 5 % no individuālajiem ražotājiem;

| 3.3. | jāveic paraugam, kas atlasīts, pamatojoties uz riska analīzi, kurā ņemti vērā vismaz tie apjomi, par kuriem noslēgti līgumi, salīdzinot ar deklarēto tabakas lauku platībām (ražību) un iepriekšējos gados veikto pārbaužu rezultātiem. |
| --- | --- |

3.3.

jāveic paraugam, kas atlasīts, pamatojoties uz riska analīzi, kurā ņemti vērā vismaz tie apjomi, par kuriem noslēgti līgumi, salīdzinot ar deklarēto tabakas lauku platībām (ražību) un iepriekšējos gados veikto pārbaužu rezultātiem.

4.

2000. gada 13. jūlija nolēmumā Lietā C-46/97 Eiropas Kopienu Tiesa konstatē – lai tabakas lauku pārbaudes uz vietas uzskatītu par efektīvām, tās jāveic laikā, kad tabaka vēl joprojām atrodas uz lauka.

5.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2848/98 47. pantu gadījumā, ja piegādes notiek uz apstiprinātu uzpirkšanas centru, jēltabakas pārvešana no šā centra uz pārstrādes rūpnīcu jāveic ar iepriekšēju atļauju. Saņemot iepriekšēju paziņojumu, kompetentā kontroles iestāde var precīzi noteikt izmantojamos transporta līdzekļus, maršrutu, izbraukšanas un iebraukšanas laiku un tabakas daudzumus, kas transportējami katrā atsevišķā gadījumā.

6.

Nosakot daudzumu, par kuru var saņemt piemaksu, jāņem vērā iepriekš noteiktas mitruma satura atsauces vērtības. Gan uzpirkšanas centrā, gan pārstrādes rūpnīcā jānosaka tabakas mitruma saturs un jāprecizē galīgais svars. Regulas (EK) Nr. 2848/98 VI pielikumā noteiktas lietojamās metodes, paraugu lielumi, paraugu ņemšanas biežums un metode [koriģētā svara] aprēķināšanai.

7.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2848/98 48. panta noteikumiem laikā, kad notiek tabakas pirmapstrāde un sagatavošana tirgum, pārbaudes veic pēc riska analīzes.

Šīs pārbaudes ietver:

| i) | nepieteiktu pārstrādes uzņēmuma krājumu pārbaudi; |
| --- | --- |

i)

nepieteiktu pārstrādes uzņēmuma krājumu pārbaudi;

| ii) | pārbaudi laikā, kad tabaku pēc pirmapstrādes un sagatavošanas tirgum izved no vietas, kurā tā atradusies uzraudzībā (sk. 8. piezīmi). |
| --- | --- |

ii)

pārbaudi laikā, kad tabaku pēc pirmapstrādes un sagatavošanas tirgum izved no vietas, kurā tā atradusies uzraudzībā (sk. 8. piezīmi).

8.

Regulas (EK) Nr. 1636/98 1. panta 3. punktā “pirmapstrāde” definēta kā “ražotāja piegādātas jēltabakas pārstrāde stabilā, uzglabājamā produktā, kas neiesaiņots sakrauts ķīpās pēc kvalitātes atbilstīgi galīgā patērētāja (ražotāja) prasībām”.

9.

Kopš 1993. ražas gada ražotāju grupai var piešķirt “atzītas ražotāju grupas” statusu, ja tā atbilst vairākām prasībām, kas noteiktas Regulas (EEK) Nr. 84/93 2. panta 1. punktā. Sākot ar 1999. gada ražu, prasības ir noteiktas Regulas (EK) Nr. 2848/98 3. panta 1. punktā.

10.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2848/98 3. panta f) apakšpunktu ražotāju grupas biedri, kas vēlas izstāties no grupas, var to darīt pēc tam, kad ir bijuši grupas biedri vismaz vienu gadu pēc tās atzīšanas.

11.

Regulas (EK) Nr. 2848/98 2. panta 2. punkta noteikumi aizliedz ražotāju grupām veikt tabakas pirmapstrādi.

12.

Regulas (EEK) Nr. 2075/92 4. panta a) apakšpunktā paredzēta īpaša atbalsta piešķiršana atzītām ražotāju grupām, Regulas (EEK) Nr. 84/93 7. pantā un Regulas (EK) Nr. 2848/98 40. panta 2. punktā noteikti sīki izstrādāti mērķi, kuriem var izlietot īpašo atbalstu. 1995. gadā Komisija (DG VI/E3) izsūtīja skaidrojošu vēstuli (Nr. VI/5711/95) dalībvalstīm par īpašā atbalsta izmantošanu, jo īpaši, lai nodrošinātu šīs subsīdijas papildinošo iedarbību.

13.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2848/98 6. panta 1. punkta a) apakšpunktu dalībvalsts atsauc ražotāju grupas atzīšanu, ja īpašais atbalsts ir izmantots mērķiem, kas nav tie, kuri noteikti 40. panta 2. punktā. Tikai atzītām ražotāju grupām var izmaksāt īpašo atbalstu un piemaksas mainīgo daļu.

14.

Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2075/92 5. pantu piemaksu ražotājiem piešķir ar nosacījumu, ka piegādātā lapu tabaka ir iekļauta audzēšanas līgumā, kas noslēgts ar apstiprinātu pirmapstrādātāju. Līgums jānoslēdz ne vēlāk kā ražas gada 30. maijā.

15.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2848/98 11. pantu, ja audzēšanas līgums ir noslēgts starp pārstrādātāju un ražotāju grupu, tam jāpievieno saraksts ar attiecīgo ražotāju vārdiem.

16.

Regulas (EK) Nr. 2848/98 18. panta 2. punkta noteikumi pieprasa, lai kompetentā iestāde piemaksas ražotāju grupām samaksātu 30 dienu laikā pēc tam, kad viņi ir iesnieguši vajadzīgos dokumentus.

17.

Regulas (EEK) Nr. 2075/92 6. panta 2. punktā paredzēta iepriekšēja tiesību piešķiršana pirmapstrādātājiem slēgt audzēšanas līgumus, ja tie atbilst konkrētiem īpašajiem nosacījumiem. Audzēšanas līgumi jāparaksta ne vēlāk kā 30. maijā.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2848/98 7. pantu dalībvalstis lemj par pirmapstrādātāju apstiprinājumu, ņemot vērā arī citus nosacījumus, ko tās pašas izvirzījušas.

---

(1)  Skaitļi attiecas uz to prasību pārkāpumiem, kas uzskaitītas klātpievienotajās piezīmēs.

(2)  Šie pārkāpumi tāpat tika konstatēti saistībā ar ražas gadiem pirms 1999. gada.

(3)  Ja Komisija konstatē, ka izdevumi nav īstenoti atbilstoši Kopienas noteikumiem, tā novērtē summas, kas jāatrēķina no Kopienas finansējuma. Komisijai jo īpaši jāņem vērā konstatētās neatbilstības pakāpe, pārkāpuma raksturs un nopietnība un Kopienai nodarītais finanšu zaudējums. Šādas korekcijas parasti veido 2 % līdz 10 % no izdevumiem. Izņēmuma gadījumos var lemt par lielāku korekcijas likmi, līdz pat 100 %.

---

6. PIELIKUMS

Pārskats par dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmu pārbaudēm, ko veikusi Grāmatojumu noskaidrošanas vienība (tikai attiecībā uz sistēmām, kuras Komisija klasificējusi kā “galvenās kontroles”) 1999-2003

| | Dalībvalsts |
| --- | --- |
| Itālija | Spānija | Francija | Grieķija |
| Pārbaudes datums | 12.-16.7.1999. | 22.-26.1.2001.
  8.2.2001. | 8.-12.9.2003. | 20.-24.9.1999. | 2.-6.7.2001. | 14.-18.5.2001. | 10.-14.11.2003 |
| Pārbaudes veids | Preventīva revīzija (1)

  (pārbaude uz lauka – atbilstības audits) | Atbilstības revīzija (2) | Atbilstības revīzija | Preventīva revīzija
  (pārbaude uz lauka – atbilstības revīzija) | Atbilstības revīzija | Atbilstības revīzija | Atbilstības revīzija |
| Aptverti ELVGF gadi | 1998., 1999. | 1999., 2000. | 2002. | 1998., 1999. | 1999., 2000. | 1999., 2000. | 2002. līgumi 2003. |
| Veiktas pārbaudes: Jā/Nē |
| Fiziska pārbaude uz vietas laukā | Nē | Jā (3) | Jā | Jā (4) | Nē | Nē | Nē |
| Piegāžu pārbaude uz vietas | Nē | Jā (5) | Nē | Jā | Nē (6) | Nē | Nē |
| Apstrādes pārbaude uz vietas | Nē | Nē | Nē | Jā | Nē | Nē | Nē |
| Avoti: Palātai nosūtītie pamatuzdevuma izpildes ziņojumi un iesniegtā papildu informācija. |

Dalībvalsts

Itālija

Spānija

Francija

Grieķija

Pārbaudes datums

12.-16.7.1999.

22.-26.1.2001.

8.2.2001.

8.-12.9.2003.

20.-24.9.1999.

2.-6.7.2001.

14.-18.5.2001.

10.-14.11.2003

Pārbaudes veids

Preventīva revīzija (1)

(pārbaude uz lauka – atbilstības audits)

Atbilstības revīzija (2)

Atbilstības revīzija

Preventīva revīzija

(pārbaude uz lauka – atbilstības revīzija)

Atbilstības revīzija

Atbilstības revīzija

Atbilstības revīzija

Aptverti ELVGF gadi

1998., 1999.

1999., 2000.

2002.

1998., 1999.

1999., 2000.

1999., 2000.

2002. līgumi 2003.

Veiktas pārbaudes: Jā/Nē

Fiziska pārbaude uz vietas laukā

Nē

Jā (3)

Jā

Jā (4)

Nē

Nē

Nē

Piegāžu pārbaude uz vietas

Nē

Jā (5)

Nē

Jā

Nē (6)

Nē

Nē

Apstrādes pārbaude uz vietas

Nē

Nē

Nē

Jā

Nē

Nē

Nē

Avoti: Palātai nosūtītie pamatuzdevuma izpildes ziņojumi un iesniegtā papildu informācija.

---

(1)  Preventīvo revīziju mērķis ir risināt dalībvalstu jautājumus par to, kā intepretēt ES tiesību aktus.

(2)  Atbilstības revīziju mērķis ir apliecināt to, ka dalībvalsts ir nodrošinājusi atbilstību ES tiesību aktiem, kā prasīts Regulā (EK) Nr. 1287/95.

(3)  Tikai daļēja, ražas novākšana Burley audzēšanai atvēlētajos zemes gabalos jau bija beigusies, padarot fizisku pārbaudi “neiespējamu”.

(4)  Pārbaude ietvēra to pārkāpumu novērtēšanu, kas CSIA veiktās pārbaudes rezultātā bija konstatēti saistībā ar 2000. gada ražu.

(5)  Pārbaude aprobežojās ar piegādātās tabakas klasificēšanu un mitruma mērījumiem.

(6)  Ņemot vērā to, ka pamatuzdevuma izpildes ziņojums ietver tikai aprakstu “ar apstiprināšanas pārbaužu palīdzību, ņemot vērā pienācīgi veiktās piegāžu pārbaudes”, pārbaude, šķiet, ir ierobežota diapazona ex post pārbaude.

Avoti: Palātai nosūtītie pamatuzdevuma izpildes ziņojumi un iesniegtā papildu informācija.

---

7. PIELIKUMS

Galvenās kontroles pasākumi papildus Komisijas noteiktajiem

| Nr.p.k. | Regula (EK) Nr. 2848/98 | Kontroles pasākumi |
| --- | --- | --- |
| 1. | 46. pants | Tabakas lauku pārbaudes uz vietas, saistībā ar faktiski piegādātā tabakas daudzuma (ražības) novērtējumu. |
| 2. | 47. panta 2. punkts | Pārbaudes uz vietas pārvadājumam no attālināta uzpirkšanas centra uz pirmapstrādes uzņēmuma atrašanās vietu. |
| 3. | 48. panta 2. punkta a) apakšpunkts | Nepieteiktas pārbaudes uz vietas laikā, kad notiek uzņēmumu krājumu pirmapstrāde un sagatavošana tirgum. |
| 4. | 40. panta 2. punkts, 2.a punkts un 3. punkts
  51. panta 2. punkts | Ražotāju grupām piešķirtā īpašā atbalsta pārbaude uz vietas. |

Nr.p.k.

Regula (EK) Nr. 2848/98

Kontroles pasākumi

1.

46. pants

Tabakas lauku pārbaudes uz vietas, saistībā ar faktiski piegādātā tabakas daudzuma (ražības) novērtējumu.

2.

47. panta 2. punkts

Pārbaudes uz vietas pārvadājumam no attālināta uzpirkšanas centra uz pirmapstrādes uzņēmuma atrašanās vietu.

3.

48. panta 2. punkta a) apakšpunkts

Nepieteiktas pārbaudes uz vietas laikā, kad notiek uzņēmumu krājumu pirmapstrāde un sagatavošana tirgum.

4.

40. panta 2. punkts, 2.a punkts un 3. punkts

51. panta 2. punkts

Ražotāju grupām piešķirtā īpašā atbalsta pārbaude uz vietas.

---

KOMISIJAS ATBILDES

KOPSAVILKUMS

| I. | Komisija pieņem Revīzijas palātas ziņojumu, bet nevar apstiprināt vairākus Revīzijas palātas secinājumus. |
| --- | --- |

I.

Komisija pieņem Revīzijas palātas ziņojumu, bet nevar apstiprināt vairākus Revīzijas palātas secinājumus.

| V. | Komisijas 1998. gada reformas priekšlikuma pamatā ir 1996. gadā iesniegtais ziņojums. Ziņojums sagatavots, izmantojot uzticamākos tajā laikā pieejamos datus, kuri zināmā mērā bija ierobežoti. Komisija neuzskata, ka šis datu trūkums ietekmēja tirgus analīzi. Reforma ievērojami samazināja divu zemākās kvalitātes tabakas grupu ražošanu, tādējādi risinot situāciju, kurā izaudzētās tabakas kvalitāte neatbilda tirgus pieprasījumam. Komisija izskata iespējamos konkurences traucējumus tabakas nozarē (sk. arī X punktu). |
| --- | --- |

V.

Komisijas 1998. gada reformas priekšlikuma pamatā ir 1996. gadā iesniegtais ziņojums. Ziņojums sagatavots, izmantojot uzticamākos tajā laikā pieejamos datus, kuri zināmā mērā bija ierobežoti. Komisija neuzskata, ka šis datu trūkums ietekmēja tirgus analīzi. Reforma ievērojami samazināja divu zemākās kvalitātes tabakas grupu ražošanu, tādējādi risinot situāciju, kurā izaudzētās tabakas kvalitāte neatbilda tirgus pieprasījumam. Komisija izskata iespējamos konkurences traucējumus tabakas nozarē (sk. arī X punktu).

| VI. | Komisijas Kontu dzēšanas dienesti tiešām darbojās tabakas nozarē un, veicot riska analīzi un ņemot vērā dažas Revīzijas palātas sākotnējās piezīmes, uzsāka izmeklēšanu tabakas nozarē 2001. gadā (revīzija Grieķijā, Itālijā, Francijā un Vācijā) un veica vēl trīs revīzijas 2003. gadā (Grieķijā, Itālijā un Spānijā). Procedūras, kas seko 2001. gada revīzijai, ir pabeigtas Vācijai un Francijai. Taču Komisija atzīst, ka attiecībā uz dažām citām valstīm radušies kavējumi, un tā centīsies pabeigt šo izmeklēšanu iespējami drīz.
  Komisija pieņem zināšanai Revīzijas palātas ieteikto galveno pārbaužu sarakstu. Taču Komisija 2001. gadā noteica galvenās pārbaudes, kas jāveic tabakas nozarē, un uzskata, ka tās aptver visas regulā paredzētās pamatpārbaudes. |
| --- | --- |

VI.

Komisijas Kontu dzēšanas dienesti tiešām darbojās tabakas nozarē un, veicot riska analīzi un ņemot vērā dažas Revīzijas palātas sākotnējās piezīmes, uzsāka izmeklēšanu tabakas nozarē 2001. gadā (revīzija Grieķijā, Itālijā, Francijā un Vācijā) un veica vēl trīs revīzijas 2003. gadā (Grieķijā, Itālijā un Spānijā). Procedūras, kas seko 2001. gada revīzijai, ir pabeigtas Vācijai un Francijai. Taču Komisija atzīst, ka attiecībā uz dažām citām valstīm radušies kavējumi, un tā centīsies pabeigt šo izmeklēšanu iespējami drīz.

Komisija pieņem zināšanai Revīzijas palātas ieteikto galveno pārbaužu sarakstu. Taču Komisija 2001. gadā noteica galvenās pārbaudes, kas jāveic tabakas nozarē, un uzskata, ka tās aptver visas regulā paredzētās pamatpārbaudes.

| VII. | Komisija uzskata, ka tās uzraudzība ir apmierinoša.
  Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2075/92 26. pantu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2002. gada 1. aprīlim sniedz ziņojumu par kopīgas tirgus organizācijas darbību jēltabakas nozarē. Komisija nepieciešamo ziņojumu (1) iesniedza ar septiņu mēnešu nokavēšanos 2002. gada novembrī.
  Pa to laiku Komisija pasūtīja kopīgas tirgus organizācijas vērtējuma izpēti vērtētājam no ārpuses. Šis pētījums (2) bija pieejams 2003. gada oktobrī. Turklāt, sagatavojot reformu jēltabakas nozarē, Komisija veica paplašinātā ietekmes novērtējuma (3) pētījumu, kuru pabeidza 2003. gada 23. septembrī. |
| --- | --- |

VII.

Komisija uzskata, ka tās uzraudzība ir apmierinoša.

Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2075/92 26. pantu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2002. gada 1. aprīlim sniedz ziņojumu par kopīgas tirgus organizācijas darbību jēltabakas nozarē. Komisija nepieciešamo ziņojumu (1) iesniedza ar septiņu mēnešu nokavēšanos 2002. gada novembrī.

Pa to laiku Komisija pasūtīja kopīgas tirgus organizācijas vērtējuma izpēti vērtētājam no ārpuses. Šis pētījums (2) bija pieejams 2003. gada oktobrī. Turklāt, sagatavojot reformu jēltabakas nozarē, Komisija veica paplašinātā ietekmes novērtējuma (3) pētījumu, kuru pabeidza 2003. gada 23. septembrī.

| IX. | Lauksaimniecības ministru padome 2004. gada 22. aprīlī pieņēma lēmumu fundamentāli reformēt atbalstu tabakas nozarei. 2004. gada reforma paredz, ka, sākot no 2010. gada, tabakas nozares atbalsts vairs nebūs saistīts ar ražošanu. Puse atbalsta tiks novirzīta vienotam saimniecības maksājumam, un otru pusi izmantos tabakas ražošanas rajonu pārstrukturēšanai saskaņā ar lauku attīstības politiku. Četros pārejas laika gados no 2006. līdz 2009. gadam vismaz 40 % atbalsta atsaistīs un integrēs vienotā saimniecības maksājumā. Dalībvalstis var nolemt saglabāt līdz 60 % kā saistīto maksājumu. Nesaistīto maksājumu piešķir tā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un/vai saskaņā ar objektīviem kritērijiem, piemēram, tabakas ražotājiem, kas atrodas I mērķa reģionos, vai tabakas lauksaimniekiem, kas ražo noteiktas kvalitātes šķirnes. Tālākus kritērijus var izskatīt vēlāk. 2004. gada reformai principā vajadzētu atrisināt visas pašreizējās grūtības. |
| --- | --- |

IX.

Lauksaimniecības ministru padome 2004. gada 22. aprīlī pieņēma lēmumu fundamentāli reformēt atbalstu tabakas nozarei. 2004. gada reforma paredz, ka, sākot no 2010. gada, tabakas nozares atbalsts vairs nebūs saistīts ar ražošanu. Puse atbalsta tiks novirzīta vienotam saimniecības maksājumam, un otru pusi izmantos tabakas ražošanas rajonu pārstrukturēšanai saskaņā ar lauku attīstības politiku. Četros pārejas laika gados no 2006. līdz 2009. gadam vismaz 40 % atbalsta atsaistīs un integrēs vienotā saimniecības maksājumā. Dalībvalstis var nolemt saglabāt līdz 60 % kā saistīto maksājumu. Nesaistīto maksājumu piešķir tā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un/vai saskaņā ar objektīviem kritērijiem, piemēram, tabakas ražotājiem, kas atrodas I mērķa reģionos, vai tabakas lauksaimniekiem, kas ražo noteiktas kvalitātes šķirnes. Tālākus kritērijus var izskatīt vēlāk. 2004. gada reformai principā vajadzētu atrisināt visas pašreizējās grūtības.

| X. | Komisija ir sagatavojusi iebildumus par iespējamiem karteļiem jēltabakas tirgū Spānijā un Itālijā (attiecīgi 2003. gada decembrī un 2004. gada februārī). Šajos iebildumos ietverti sākotnējie secinājumi pēc Komisijas attiecīgi 2001. gada oktobrī un 2002. gada janvārī sāktās izmeklēšanas par ražotāju grupu un pārstrādātāju iespējamajiem konkurences traucējumiem abās dalībvalstīs. Iebildumu sagatavošana ir sākotnējais posms procedūrā, kuras rezultātā var pieņemt lēmumu par aizliegumu, uzliekot sodus attiecīgajiem uzņēmumiem.
  Attiecībā uz iespējamām finanšu korekcijām Komisija atsaucas uz pašreizējo kontu dzēšanas procedūru, kas notiek pēc 2001. un 2003. gada revīzijām. |
| --- | --- |

X.

Komisija ir sagatavojusi iebildumus par iespējamiem karteļiem jēltabakas tirgū Spānijā un Itālijā (attiecīgi 2003. gada decembrī un 2004. gada februārī). Šajos iebildumos ietverti sākotnējie secinājumi pēc Komisijas attiecīgi 2001. gada oktobrī un 2002. gada janvārī sāktās izmeklēšanas par ražotāju grupu un pārstrādātāju iespējamajiem konkurences traucējumiem abās dalībvalstīs. Iebildumu sagatavošana ir sākotnējais posms procedūrā, kuras rezultātā var pieņemt lēmumu par aizliegumu, uzliekot sodus attiecīgajiem uzņēmumiem.

Attiecībā uz iespējamām finanšu korekcijām Komisija atsaucas uz pašreizējo kontu dzēšanas procedūru, kas notiek pēc 2001. un 2003. gada revīzijām.

INTRODUCTION

| 13. | The instrument of the national reserve has favoured the conversion to other variety groups in association with other instruments such as the transfer of guarantee thresholds.
  The national reserve has become an option for the Member State since the 2002 harvest. |
| --- | --- |

13.

The instrument of the national reserve has favoured the conversion to other variety groups in association with other instruments such as the transfer of guarantee thresholds.

The national reserve has become an option for the Member State since the 2002 harvest.

PREPARATION FOR THE 1998 REFORM

| 21. to 23. | The main objective of the CMO is to support production of leaf tobacco. The socio-economic impact of employment has also been an important consideration for the Council during the history of the tobacco scheme.
  In its 1996 report, the Commission used the best data available at the time.
  In a working document (4), the Commission points out that, according to Eurostat, the tobacco sector employed a larger labour force in 2000 than the 72 000 full-time workers estimated by the Court using a theoretical calculation. The Eurostat figure is 126 070 annual working units, corresponding to 212 960 people as the share of seasonal and part-time employment is remarkably high. |
| --- | --- |

21. to 23.

The main objective of the CMO is to support production of leaf tobacco. The socio-economic impact of employment has also been an important consideration for the Council during the history of the tobacco scheme.

In its 1996 report, the Commission used the best data available at the time.

In a working document (4), the Commission points out that, according to Eurostat, the tobacco sector employed a larger labour force in 2000 than the 72 000 full-time workers estimated by the Court using a theoretical calculation. The Eurostat figure is 126 070 annual working units, corresponding to 212 960 people as the share of seasonal and part-time employment is remarkably high.

| 24. | As regards the average aid per person, the Commission would refer to its recent study (5), which indicates average assistance of EUR 7 600 per person employed in the tobacco sector in 2002 (6). |
| --- | --- |

24.

As regards the average aid per person, the Commission would refer to its recent study (5), which indicates average assistance of EUR 7 600 per person employed in the tobacco sector in 2002 (6).

| 25. | In some tobacco-producing regions tobacco is the main product grown. The majority of the agricultural population in such specialised regions is occupied in production, first processing, transport or supply of materials involved in the production of this crop. Hence a large part of the agricultural population is dependent on tobacco production.
  Eastern Macedonia and Thrace, western Greece and continental Greece, central Macedonia, western Macedonia (Greece) and Campania (Italy) can be regarded as the most specialised regions. In these regions, consequently, tobacco cultivation plays an important role both in structural and production specialisation and, therefore, plays an important economic and social role. The evaluation study used quantitative parameters (% tobacco farms over total farms versus % tobacco area over total agricultural area) to describe the degree of specialisation of tobacco-producing regions (7), thus providing evidence for tobacco production’s importance in relation to other crops. |
| --- | --- |

25.

In some tobacco-producing regions tobacco is the main product grown. The majority of the agricultural population in such specialised regions is occupied in production, first processing, transport or supply of materials involved in the production of this crop. Hence a large part of the agricultural population is dependent on tobacco production.

Eastern Macedonia and Thrace, western Greece and continental Greece, central Macedonia, western Macedonia (Greece) and Campania (Italy) can be regarded as the most specialised regions. In these regions, consequently, tobacco cultivation plays an important role both in structural and production specialisation and, therefore, plays an important economic and social role. The evaluation study used quantitative parameters (% tobacco farms over total farms versus % tobacco area over total agricultural area) to describe the degree of specialisation of tobacco-producing regions (7), thus providing evidence for tobacco production’s importance in relation to other crops.

| 26. | The Commission approach was justified and reflected market reality. EU production of those variety groups in demand, quality and market prices increased (also influenced by the cyclical trends in world market prices). |
| --- | --- |

26.

The Commission approach was justified and reflected market reality. EU production of those variety groups in demand, quality and market prices increased (also influenced by the cyclical trends in world market prices).

| 27. | When preparing the 1998 reform, one objective was to gear production more closely to market needs. The Commission proposed transferring production rights between variety groups depending on market demand. More flue-cured and light air-cured tobacco of better quality was produced in order to cope with an increased demand for these variety groups. There is evidence that both exports and certain imports have decreased. EU exports show a marked decrease in volume, especially of low quality tobacco (semi-oriental varieties, dark air-cured varieties) while value has increased. |
| --- | --- |

27.

When preparing the 1998 reform, one objective was to gear production more closely to market needs. The Commission proposed transferring production rights between variety groups depending on market demand. More flue-cured and light air-cured tobacco of better quality was produced in order to cope with an increased demand for these variety groups. There is evidence that both exports and certain imports have decreased. EU exports show a marked decrease in volume, especially of low quality tobacco (semi-oriental varieties, dark air-cured varieties) while value has increased.

| 28. | The key objectives of the reform, based on a modulation of part of the premium, were to achieve both a better quality and an improved price level within the EU, and these objectives have largely been achieved. The most recent evidence available to the Commission shows that for certain variety groups prices (also influenced by cyclical trends in world market prices) have improved. |
| --- | --- |

28.

The key objectives of the reform, based on a modulation of part of the premium, were to achieve both a better quality and an improved price level within the EU, and these objectives have largely been achieved. The most recent evidence available to the Commission shows that for certain variety groups prices (also influenced by cyclical trends in world market prices) have improved.

| 29. | The Commission took account of the fact that price is affected by supply (production, import, stocks) and demand (consumption, export) as well as exchange rates. However, within a given market situation in a given harvest year, it is obvious that differences in quality lead to differences in price. It is often argued that for a given quality the producer will not always receive the same price. This is, however, the consequence of free competition between first processors when contracts are negotiated.
  The lack of a single objective quality grading system was not an obstacle to implementing a quality policy. The various national and local quality grading systems can differentiate according to variety groups and specific first processing needs. |
| --- | --- |

29.

The Commission took account of the fact that price is affected by supply (production, import, stocks) and demand (consumption, export) as well as exchange rates. However, within a given market situation in a given harvest year, it is obvious that differences in quality lead to differences in price. It is often argued that for a given quality the producer will not always receive the same price. This is, however, the consequence of free competition between first processors when contracts are negotiated.

The lack of a single objective quality grading system was not an obstacle to implementing a quality policy. The various national and local quality grading systems can differentiate according to variety groups and specific first processing needs.

| 30. | The Commission considers that its market analysis was based on the best available information at the time and provided policy-makers with an appropriate understanding of the market to guide their selection of the market measures. |
| --- | --- |

30.

The Commission considers that its market analysis was based on the best available information at the time and provided policy-makers with an appropriate understanding of the market to guide their selection of the market measures.

| 31. | The issue of the lack of alternative crops has to be seen in relation to the whole production chain and not just primary growing of tobacco on the farm. In some regions, local communities have become so dependent on tobacco that conversion to other productions would only be possible over a considerable period of time. |
| --- | --- |

31.

The issue of the lack of alternative crops has to be seen in relation to the whole production chain and not just primary growing of tobacco on the farm. In some regions, local communities have become so dependent on tobacco that conversion to other productions would only be possible over a considerable period of time.

| 32. | The post-1998 CMO took into account the concentration of purchasing by a limited number of multinational first processors, merchants and manufacturers and their more important role in price setting. In order to counterbalance the increased integration and concentration at processor level, the Commission provided strong incentives (access to the variable premium) for producers to join producer groups and reinforced the role of producer groups. |
| --- | --- |

32.

The post-1998 CMO took into account the concentration of purchasing by a limited number of multinational first processors, merchants and manufacturers and their more important role in price setting. In order to counterbalance the increased integration and concentration at processor level, the Commission provided strong incentives (access to the variable premium) for producers to join producer groups and reinforced the role of producer groups.

| 33. | DG AGRI informed DG COMP of possible anti-competitive practices in June 2001. This information, amongst others, led to an investigation by DG COMP in October 2001, which subsequently confirmed that such alleged practices did exist in Italy and Spain (see paragraphs 67 to 71).
  The Commission’s 1993 prohibition on producer groups from carrying out first processing aimed to separate the functions of producer (organisation) and first processor in order to avoid conflicts of interests between the two parties. Integration of producer groups in processing was not favoured because of the high degree of specialisation and capital input required. The separation of the functions of producers and processors was maintained in order to safeguard a fair price formation for raw tobacco. |
| --- | --- |

33.

DG AGRI informed DG COMP of possible anti-competitive practices in June 2001. This information, amongst others, led to an investigation by DG COMP in October 2001, which subsequently confirmed that such alleged practices did exist in Italy and Spain (see paragraphs 67 to 71).

The Commission’s 1993 prohibition on producer groups from carrying out first processing aimed to separate the functions of producer (organisation) and first processor in order to avoid conflicts of interests between the two parties. Integration of producer groups in processing was not favoured because of the high degree of specialisation and capital input required. The separation of the functions of producers and processors was maintained in order to safeguard a fair price formation for raw tobacco.

| 34. | The interdepartmental consultation on reform of the CMO carried out in 1998 followed normal practice within the Commission at the time. In January 1998, DG AGRI consulted five other directorates-general on the proposal: DG XIX (Budget), DG V (Employment), DG XI (Environment), DG XX (Financial Control) and LS (Legal Service).
  All Commissioners and cabinets were consulted as part of the normal procedure for adopting Commission proposals.
  Prior to the 1998 proposal, the Commission published a report to the Council on the common organisation of the market in raw tobacco in 1996 (8) which was widely discussed with Member States and included all possible options, some of which were included in the 1998 proposal.
  In 2001 the Commission introduced a broader and more systematic interdepartmental consultation. In addition, since 2003 an extended impact assessment is carried out for all major proposals made and presented to the other institutions along with the legislative proposal. The tobacco reform adopted by the Council in April 2004 was subject to this new procedure and 16 departments took part in the impact assessment, including DG DEV, DG ENV, DG COMP and DG TAXUD. |
| --- | --- |

34.

The interdepartmental consultation on reform of the CMO carried out in 1998 followed normal practice within the Commission at the time. In January 1998, DG AGRI consulted five other directorates-general on the proposal: DG XIX (Budget), DG V (Employment), DG XI (Environment), DG XX (Financial Control) and LS (Legal Service).

All Commissioners and cabinets were consulted as part of the normal procedure for adopting Commission proposals.

Prior to the 1998 proposal, the Commission published a report to the Council on the common organisation of the market in raw tobacco in 1996 (8) which was widely discussed with Member States and included all possible options, some of which were included in the 1998 proposal.

In 2001 the Commission introduced a broader and more systematic interdepartmental consultation. In addition, since 2003 an extended impact assessment is carried out for all major proposals made and presented to the other institutions along with the legislative proposal. The tobacco reform adopted by the Council in April 2004 was subject to this new procedure and 16 departments took part in the impact assessment, including DG DEV, DG ENV, DG COMP and DG TAXUD.

| 35. | Community development policy recognises the key role of agricultural and rural development in economic growth and reducing poverty in many developing countries, which may include tobacco production in certain regions. Tobacco from developing countries may in some cases compete with EU tobacco on different markets. Although no export refunds are granted, the subsidies benefiting EU tobacco can affect competitive positions and world market prices. However, as EU tobacco production only accounts for 5 % of world production and 11 % of world exports any impact would be limited. The recently adopted reform of the tobacco CMO should alleviate any potential distorting effect of the present scheme as, when it is fully implemented, there will be no link between the aid and production. |
| --- | --- |

35.

Community development policy recognises the key role of agricultural and rural development in economic growth and reducing poverty in many developing countries, which may include tobacco production in certain regions. Tobacco from developing countries may in some cases compete with EU tobacco on different markets. Although no export refunds are granted, the subsidies benefiting EU tobacco can affect competitive positions and world market prices. However, as EU tobacco production only accounts for 5 % of world production and 11 % of world exports any impact would be limited. The recently adopted reform of the tobacco CMO should alleviate any potential distorting effect of the present scheme as, when it is fully implemented, there will be no link between the aid and production.

| 36. | The orientation of production toward flue-cured and light air-cured tobacco is governed by market demand and not the CMO premium system. Restructuring of production has favoured concentration and intensification of production on larger farms. As total EU production is limited by quantitative thresholds, the total production area has considerably decreased as a result of the higher yields.
  From a solely environmental point of view it would have been desirable to have a system with area references (limitations) rather than quantitative thresholds. This possibility was disregarded as the incentive to produce higher quality tobacco would largely have been lost.
  At the Gothenburg European Council in 2001, the Commission proposed reorienting support from the CAP to reward ‘healthy, high-quality products and practices rather than quantity’ (see COM (2001) 264 final). The latest tobacco reform responds to the Gothenburg declaration. |
| --- | --- |

36.

The orientation of production toward flue-cured and light air-cured tobacco is governed by market demand and not the CMO premium system. Restructuring of production has favoured concentration and intensification of production on larger farms. As total EU production is limited by quantitative thresholds, the total production area has considerably decreased as a result of the higher yields.

From a solely environmental point of view it would have been desirable to have a system with area references (limitations) rather than quantitative thresholds. This possibility was disregarded as the incentive to produce higher quality tobacco would largely have been lost.

At the Gothenburg European Council in 2001, the Commission proposed reorienting support from the CAP to reward ‘healthy, high-quality products and practices rather than quantity’ (see COM (2001) 264 final). The latest tobacco reform responds to the Gothenburg declaration.

| 37. | The share of the primary material (raw tobacco) in the price of cigarettes is estimated to be very low. Therefore the impact of subsidies on the reduction of retail prices is negligible.
  Under Article 8(2) of Council Directive 95/59/EC the rate of proportional excise duty and the amount of specific excise duty must be the same for all cigarettes. Consequently Member States cannot apply a lower rate of duty on their own tobacco. The judgment of the Court of Justice quoted by the Court (Case C-302/00) confirmed that France, which maintained in force a system imposing a different tax for dark-tobacco cigarettes, failed to fulfil its obligations under Directive 95/59/EC and Article 90 of the Treaty. Following this judgment France has brought its rates of excise duty into line with Community legislation (Law No 2002-1487 of 20 December 2002). |
| --- | --- |

37.

The share of the primary material (raw tobacco) in the price of cigarettes is estimated to be very low. Therefore the impact of subsidies on the reduction of retail prices is negligible.

Under Article 8(2) of Council Directive 95/59/EC the rate of proportional excise duty and the amount of specific excise duty must be the same for all cigarettes. Consequently Member States cannot apply a lower rate of duty on their own tobacco. The judgment of the Court of Justice quoted by the Court (Case C-302/00) confirmed that France, which maintained in force a system imposing a different tax for dark-tobacco cigarettes, failed to fulfil its obligations under Directive 95/59/EC and Article 90 of the Treaty. Following this judgment France has brought its rates of excise duty into line with Community legislation (Law No 2002-1487 of 20 December 2002).

THE CMO HAS NOT ACHIEVED THE DESIRED IMPACT

| 38. | As indicated in paragraphs 28, 31 and 59, the reform significantly reduced the production of the two lowest quality groups of tobacco, thereby partly addressing the problem that the qualities grown were not suited for the market demand. |
| --- | --- |

38.

As indicated in paragraphs 28, 31 and 59, the reform significantly reduced the production of the two lowest quality groups of tobacco, thereby partly addressing the problem that the qualities grown were not suited for the market demand.

| 39. | In order to measure the impact the Commission used the term ‘fair income’ as in the Treaty, set as a quantifiable target an overall improvement in price (and quality), and used information on production costs and income (9), available from the FADN (Farm Accountancy Data Network). Information on prices, processing and stocks was obtained through Regulation (EC) No 2636/1999 (currently replaced by the consolidated version: Regulation (EC) No 604/2004). The impact of premiums on growers’ income was evaluated in the 2003 extended impact assessment. |
| --- | --- |

39.

In order to measure the impact the Commission used the term ‘fair income’ as in the Treaty, set as a quantifiable target an overall improvement in price (and quality), and used information on production costs and income (9), available from the FADN (Farm Accountancy Data Network). Information on prices, processing and stocks was obtained through Regulation (EC) No 2636/1999 (currently replaced by the consolidated version: Regulation (EC) No 604/2004). The impact of premiums on growers’ income was evaluated in the 2003 extended impact assessment.

| 40. | The information available to the Commission shows that, for certain varieties, quality and prices have improved (this has also been influenced by cyclical trends in world market prices). |
| --- | --- |

40.

The information available to the Commission shows that, for certain varieties, quality and prices have improved (this has also been influenced by cyclical trends in world market prices).

| 41. | Average selling prices in two consecutive years are not a representative indication of a long-term trend. Observations over several years (1993 to 2002) show a net long-term price increase. Slight variations from year to year reflect the cyclical nature of tobacco price trends. |
| --- | --- |

41.

Average selling prices in two consecutive years are not a representative indication of a long-term trend. Observations over several years (1993 to 2002) show a net long-term price increase. Slight variations from year to year reflect the cyclical nature of tobacco price trends.

| 42. | The Commission considers that improvements in quality can be measured in two ways: firstly by increases of the quality variety groups in demand. The net increase in production of variety groups I (flue-cured) and group II (light air-cured) as a result of market demand and the fall in production of variety groups V (sun-cured) and III (dark air-cured) which faced marketing difficulties indicates an overall improvement in quality and market orientation. Secondly, improved quality can be measured by price increases taking account of the overall market price evolution. |
| --- | --- |

42.

The Commission considers that improvements in quality can be measured in two ways: firstly by increases of the quality variety groups in demand. The net increase in production of variety groups I (flue-cured) and group II (light air-cured) as a result of market demand and the fall in production of variety groups V (sun-cured) and III (dark air-cured) which faced marketing difficulties indicates an overall improvement in quality and market orientation. Secondly, improved quality can be measured by price increases taking account of the overall market price evolution.

| 44. | Most tobacco growers produce varying amounts of tobacco of different qualities leading to a proportional distribution of the premium. However information available to the Commission shows that, in certain cases, there is an even distribution of the variable premium. Such cases are relatively rare, but an increase was observed in 2000 compared to 1999, the first year of application of the variable premium.
  Moreover, except for groups V and III, the variable premium enhanced the price level, which was the main objective of the reform. |
| --- | --- |

44.

Most tobacco growers produce varying amounts of tobacco of different qualities leading to a proportional distribution of the premium. However information available to the Commission shows that, in certain cases, there is an even distribution of the variable premium. Such cases are relatively rare, but an increase was observed in 2000 compared to 1999, the first year of application of the variable premium.

Moreover, except for groups V and III, the variable premium enhanced the price level, which was the main objective of the reform.

| 45. | Since 1993, premium levels have remained largely unchanged, except for group V. The policy adopted by the Council was based on providing a steady income support, but to allow guarantee thresholds to vary according to demand. In 2002, the Council chose to decrease the guaranteed thresholds in order to decrease supply versus demand, thus creating a relative shortage, encouraging competition and improvement in prices.
  The Commission proposed to differentiate between a fixed portion of the premium (providing a minimum income) and a variable portion (providing the economic function) which is paid according to sales prices. |
| --- | --- |

45.

Since 1993, premium levels have remained largely unchanged, except for group V. The policy adopted by the Council was based on providing a steady income support, but to allow guarantee thresholds to vary according to demand. In 2002, the Council chose to decrease the guaranteed thresholds in order to decrease supply versus demand, thus creating a relative shortage, encouraging competition and improvement in prices.

The Commission proposed to differentiate between a fixed portion of the premium (providing a minimum income) and a variable portion (providing the economic function) which is paid according to sales prices.

| 46 to 48. | In its Extended Impact Assessment, the Commission established average production costs and margins per ha of tobacco on specialised farms (average 1999 to 2000), based on the FADN (Farm Accountancy Data Network).
  The main problem is putting a precise value on family work on the farm. If work by family members is considered at the same cost as that of paid labour force, then income is negative. On valuing family work at a lower level, an equity or profit situation occurs. Total margins (tobacco output + premium) over total input (variable + fixed costs) are largely positive in all regions. It was concluded that income (total receipts minus total costs) from tobacco was only negative in Thessaly and Continental Greece, representing 34 % of all Greek producers. Income in Italy, Spain and other Greek regions was positive. |
| --- | --- |

46 to 48.

In its Extended Impact Assessment, the Commission established average production costs and margins per ha of tobacco on specialised farms (average 1999 to 2000), based on the FADN (Farm Accountancy Data Network).

The main problem is putting a precise value on family work on the farm. If work by family members is considered at the same cost as that of paid labour force, then income is negative. On valuing family work at a lower level, an equity or profit situation occurs. Total margins (tobacco output + premium) over total input (variable + fixed costs) are largely positive in all regions. It was concluded that income (total receipts minus total costs) from tobacco was only negative in Thessaly and Continental Greece, representing 34 % of all Greek producers. Income in Italy, Spain and other Greek regions was positive.

| 47. | The Commission has complied with the provisions of Council Regulation (EEC) No 2075/92.
  The 1998 reform specifically targeted the modulation of the variable part of the premium in order to reward better quality. As there were continuing problems in disposing of group V tobacco, the Commission proposed a 10 % reduction of the premium. It also proposed a reduction in the guarantee threshold. |
| --- | --- |

47.

The Commission has complied with the provisions of Council Regulation (EEC) No 2075/92.

The 1998 reform specifically targeted the modulation of the variable part of the premium in order to reward better quality. As there were continuing problems in disposing of group V tobacco, the Commission proposed a 10 % reduction of the premium. It also proposed a reduction in the guarantee threshold.

| 48. | Price is a function of supply and demand, and of quality of a commodity. In the context of the raw tobacco market, the price is stated in the contract. |
| --- | --- |

48.

Price is a function of supply and demand, and of quality of a commodity. In the context of the raw tobacco market, the price is stated in the contract.

| 49. | The aim of the Regulation is to provide a fair income. The premium level is fixed by the Council. At the time of the 1992 reform, the value of the premium was calculated, for each variety group, as the average of premiums of the varieties in the group. There was no longer any provision for a mechanism to adjust the premium to price and/or cost variation. |
| --- | --- |

49.

The aim of the Regulation is to provide a fair income. The premium level is fixed by the Council. At the time of the 1992 reform, the value of the premium was calculated, for each variety group, as the average of premiums of the varieties in the group. There was no longer any provision for a mechanism to adjust the premium to price and/or cost variation.

| 51 and 52. | As pointed out in paragraph 28, for agricultural and climatic reasons, the EU is unable to produce all the tobacco required for the manufacture of tobacco products. Between 1990 and 2000, raw tobacco imports remained stable. However, as stripped tobacco constitutes the majority of imports, data on the variety group are not available and substitution of imported tobacco by domestic products cannot be confirmed or denied. The CMO policy was successful as over the 1990 to 2000 period EU exports decreased in volume but increased in value, indicating that production of low-quality tobacco decreased considerably. Furthermore, the composition of EU production changed according to demand as a result of the transfer of thresholds. |
| --- | --- |

51 and 52.

As pointed out in paragraph 28, for agricultural and climatic reasons, the EU is unable to produce all the tobacco required for the manufacture of tobacco products. Between 1990 and 2000, raw tobacco imports remained stable. However, as stripped tobacco constitutes the majority of imports, data on the variety group are not available and substitution of imported tobacco by domestic products cannot be confirmed or denied. The CMO policy was successful as over the 1990 to 2000 period EU exports decreased in volume but increased in value, indicating that production of low-quality tobacco decreased considerably. Furthermore, the composition of EU production changed according to demand as a result of the transfer of thresholds.

| 54. | The Commission agrees with the Court that the expenditure from the communication part of the Tobacco Fund for the years before 2001 was limited.
  With the adoption of the Commission implementing regulation of the Tobacco Fund (Regulation (EC) No 1648/2000) on 25 July 2000, the launch of audits of former commitments and the modification of contracts, the Commission started seriously tackling the problem. The number of opened contracts has now been substantially reduced (7). The Commission departments are still seeking a solution in this respect. |
| --- | --- |

54.

The Commission agrees with the Court that the expenditure from the communication part of the Tobacco Fund for the years before 2001 was limited.

With the adoption of the Commission implementing regulation of the Tobacco Fund (Regulation (EC) No 1648/2000) on 25 July 2000, the launch of audits of former commitments and the modification of contracts, the Commission started seriously tackling the problem. The number of opened contracts has now been substantially reduced (7). The Commission departments are still seeking a solution in this respect.

| 55. | Following the Director-General for Agriculture’s declaration for 2001, intensive efforts were launched to solve the problems stemming from discrepancies in the financial field between multi-annual research contracts and annual budget allocations on the one hand and certain internal organisational shortcomings on the other. An internal task force was set up in 2002 to make up the backlog for nine outstanding projects.
  An action plan was successfully carried out in 2002 and the management of the projects could then be deemed as normalised, and the reservations raised in the Director-General’s annual declaration for 2002 were therefore not repeated. |
| --- | --- |

55.

Following the Director-General for Agriculture’s declaration for 2001, intensive efforts were launched to solve the problems stemming from discrepancies in the financial field between multi-annual research contracts and annual budget allocations on the one hand and certain internal organisational shortcomings on the other. An internal task force was set up in 2002 to make up the backlog for nine outstanding projects.

An action plan was successfully carried out in 2002 and the management of the projects could then be deemed as normalised, and the reservations raised in the Director-General’s annual declaration for 2002 were therefore not repeated.

| 56. | Although the Directorate-General for Health and Consumer Protection did not raise any formal reservations in its 2001 Annual Activity Report, it did raise concerns about weaknesses related to the management of past projects.
  In fact, since 1999 it had started introducing corrective measures to improve management of the fund. The effect of these measures could be seen after 2001. From a budget point of view, the level of budget consumption has reached an average over 80 % during the last three years and this despite a huge increase in the budget (from EUR 3 million to 14,4 million in 2004).
  With its new communication strategy, the Commission is now able to manage the Tobacco Fund adequately and even to handle a new increase in the budget. |
| --- | --- |

56.

Although the Directorate-General for Health and Consumer Protection did not raise any formal reservations in its 2001 Annual Activity Report, it did raise concerns about weaknesses related to the management of past projects.

In fact, since 1999 it had started introducing corrective measures to improve management of the fund. The effect of these measures could be seen after 2001. From a budget point of view, the level of budget consumption has reached an average over 80 % during the last three years and this despite a huge increase in the budget (from EUR 3 million to 14,4 million in 2004).

With its new communication strategy, the Commission is now able to manage the Tobacco Fund adequately and even to handle a new increase in the budget.

| 57. | The proportion of the specific aid the producer groups were expected to spend was outlined in Article 40 of Regulation (EC) No 2848/98.
  The evaluation of the sector showed that most producer groups have developed orientation, assistance and training measures which aim to reduce plant protection product residues and other harmful elements (heavy metals, nitrosamines, plastic wires, etc.), by improved farming and harvesting techniques (reduced use of chemicals, rationalisation of water distribution, waste collection, etc.). However, the evaluator was not able to find objective proof of the effects of these activities.
  Based on the FADN data, checks on the use of plant protection products and fertiliser showed an intensification of farming practices and therefore some worsening of the environmental impact of the crop, albeit on a much reduced total area (–43 % in 10 years). This intensification favoured the improvement of production quality in terms of colour and leaf integrity and increased yield. |
| --- | --- |

57.

The proportion of the specific aid the producer groups were expected to spend was outlined in Article 40 of Regulation (EC) No 2848/98.

The evaluation of the sector showed that most producer groups have developed orientation, assistance and training measures which aim to reduce plant protection product residues and other harmful elements (heavy metals, nitrosamines, plastic wires, etc.), by improved farming and harvesting techniques (reduced use of chemicals, rationalisation of water distribution, waste collection, etc.). However, the evaluator was not able to find objective proof of the effects of these activities.

Based on the FADN data, checks on the use of plant protection products and fertiliser showed an intensification of farming practices and therefore some worsening of the environmental impact of the crop, albeit on a much reduced total area (–43 % in 10 years). This intensification favoured the improvement of production quality in terms of colour and leaf integrity and increased yield.

| 58 and 59. | In the framework of sound financial management the Commission has chosen to set the buy-back price initially at a low level and gradually increased this level in order to improve the performance of the buy-back instrument.
  Although the cumulated quantity bought back might be low in terms of percentage of the total, both buy-back and transfer of thresholds have led to a decrease in variety group III with 10 569 tonnes (–33 %) and group V with 12 365 tonnes (–78 %). This achievement can be deemed a success.
  Finally, between 1999 and 2002, although other factors could also be taken into account, the buy-back scheme favoured restructuring of production: 10 671 producers left the sector and 12 549 tonnes of production quota were sold to other producers who were then able to develop their production structure. |
| --- | --- |

58 and 59.

In the framework of sound financial management the Commission has chosen to set the buy-back price initially at a low level and gradually increased this level in order to improve the performance of the buy-back instrument.

Although the cumulated quantity bought back might be low in terms of percentage of the total, both buy-back and transfer of thresholds have led to a decrease in variety group III with 10 569 tonnes (–33 %) and group V with 12 365 tonnes (–78 %). This achievement can be deemed a success.

Finally, between 1999 and 2002, although other factors could also be taken into account, the buy-back scheme favoured restructuring of production: 10 671 producers left the sector and 12 549 tonnes of production quota were sold to other producers who were then able to develop their production structure.

| 59. | It should also be noted that since 2003, Member States have set up reconversion programmes under the Community Tobacco Fund. Actions to convert producers to other crops or economic activities as well as studies on the possibilities of such conversion or actions of general interest are financed by the Community Tobacco Fund. 192 individual reconversion projects and 17 studies or actions of common interest were launched in 2003. There are 498 individual reconversion actions and 10 studies or actions of common interest which are being financed in 2004. |
| --- | --- |

59.

It should also be noted that since 2003, Member States have set up reconversion programmes under the Community Tobacco Fund. Actions to convert producers to other crops or economic activities as well as studies on the possibilities of such conversion or actions of general interest are financed by the Community Tobacco Fund. 192 individual reconversion projects and 17 studies or actions of common interest were launched in 2003. There are 498 individual reconversion actions and 10 studies or actions of common interest which are being financed in 2004.

| 60. | Although Council Regulation (EC) No 1257/1999 provides for the possibility of including measures in the Rural Development Programmes (RDPs) for the conversion of tobacco-growing regions to other activities, the programming is decentralised and therefore drawn up by the Member States according to their needs and priorities. Moreover, the Regulation does not limit conversion only to other tobacco related activities. The Rural Development Programme (RDP) for Umbria provides two measures where aid is granted to companies who dry tobacco if they invest in the renewal of drying installations on condition that the new machines have at least a 10 % lower production capacity.
  As regards investments in agricultural holdings, specific investments are allowed as long as they are consistent with the production quota. Conversion measures can be included in the diversification measure. For the regions where there is the greatest need to convert to other activities, like eastern Macedonia and Thrace, these tobacco areas have limited potential for conversion and other off-farm activities. |
| --- | --- |

60.

Although Council Regulation (EC) No 1257/1999 provides for the possibility of including measures in the Rural Development Programmes (RDPs) for the conversion of tobacco-growing regions to other activities, the programming is decentralised and therefore drawn up by the Member States according to their needs and priorities. Moreover, the Regulation does not limit conversion only to other tobacco related activities. The Rural Development Programme (RDP) for Umbria provides two measures where aid is granted to companies who dry tobacco if they invest in the renewal of drying installations on condition that the new machines have at least a 10 % lower production capacity.

As regards investments in agricultural holdings, specific investments are allowed as long as they are consistent with the production quota. Conversion measures can be included in the diversification measure. For the regions where there is the greatest need to convert to other activities, like eastern Macedonia and Thrace, these tobacco areas have limited potential for conversion and other off-farm activities.

| 62. | The examination in the external evaluation report (see ECA’s footnote 25) demonstrates that the national reserve did not in any way hamper the continued restructuring of the tobacco holdings. The area and number of holdings have constantly decreased. |
| --- | --- |

62.

The examination in the external evaluation report (see ECA’s footnote 25) demonstrates that the national reserve did not in any way hamper the continued restructuring of the tobacco holdings. The area and number of holdings have constantly decreased.

| 63. | Enforced reductions of all quotas to create the national reserve did not exacerbate the situation as quota reductions were limited to only 0,5 to 2 % and were proportional to the quota volume. However, the level of allocations from the national reserve was sometimes insufficient to ensure the viability of new producers. The administrative burden also increased. The measure became an option for the Member States from the 2002 harvest year onwards. |
| --- | --- |

63.

Enforced reductions of all quotas to create the national reserve did not exacerbate the situation as quota reductions were limited to only 0,5 to 2 % and were proportional to the quota volume. However, the level of allocations from the national reserve was sometimes insufficient to ensure the viability of new producers. The administrative burden also increased. The measure became an option for the Member States from the 2002 harvest year onwards.

| 64 to 65. | The auction system could possibly have had a role in the producing Member States where the number of first processors was sufficient to allow fair competition (e.g. in Italy, Greece or Spain). In Greece and Italy however, small first processors, which feared too much competition from larger firms, considered the bidding system not in their interest. In the Member States with a highly concentrated structure of the first processing industry the auction system is more difficult to set up. |
| --- | --- |

64 to 65.

The auction system could possibly have had a role in the producing Member States where the number of first processors was sufficient to allow fair competition (e.g. in Italy, Greece or Spain). In Greece and Italy however, small first processors, which feared too much competition from larger firms, considered the bidding system not in their interest. In the Member States with a highly concentrated structure of the first processing industry the auction system is more difficult to set up.

| 66. | The calculation and distribution of the national reserve increased the workload of the national administrations. In 2001, therefore, the Commission proposed abolishing the national reserve. The Council decided that the reserve could remain an option for the Member States. Since 2002, most Member States have abandoned the national reserve.
  Compared to the situation before the reform, the national authorities had a lower workload because they only had to pay premium amounts to producer groups. Producer groups were responsible for distributing payments to individual producers. Furthermore, computerised information systems considerably facilitated data management. In practice, however, some Member States preferred to handle the premium payment themselves. It is true that control measures had increased with the 1998 reform. |
| --- | --- |

66.

The calculation and distribution of the national reserve increased the workload of the national administrations. In 2001, therefore, the Commission proposed abolishing the national reserve. The Council decided that the reserve could remain an option for the Member States. Since 2002, most Member States have abandoned the national reserve.

Compared to the situation before the reform, the national authorities had a lower workload because they only had to pay premium amounts to producer groups. Producer groups were responsible for distributing payments to individual producers. Furthermore, computerised information systems considerably facilitated data management. In practice, however, some Member States preferred to handle the premium payment themselves. It is true that control measures had increased with the 1998 reform.

| 68. | The matters referred to by the Court are currently being investigated by the Commission’s departments. |
| --- | --- |

68.

The matters referred to by the Court are currently being investigated by the Commission’s departments.

| 69. | Given the overcapacity in the processing sector in Spain and the concentration of most of it in one first processor, the Commission considers that production capacity is not the leading factor in the contractual relation between parties. |
| --- | --- |

69.

Given the overcapacity in the processing sector in Spain and the concentration of most of it in one first processor, the Commission considers that production capacity is not the leading factor in the contractual relation between parties.

| 70. | The Italian global three-year price agreement is one of the elements on which the Commission has based its Statement of Objections (see point X). With regard to the situation in Greece the Commission is currently assessing whether the matters referred to by the Court and those which the Commission identified in the course of its subsequent investigation represent an infringement of Article 81 of the EC Treaty. |
| --- | --- |

70.

The Italian global three-year price agreement is one of the elements on which the Commission has based its Statement of Objections (see point X). With regard to the situation in Greece the Commission is currently assessing whether the matters referred to by the Court and those which the Commission identified in the course of its subsequent investigation represent an infringement of Article 81 of the EC Treaty.

| 72. | The Member States are responsible for approval of first processors (and, where necessary, withdrawal thereof). This has been checked in audits by the audit services, in particular to verify the existence of proper approval of first processors authorised to sign cultivation contracts with producer groups.
  Particular attention was paid to checks on areas to be planted with tobacco, defined as a key control by the audit services, as the audit reports show. |
| --- | --- |

72.

The Member States are responsible for approval of first processors (and, where necessary, withdrawal thereof). This has been checked in audits by the audit services, in particular to verify the existence of proper approval of first processors authorised to sign cultivation contracts with producer groups.

Particular attention was paid to checks on areas to be planted with tobacco, defined as a key control by the audit services, as the audit reports show.

| 73. | The Commission carried out a series of audits in 2001 and 2003 which revealed some findings similar to those made by the Court of Auditors and which have been taken into account in the ongoing clearance of accounts procedures. |
| --- | --- |

73.

The Commission carried out a series of audits in 2001 and 2003 which revealed some findings similar to those made by the Court of Auditors and which have been taken into account in the ongoing clearance of accounts procedures.

| 74. | Council Regulation (EC) No 1258/1999 provides that, before a decision to refuse financing is taken, the results of the Commission’s checks and the replies of the Member State concerned shall be notified in writing, after which the two parties shall endeavour to reach agreement on the action to be taken. For all audits carried out in 2001, bilateral procedures took place. The Commission, noting that the procedures for France and Germany have been completed, is aware that there are some delays with certain dossiers in other Member States and will endeavour to complete them as soon as possible. |
| --- | --- |

74.

Council Regulation (EC) No 1258/1999 provides that, before a decision to refuse financing is taken, the results of the Commission’s checks and the replies of the Member State concerned shall be notified in writing, after which the two parties shall endeavour to reach agreement on the action to be taken. For all audits carried out in 2001, bilateral procedures took place. The Commission, noting that the procedures for France and Germany have been completed, is aware that there are some delays with certain dossiers in other Member States and will endeavour to complete them as soon as possible.

MONITORING AND EVALUATION OF THE REFORMED CMO

| 76. | The Commission notes the Court of Auditors proposal concerning the issue of ‘key controls’. However, the Commission defined the key controls to be carried out in the tobacco sector in 2001 and is of the opinion that they cover the essential controls foreseen by the Regulation. |
| --- | --- |

76.

The Commission notes the Court of Auditors proposal concerning the issue of ‘key controls’. However, the Commission defined the key controls to be carried out in the tobacco sector in 2001 and is of the opinion that they cover the essential controls foreseen by the Regulation.

| 77. | From the information gathered in the audits by its departments and the subsequent clearance of accounts procedures, the Commission has been unable to conclude that the similarity in moisture content results from a lack of compliance with the control procedures in Greece. |
| --- | --- |

77.

From the information gathered in the audits by its departments and the subsequent clearance of accounts procedures, the Commission has been unable to conclude that the similarity in moisture content results from a lack of compliance with the control procedures in Greece.

| 78. | The audit services have drawn up a programme to check expenditure in the tobacco sector in all Member States with sizeable production (Italy, Greece, Spain, France) over the years 2001 and 2003; some points raised by the Court that were already known to the Commission have been checked. |
| --- | --- |

78.

The audit services have drawn up a programme to check expenditure in the tobacco sector in all Member States with sizeable production (Italy, Greece, Spain, France) over the years 2001 and 2003; some points raised by the Court that were already known to the Commission have been checked.

| 79. | The Financial Regulation and its implementing rules provide for regular evaluation, but not on an annual basis. It cannot therefore be expected that an evaluation or related information on each budget line or spending programme will be found in the material provided for by the Commission in the annual budgetary procedure. The Commission applies the legislation in force in order to quantify the annual budgetary requirements. Evaluation results can be used to improve the budgetary procedures but only after amendment of existing legislation. |
| --- | --- |

79.

The Financial Regulation and its implementing rules provide for regular evaluation, but not on an annual basis. It cannot therefore be expected that an evaluation or related information on each budget line or spending programme will be found in the material provided for by the Commission in the annual budgetary procedure. The Commission applies the legislation in force in order to quantify the annual budgetary requirements. Evaluation results can be used to improve the budgetary procedures but only after amendment of existing legislation.

| 80. | The Commission, however, systematically informs the budgetary authority each year about all evaluation activities carried out in a specific document entitled ‘Annual Evaluation Review’. In the case of tobacco, an evaluation of the CMO was carried out by the Commission departments in 2002 and subsequently reported in the Annual Evaluation Review 2002. In addition, the full report was published on the Commission’s EUROPA website. |
| --- | --- |

80.

The Commission, however, systematically informs the budgetary authority each year about all evaluation activities carried out in a specific document entitled ‘Annual Evaluation Review’. In the case of tobacco, an evaluation of the CMO was carried out by the Commission departments in 2002 and subsequently reported in the Annual Evaluation Review 2002. In addition, the full report was published on the Commission’s EUROPA website.

| 83. | Article 54 of Regulation (EC) No 2848/98 does not specify a deadline for the publication of a list of approved first processors. |
| --- | --- |

83.

Article 54 of Regulation (EC) No 2848/98 does not specify a deadline for the publication of a list of approved first processors.

| 84 and 85. | Article 26 of Regulation (EEC) No 2075/92 required the Commission to submit a report on the functioning of the common organisation of the market in raw tobacco to the European Parliament and to the Council before 1 April 2002. The Commission submitted the requested report (10) in November 2002, seven months behind deadline.
  In the meantime, the Commission had employed an external evaluator to examine the CMO. This evaluation (11) was available in October 2003. Furthermore, in preparation for a reform of the raw tobacco sector, the Commission carried out an Extended Impact Assessment (12), which was completed on 23 September 2003. |
| --- | --- |

84 and 85.

Article 26 of Regulation (EEC) No 2075/92 required the Commission to submit a report on the functioning of the common organisation of the market in raw tobacco to the European Parliament and to the Council before 1 April 2002. The Commission submitted the requested report (10) in November 2002, seven months behind deadline.

In the meantime, the Commission had employed an external evaluator to examine the CMO. This evaluation (11) was available in October 2003. Furthermore, in preparation for a reform of the raw tobacco sector, the Commission carried out an Extended Impact Assessment (12), which was completed on 23 September 2003.

| 86. | The Commission considers that other elements of the evaluation report’s conclusions should be considered as well (see Chapter 9, pp. 212 to 220):






  (a) | with respect to the ‘lack of reliable information’, the evaluator referred only to insufficient data on processed production, stocks, and marketed quantities by first processors (see paragraph 4.1.5. in the Evaluation report, p. 46).
  The CMO instruments helped improve the balance between supply and demand; however, the information available did not show the precise extent to which the CMO had influenced the balance of supply and demand (see Evaluation report, p. 212, final three paragraphs); |
| --- | --- | --- |

86.

The Commission considers that other elements of the evaluation report’s conclusions should be considered as well (see Chapter 9, pp. 212 to 220):

(a)

with respect to the ‘lack of reliable information’, the evaluator referred only to insufficient data on processed production, stocks, and marketed quantities by first processors (see paragraph 4.1.5. in the Evaluation report, p. 46).

The CMO instruments helped improve the balance between supply and demand; however, the information available did not show the precise extent to which the CMO had influenced the balance of supply and demand (see Evaluation report, p. 212, final three paragraphs);

| (c) | only the quality/price classification grids were not homogeneous and highly subjective (the statement did not relate to all data) (see Evaluation report, p. 213, third paragraph). Tobacco professionals however indicated that there had been improvements in the quality grades of tobacco produced (their degree of satisfaction had improved by 30 %) (see Evaluation report, p. 213, seventh paragraph); |
| --- | --- |

(c)

only the quality/price classification grids were not homogeneous and highly subjective (the statement did not relate to all data) (see Evaluation report, p. 213, third paragraph). Tobacco professionals however indicated that there had been improvements in the quality grades of tobacco produced (their degree of satisfaction had improved by 30 %) (see Evaluation report, p. 213, seventh paragraph);

| (d) | the objective of ensuring a fair income was evaluated, but the result must be considered with care due to limitations of data; it was stated that the support system allowed tobacco producers to obtain a better income compared to the income of other farming types analysed. As income was largely determined by farm size, restructuring helped improve income (see Evaluation report, p. 215, fifth and second last paragraph; p. 216, fourth paragraph); |
| --- | --- |

(d)

the objective of ensuring a fair income was evaluated, but the result must be considered with care due to limitations of data; it was stated that the support system allowed tobacco producers to obtain a better income compared to the income of other farming types analysed. As income was largely determined by farm size, restructuring helped improve income (see Evaluation report, p. 215, fifth and second last paragraph; p. 216, fourth paragraph);

| (e) | in areas where tobacco production was critical for rural activity, tobacco-related activities allowed by the Community support had a large impact on employment (see Evaluation report, p. 217, eighth paragraph); |
| --- | --- |

(e)

in areas where tobacco production was critical for rural activity, tobacco-related activities allowed by the Community support had a large impact on employment (see Evaluation report, p. 217, eighth paragraph);

| (f) | the research projects financed by the Fund have produced valid results, but few of the conclusions have been passed on to producers (see Evaluation report, p. 219, sixth paragraph). |
| --- | --- |

(f)

the research projects financed by the Fund have produced valid results, but few of the conclusions have been passed on to producers (see Evaluation report, p. 219, sixth paragraph).

As regards the impact of the CMO, the Commission would also like to point out that the measures launched in 2002 under the Community Tobacco Fund have been shown to have an impact on public awareness of the negative impact of tobacco consumption.

| 87. | The Commission recognises that the evaluation report pointed out weaknesses, but is nevertheless of the opinion that the evaluation report demonstrates that the CMO instruments have improved supply versus demand, improved quality and enhanced continued restructuring of holdings. Sector management efficiency improved, although some weaknesses remain. The continuity of support through aid has permitted growers to survive. Prices have increased, but not to a level allowing production costs to be covered. |
| --- | --- |

87.

The Commission recognises that the evaluation report pointed out weaknesses, but is nevertheless of the opinion that the evaluation report demonstrates that the CMO instruments have improved supply versus demand, improved quality and enhanced continued restructuring of holdings. Sector management efficiency improved, although some weaknesses remain. The continuity of support through aid has permitted growers to survive. Prices have increased, but not to a level allowing production costs to be covered.

FURTHER REFORM OF THE CMO

| 88 to 90. | The Commission proposed a new reform of the CMO in a comprehensive, in-depth procedure which produced numerous analyses, all of which are available on the Commission website:






  — | an economic report on the tobacco sector and the CMO, |
| --- | --- | --- |

88 to 90.

The Commission proposed a new reform of the CMO in a comprehensive, in-depth procedure which produced numerous analyses, all of which are available on the Commission website:

—

an economic report on the tobacco sector and the CMO,

| — | an extended impact assessment on three different reform options involving six months of the collaboration with experts from 16 directorates-general, |
| --- | --- |

—

an extended impact assessment on three different reform options involving six months of the collaboration with experts from 16 directorates-general,

| — | in this context, a tobacco forum was organised in June 2003 to allow all stakeholders to comment, |
| --- | --- |

—

in this context, a tobacco forum was organised in June 2003 to allow all stakeholders to comment,

| — | a seminar was also organised in November 2003 on the same principles, for all products concerned by the reform proposal (olive oil, cotton and tobacco). |
| --- | --- |

—

a seminar was also organised in November 2003 on the same principles, for all products concerned by the reform proposal (olive oil, cotton and tobacco).

On the basis of these analyses and organised debates the Commission drew up the legislative proposal that it submitted to the Council and which was agreed on 22 April 2004.

During a four-year transition period, starting in 2006, at least 40 % of the tobacco premiums have to be included in the decoupled single payment for farmers. Member States may decide to retain up to 60 % as a coupled payment. The coupled payment has to be granted in such a way as to ensure equal treatment between farmers and/or according to objective criteria such as for tobacco producers situated in Objective I regions or for tobacco farmers producing varieties of a certain quality. Further criteria may be considered in the future. After the four year transition period, from 2010, tobacco aid will be completely decoupled from production. 50 % will be transferred to the single farm payment and the remaining 50 % will be used for restructuring programmes in tobacco-producing regions under the rural development policy.

In 2006, the reform will start with the transfer of all or part of the current tobacco premium into entitlements for the single payment.

In 2006 and 2007, information actions under the Community Tobacco Fund will be financed with a deduction of 4 % and 5 % respectively of the coupled payments.

| 92. | The introduction of decoupling will help improve producers’ market orientation and considerably simplify the tobacco regime. |
| --- | --- |

92.

The introduction of decoupling will help improve producers’ market orientation and considerably simplify the tobacco regime.

| 94. | The reform adopted will allow application of conditionality and thus improved respect of environmental requirements. |
| --- | --- |

94.

The reform adopted will allow application of conditionality and thus improved respect of environmental requirements.

CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS

| 96 and 97. | The Commission cannot endorse a number of conclusions of the Court.
  The Commission’s proposals for the 1998 reform were based on the most reliable data which could be obtained at the time and its analysis of the market was adequate.
  The CMO instruments have contributed to a better quantitative balance between supply and demand. The 1998 reform has led to a sharp decrease in the production of the two lowest quality tobacco variety groups with limited outlets and favoured production of variety groups in demand on the market. The variable premium encouraged farmers to produce a better quality and professionals have indicated that quality has improved. Prices, although equally influenced by supply and demand, show a tendency to increase.
  The issue of the lack of alternative crops has to be seen in relation to the whole production chain and not just primary growing of tobacco on the farm. In some regions, local communities have become so dependent on tobacco that conversion to other productions would only be possible over a considerable period of time.
  The interdepartmental consultation on reform of the CMO carried out in 1998 followed normal practice within the Commission at the time. Nevertheless, the Commission has since introduced a much more elaborate system of interdepartmental collaboration.
  Clearly, the tobacco support regime in place prior to the 1998 reform was not geared to solving the key problem in the sector: the growing of qualities which were not suited to the market. The 1998 reform helped significantly reduce the production of the two tobacco groups facing the biggest marketing problems. The problem should be fully addressed by the 2004 reform. The decoupled premium means producers can decide to produce what the market demands.
  The Commission does not share the Court’s conclusion that the continuation of the existing aid scheme was not justified, given the findings presented in this report. |
| --- | --- |

96 and 97.

The Commission cannot endorse a number of conclusions of the Court.

The Commission’s proposals for the 1998 reform were based on the most reliable data which could be obtained at the time and its analysis of the market was adequate.

The CMO instruments have contributed to a better quantitative balance between supply and demand. The 1998 reform has led to a sharp decrease in the production of the two lowest quality tobacco variety groups with limited outlets and favoured production of variety groups in demand on the market. The variable premium encouraged farmers to produce a better quality and professionals have indicated that quality has improved. Prices, although equally influenced by supply and demand, show a tendency to increase.

The issue of the lack of alternative crops has to be seen in relation to the whole production chain and not just primary growing of tobacco on the farm. In some regions, local communities have become so dependent on tobacco that conversion to other productions would only be possible over a considerable period of time.

The interdepartmental consultation on reform of the CMO carried out in 1998 followed normal practice within the Commission at the time. Nevertheless, the Commission has since introduced a much more elaborate system of interdepartmental collaboration.

Clearly, the tobacco support regime in place prior to the 1998 reform was not geared to solving the key problem in the sector: the growing of qualities which were not suited to the market. The 1998 reform helped significantly reduce the production of the two tobacco groups facing the biggest marketing problems. The problem should be fully addressed by the 2004 reform. The decoupled premium means producers can decide to produce what the market demands.

The Commission does not share the Court’s conclusion that the continuation of the existing aid scheme was not justified, given the findings presented in this report.

| 98. | Prevention of tobacco smoking became one of the main political priorities after 1 October 1999 and started impacting on the way the Fund was managed. The effects started to become visible only after 2001. For instance, the significant campaign ‘Feel free to say no’, is strong evidence of the Commission goals in this respect.
  The Commission chose to set the buy-back price initially at a low level and gradually increased this level in order to improve the performance of the buy-back instrument and to practise sound financial management. The cumulated quantity bought back might be low in terms of percentage of the total, but both buy-back and transfer of thresholds have led to a decrease of the low quality variety groups. In addition, between 1999 and 2002, the buy-back procedure favoured restructuring of production.
  The Commission investigated the risk of limitation of free competition by inappropriate price arrangements between first processors and producer organisations. As regards Spain and Italy these practices as well as others discovered during the investigation led the Commission to address a Statement of Objections to representatives of producers and processors. For Greece, the investigation is still ongoing.
  Since 2003, Member States have set up reconversion programmes under the Community Tobacco Fund. Actions to convert producers to other crops or economic activities as well as studies on the possibilities of such conversion or actions of general interest are financed by the Community Tobacco Fund. In 2003, 192 individual reconversion projects and 17 studies or actions of common interest have started. In 2004, 498 individual reconversion actions and 10 studies or actions of common interest are being financed.
  Concerning the under-utilisation of the Tobacco Fund, the payments during the first five years 1996 to 2000 amounted on average to 17 % of the available funding. Over the last three years the rate of utilisation has increased constantly to reach 65 % in 2003. The shortcomings in the management of the Fund identified in the past have been corrected. |
| --- | --- |

98.

Prevention of tobacco smoking became one of the main political priorities after 1 October 1999 and started impacting on the way the Fund was managed. The effects started to become visible only after 2001. For instance, the significant campaign ‘Feel free to say no’, is strong evidence of the Commission goals in this respect.

The Commission chose to set the buy-back price initially at a low level and gradually increased this level in order to improve the performance of the buy-back instrument and to practise sound financial management. The cumulated quantity bought back might be low in terms of percentage of the total, but both buy-back and transfer of thresholds have led to a decrease of the low quality variety groups. In addition, between 1999 and 2002, the buy-back procedure favoured restructuring of production.

The Commission investigated the risk of limitation of free competition by inappropriate price arrangements between first processors and producer organisations. As regards Spain and Italy these practices as well as others discovered during the investigation led the Commission to address a Statement of Objections to representatives of producers and processors. For Greece, the investigation is still ongoing.

Since 2003, Member States have set up reconversion programmes under the Community Tobacco Fund. Actions to convert producers to other crops or economic activities as well as studies on the possibilities of such conversion or actions of general interest are financed by the Community Tobacco Fund. In 2003, 192 individual reconversion projects and 17 studies or actions of common interest have started. In 2004, 498 individual reconversion actions and 10 studies or actions of common interest are being financed.

Concerning the under-utilisation of the Tobacco Fund, the payments during the first five years 1996 to 2000 amounted on average to 17 % of the available funding. Over the last three years the rate of utilisation has increased constantly to reach 65 % in 2003. The shortcomings in the management of the Fund identified in the past have been corrected.

| 99. | The Commission notes the extended list of key controls now proposed by the Court. However, the Commission defined the key controls to be carried out in the tobacco sector in 2001 and is of the opinion that they cover the essential controls laid down in the Regulation.
  Regarding the criticism of the lack of action taken by the Commission, Council Regulation (EC) No 1258/1999 provides that, before a decision to refuse financing is taken, the results of the Commission’s checks and the replies of the Member State concerned are to be notified in writing, after which the two parties must endeavour to reach agreement on the action to be taken. For all audits carried out in 2001, bilateral procedures took place. The Commission, while noting that the procedures for France and Germany have been completed, is aware that there are some delays with certain dossiers in other Member States and will strive to complete them as soon as possible.
  Hence, the Commission has taken appropriate steps as provided for by the existing legal framework and the statement by the Court that the Commission did not take corrective actions when required is not accurate. |
| --- | --- |

99.

The Commission notes the extended list of key controls now proposed by the Court. However, the Commission defined the key controls to be carried out in the tobacco sector in 2001 and is of the opinion that they cover the essential controls laid down in the Regulation.

Regarding the criticism of the lack of action taken by the Commission, Council Regulation (EC) No 1258/1999 provides that, before a decision to refuse financing is taken, the results of the Commission’s checks and the replies of the Member State concerned are to be notified in writing, after which the two parties must endeavour to reach agreement on the action to be taken. For all audits carried out in 2001, bilateral procedures took place. The Commission, while noting that the procedures for France and Germany have been completed, is aware that there are some delays with certain dossiers in other Member States and will strive to complete them as soon as possible.

Hence, the Commission has taken appropriate steps as provided for by the existing legal framework and the statement by the Court that the Commission did not take corrective actions when required is not accurate.

| 100. | The Commission’s monitoring proved to be satisfactory. In 2002, the Commission proposed an adjustment of the CMO instruments (premium, guarantee thresholds and Tobacco Fund actions) in order to improve market orientation.
  The tobacco regime was evaluated in 2002. This complies with the Financial Regulation and its implementation rules, which foresee regular evaluation, although not on an annual basis. |
| --- | --- |

100.

The Commission’s monitoring proved to be satisfactory. In 2002, the Commission proposed an adjustment of the CMO instruments (premium, guarantee thresholds and Tobacco Fund actions) in order to improve market orientation.

The tobacco regime was evaluated in 2002. This complies with the Financial Regulation and its implementation rules, which foresee regular evaluation, although not on an annual basis.

| 101. | Article 26 of Regulation (EEC) No 2075/92 required the Commission to submit a report on the functioning of the common organisation of the market in raw tobacco to the European Parliament and to the Council before 1 April 2002. The Commission submitted the requested report (13) in November 2002, seven months behind deadline.
  In the meantime, the Commission had employed an external evaluator to examine the CMO. This evaluation (14) was available in October 2003. Furthermore, in preparation for a reform of the raw tobacco sector, the Commission carried out an Extended Impact Assessment (15) which was completed on 23 September 2003. |
| --- | --- |

101.

Article 26 of Regulation (EEC) No 2075/92 required the Commission to submit a report on the functioning of the common organisation of the market in raw tobacco to the European Parliament and to the Council before 1 April 2002. The Commission submitted the requested report (13) in November 2002, seven months behind deadline.

In the meantime, the Commission had employed an external evaluator to examine the CMO. This evaluation (14) was available in October 2003. Furthermore, in preparation for a reform of the raw tobacco sector, the Commission carried out an Extended Impact Assessment (15) which was completed on 23 September 2003.

| 102. | Endeavours to ensure improved consistency between Community policy in the tobacco sector and the public health sector while also ensuring sustainable development prospects in tobacco regions have been a key element of the reform of the tobacco sector proposed by the Commission in 2003. The Council’s approval of the reform on 22 April 2004, in particular of the new mechanisms for decoupling direct aid and the restructuring envelope proposed by the Commission represents a fundamental change to the regime which should allow it to achieve these objectives in their entirety.
  In the hope of abolishing some of the existing mechanisms of coupled payments which have proved lacking, as the Court points out, the Commission has proposed a new regime which, in line with the Court’s wishes, aims to:






  — | improve market orientation and quality, and increase the prices paid to producers, |
| --- | --- | --- |

102.

Endeavours to ensure improved consistency between Community policy in the tobacco sector and the public health sector while also ensuring sustainable development prospects in tobacco regions have been a key element of the reform of the tobacco sector proposed by the Commission in 2003. The Council’s approval of the reform on 22 April 2004, in particular of the new mechanisms for decoupling direct aid and the restructuring envelope proposed by the Commission represents a fundamental change to the regime which should allow it to achieve these objectives in their entirety.

In the hope of abolishing some of the existing mechanisms of coupled payments which have proved lacking, as the Court points out, the Commission has proposed a new regime which, in line with the Court’s wishes, aims to:

—

improve market orientation and quality, and increase the prices paid to producers,

| — | improve the effectiveness of income support for farmers without increasing overall support, |
| --- | --- |

—

improve the effectiveness of income support for farmers without increasing overall support,

| — | improve support for research and development into alternative and diversified production, |
| --- | --- |

—

improve support for research and development into alternative and diversified production,

| — | improve consistency with Community public health policy and its policy in favour of developing countries, |
| --- | --- |

—

improve consistency with Community public health policy and its policy in favour of developing countries,

| — | simplify the regime and its management. |
| --- | --- |

—

simplify the regime and its management.

| 103. | The 1998 reform was based on a preliminary report from 1996. The reform of the tobacco sector proposed by the Commission in 2003 was based on data from improved statistics sources. This reform was also the subject of a prior extended impact assessment to analyse all likely impacts of the three different reform options. |
| --- | --- |

103.

The 1998 reform was based on a preliminary report from 1996. The reform of the tobacco sector proposed by the Commission in 2003 was based on data from improved statistics sources. This reform was also the subject of a prior extended impact assessment to analyse all likely impacts of the three different reform options.

| 104. | The Commission would like to emphasise that, for reform to be successful and effective, it must be acceptable socially, economically and environmentally. This assumes that the production and processing structures will be allowed to adapt to the new economic and regulatory environment.
  Taking these constraints into account the Commission proposed an in-depth reform of the common organisation of the market in tobacco which the Council adopted in April 2004. As the Court points out (and as the Commission explained in response to question 102), rapid introduction of this reform will help eradicate the weaknesses identified by the Court while avoiding a disruptive impact on tobacco-producing regions. |
| --- | --- |

104.

The Commission would like to emphasise that, for reform to be successful and effective, it must be acceptable socially, economically and environmentally. This assumes that the production and processing structures will be allowed to adapt to the new economic and regulatory environment.

Taking these constraints into account the Commission proposed an in-depth reform of the common organisation of the market in tobacco which the Council adopted in April 2004. As the Court points out (and as the Commission explained in response to question 102), rapid introduction of this reform will help eradicate the weaknesses identified by the Court while avoiding a disruptive impact on tobacco-producing regions.

| 105. | As pointed out by the Court, the Commission proposed a reform in 2003 which aims to phase out the weaknesses of the existing regime. The Council came to an agreement on this proposal on 22 April 2004. From 2006 to 2009, the Council decided on a transitional period with at least 40 % of direct aid payments decoupled. The Commission will ensure that the gradual introduction of decoupling, which will involve the coexistence of coupled and decoupled payments over a four-year period, is carried out in compliance with the provisions of the regulations adopted. |
| --- | --- |

105.

As pointed out by the Court, the Commission proposed a reform in 2003 which aims to phase out the weaknesses of the existing regime. The Council came to an agreement on this proposal on 22 April 2004. From 2006 to 2009, the Council decided on a transitional period with at least 40 % of direct aid payments decoupled. The Commission will ensure that the gradual introduction of decoupling, which will involve the coexistence of coupled and decoupled payments over a four-year period, is carried out in compliance with the provisions of the regulations adopted.

| 106. | The Commission has issued Statements of Objections concerning alleged cartels in the raw tobacco markets in Spain and Italy (in December 2003 and February 2004 respectively). These Statements of Objections contain the preliminary conclusions of the Commission’s investigations on alleged anti-competitive behaviour by producer groups and processors in the two Member States which started in October 2001 and January 2002 respectively. Issuing a statement of objections is a preliminary step in the procedure that may lead to the adoption of a prohibition decision imposing fines on the companies concerned. |
| --- | --- |

106.

The Commission has issued Statements of Objections concerning alleged cartels in the raw tobacco markets in Spain and Italy (in December 2003 and February 2004 respectively). These Statements of Objections contain the preliminary conclusions of the Commission’s investigations on alleged anti-competitive behaviour by producer groups and processors in the two Member States which started in October 2001 and January 2002 respectively. Issuing a statement of objections is a preliminary step in the procedure that may lead to the adoption of a prohibition decision imposing fines on the companies concerned.

---

(1)  Ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par kopīgu tirgus organizāciju jēltabakas nozarē. Dokuments SEK(2002) 1183, 6.11.2002.

(2)  Jēltabakas tirgus kopīgās organizācijas vērtējums. COGEA, 2003. Roma.

(3)  Tabakas nozare, paplašinātais ietekmes novērtējums. KOM(2003) 554 galīgā versija; SEK(2003) 1023, 2003.

(4)  Tobacco Sector, Extended Impact Assessment, 23.9.2003 (COM(2003) 554 final, SEC(2003) 1023).

(5)  Tobacco Sector, Extended Impact Assessment, 23.9.2003 (COM(2003) 554 final, SEC(2003) 1023).

(6)  EUR 7 600 equivalent to EUR 963 million divided by 126 000 people working in the tobacco sector.

(7)  Evaluation of the common organisation of the market in raw tobacco. COGEA, 2003. Rome. 220 pp.

(8)  Report from the Commission to the Council on the common organisation of the market in raw tobacco (COM(96) 554 final, 18.12.1996).

(9)  According to FADN, the most common farm income indicators are net added value per annual working unit or the family farm income. The calculation procedure is described under http://europa.eu.int/comm/agriculture/rica/annex002_en.cfm.

(10)  Report to the European Parliament and the Council on the operation of the common organisation of the market in raw tobacco, SEC(2002) 1183, 6.11.2002.

(11)  Evaluation of the common organisation of the market in raw tobacco, COGEA, 2003. Rome. 220 pp.

(12)  Tobacco sector, Extended Impact Assessment, COM(2003) 554 final, SEC(2003) 1023.

(13)  Report to the European Parliament and the Council on the operation of the common organisation of the market in raw tobacco, SEC(2002) 1183, 6.11.2002.

(14)  Evaluation of the common organisation of the market in raw tobacco, COGEA, 2003. Rome. 220 pp.

(15)  Tobacco sector, Extended Impact Assessment, COM(2003) 554 final, SEC(2003) 1023.

---

| 17.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 41/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 41/35

---

ZIŅOJUMS

par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

(2005/C 41/02)

SATURS

| 1. | IEVADS |
| --- | --- |

1.

| 2.-6. | PALĀTAS ATZINUMS |
| --- | --- |

2.-6.

| 3. | Pārskatu ticamība |
| --- | --- |

3.

| 4.-6. | Pakārtoto darījumu likumība un pareizība |
| --- | --- |

4.-6.

| 7.-16. | APSVĒRUMI |
| --- | --- |

7.-16.

1.–4. tabula

Aģentūras atbildes

IEVADS

| 1. | Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra, turpmāk tekstā – “Aģentūra”, tika izveidota ar Padomes 1996. gada 25. jūlija Regulu (EK) Nr. 1628/96 (1). Minēto regulu aizstāja ar Padomes 2000. gada 5. decembra Regulu (EK) Nr. 2667/2000 (2). Aģentūra, ko izveidoja 2000. gada februārī, sākotnēji atbildēja par ES atbalsta programmu vadību Kosovā. Pēc Aģentūras pilnvaru paplašināšanas 2001. un 2002. gadā tās darbība ietver arī Serbiju un Melnkalni un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku (BDMR). Aģentūras galvenais birojs atrodas Salonikos, un tai ir operatīvie centri Belgradā, Podgoricā, Prištinā un Skopjē. Aģentūra īsteno programmas, lai veicinātu iestāžu darbību un labu pārvaldību, sekmētu tirgus ekonomikas un nozīmīgas infrastruktūras attīstību un stiprinātu pilsonisko sabiedrību. Pamatojoties uz Aģentūras sniegto informāciju, 1. tabulā apkopotas Aģentūras pilnvaras un darbības. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra, turpmāk tekstā – “Aģentūra”, tika izveidota ar Padomes 1996. gada 25. jūlija Regulu (EK) Nr. 1628/96 (1). Minēto regulu aizstāja ar Padomes 2000. gada 5. decembra Regulu (EK) Nr. 2667/2000 (2). Aģentūra, ko izveidoja 2000. gada februārī, sākotnēji atbildēja par ES atbalsta programmu vadību Kosovā. Pēc Aģentūras pilnvaru paplašināšanas 2001. un 2002. gadā tās darbība ietver arī Serbiju un Melnkalni un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku (BDMR). Aģentūras galvenais birojs atrodas Salonikos, un tai ir operatīvie centri Belgradā, Podgoricā, Prištinā un Skopjē. Aģentūra īsteno programmas, lai veicinātu iestāžu darbību un labu pārvaldību, sekmētu tirgus ekonomikas un nozīmīgas infrastruktūras attīstību un stiprinātu pilsonisko sabiedrību. Pamatojoties uz Aģentūras sniegto informāciju, 1. tabulā apkopotas Aģentūras pilnvaras un darbības.

PALĀTAS ATZINUMS

| 2. | Palāta ir izskatījusi Aģentūras gada pārskatus un pakārtotos darījumus par 2003. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu. Palāta revīziju veica saskaņā ar savu revīzijas politiku un standartiem, kas ir balstīti uz vispārpieņemtajiem starptautiskajiem revīzijas standartiem, tomēr pielāgoti Kopienas īpašajiem apstākļiem. Tādējādi Palāta ir guvusi pamatotu pārliecību par turpmāk izklāstīto Palātas atzinumu. |
| --- | --- |

2.

Palāta ir izskatījusi Aģentūras gada pārskatus un pakārtotos darījumus par 2003. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu. Palāta revīziju veica saskaņā ar savu revīzijas politiku un standartiem, kas ir balstīti uz vispārpieņemtajiem starptautiskajiem revīzijas standartiem, tomēr pielāgoti Kopienas īpašajiem apstākļiem. Tādējādi Palāta ir guvusi pamatotu pārliecību par turpmāk izklāstīto Palātas atzinumu.

Pārskatu ticamība

| 3. | Palāta uzskata, ka Aģentūras pārskati nesniedz skaidru un patiesu priekšstatu par Aģentūras saimniecisko un finansiālo stāvokli (sk. 8. un 10. punktu). |
| --- | --- |

3.

Palāta uzskata, ka Aģentūras pārskati nesniedz skaidru un patiesu priekšstatu par Aģentūras saimniecisko un finansiālo stāvokli (sk. 8. un 10. punktu).

Pakārtoto darījumu likumība un pareizība

| 4. | Tā kā trūkst vajadzīgās informācijas par to līdzekļu galīgo izlietojumu, kurus Aģentūra uzticēja gan valsts, gan starptautiskām ārējām struktūrām, Palāta nespēj sniegt atzinumu par likumību un pareizību attiecībā uz darījumiem, kas notikuši ar 2003. gadā veiktajiem maksājumiem 21,4 miljonu EUR apmērā (sk. 15. punktu). Tomēr, neskarot tālāk 5. un 6. punktā izteiktās piezīmes, Palāta uzskata, ka saistībā ar Aģentūras gada pārskatiem pārējie pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

4.

Tā kā trūkst vajadzīgās informācijas par to līdzekļu galīgo izlietojumu, kurus Aģentūra uzticēja gan valsts, gan starptautiskām ārējām struktūrām, Palāta nespēj sniegt atzinumu par likumību un pareizību attiecībā uz darījumiem, kas notikuši ar 2003. gadā veiktajiem maksājumiem 21,4 miljonu EUR apmērā (sk. 15. punktu). Tomēr, neskarot tālāk 5. un 6. punktā izteiktās piezīmes, Palāta uzskata, ka saistībā ar Aģentūras gada pārskatiem pārējie pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 5. | Saistībā ar maksājumiem Palāta ievēroja kļūdas, kas pieļautas attiecībā uz apliecinošo dokumentu derīgumu, līgumu noteikumu ievērošanu un valsts iestāžu pilnvaru deleģēšanu (sk. 13. punktu). |
| --- | --- |

5.

Saistībā ar maksājumiem Palāta ievēroja kļūdas, kas pieļautas attiecībā uz apliecinošo dokumentu derīgumu, līgumu noteikumu ievērošanu un valsts iestāžu pilnvaru deleģēšanu (sk. 13. punktu).

| 6. | Saistībā ar tiesību piešķiršanu slēgt līgumus katrā piektajā pārbaudītajā darījumā Palāta atklāja novirzes procedūru piemērošanā, kas liek apšaubīt principu par vienlīdzīgām iespējām konkursu dalībniekiem (sk. 14. punktu). |
| --- | --- |

6.

Saistībā ar tiesību piešķiršanu slēgt līgumus katrā piektajā pārbaudītajā darījumā Palāta atklāja novirzes procedūru piemērošanā, kas liek apšaubīt principu par vienlīdzīgām iespējām konkursu dalībniekiem (sk. 14. punktu).

APSVĒRUMI

| 7. | Apropriāciju izpilde 2003. finanšu gadā un apropriāciju pārnešana no iepriekšējā gada ir parādīta 2. tabulā. Aģentūras pārskats par ieņēmumiem un izdevumiem un bilance 2003. finanšu gadam apkopotā veidā sniegta 3. un 4. tabulā
   (3). |
| --- | --- |

7.

Apropriāciju izpilde 2003. finanšu gadā un apropriāciju pārnešana no iepriekšējā gada ir parādīta 2. tabulā. Aģentūras pārskats par ieņēmumiem un izdevumiem un bilance 2003. finanšu gadam apkopotā veidā sniegta 3. un 4. tabulā
   (3).

| 8. | Aģentūras finanšu noteikumu 1. pants paredz, ka Aģentūras budžets jāapstiprina, ievērojot diferencēto apropriāciju principu, kas izšķir saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas. Minēto noteikumu 3. pants paredz, ka kopējiem ieņēmumiem jāsedz kopējie maksājumi, kas nozīmē, ka budžets ir jāuzrāda sabalansēts, un tā izpildei jābūt pēc iespējas tuvāk līdzsvaram. Tomēr Valdes apstiprinātajā Aģentūras budžetā nav ievērots diferencētu apropriāciju princips, kā rezultātā Aģentūra uzrāda kā izdevumus ne tikai maksājumus par attiecīgo apropriāciju periodu finanšu gadā, bet arī visus neizpildītos maksājumus, kas attiecas uz finanšu gada saistībām (4), neatkarīgi no tā, kādā apmērā šīs saistības ir izpildītas. Grāmatvedības uzskaites rezultāti tādēļ nav sasaistāmi ar Aģentūras saimnieciskās darbības ekonomisko realitāti. Kumulatīvais deficīts 2003. gada 31. decembrī, proti, 140,95 miljoni EUR, ir lielākoties mākslīgs, jo pastāv sakarā ar neizpildītajām saistībām par saimnieciskiem darījumiem, kas vēl nav īstenoti. |
| --- | --- |

8.

Aģentūras finanšu noteikumu 1. pants paredz, ka Aģentūras budžets jāapstiprina, ievērojot diferencēto apropriāciju principu, kas izšķir saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas. Minēto noteikumu 3. pants paredz, ka kopējiem ieņēmumiem jāsedz kopējie maksājumi, kas nozīmē, ka budžets ir jāuzrāda sabalansēts, un tā izpildei jābūt pēc iespējas tuvāk līdzsvaram. Tomēr Valdes apstiprinātajā Aģentūras budžetā nav ievērots diferencētu apropriāciju princips, kā rezultātā Aģentūra uzrāda kā izdevumus ne tikai maksājumus par attiecīgo apropriāciju periodu finanšu gadā, bet arī visus neizpildītos maksājumus, kas attiecas uz finanšu gada saistībām (4), neatkarīgi no tā, kādā apmērā šīs saistības ir izpildītas. Grāmatvedības uzskaites rezultāti tādēļ nav sasaistāmi ar Aģentūras saimnieciskās darbības ekonomisko realitāti. Kumulatīvais deficīts 2003. gada 31. decembrī, proti, 140,95 miljoni EUR, ir lielākoties mākslīgs, jo pastāv sakarā ar neizpildītajām saistībām par saimnieciskiem darījumiem, kas vēl nav īstenoti.

| 9. | Aģentūras grāmatvedības uzskaites sistēmā 2003. gadā vēl joprojām bija nopietnas nepilnības. Piemēram, neskatoties uz visiem ar datu integritāti saistītajiem riskiem un pretēji Aģentūras finanšu noteikumu 55. pantam, kas nosaka, ka uzskaite veicama, izdarot divkāršus ierakstus, vispārējā uzskaite tika veikta atbilstīgi vienkāršai grāmatvedībai. |
| --- | --- |

9.

Aģentūras grāmatvedības uzskaites sistēmā 2003. gadā vēl joprojām bija nopietnas nepilnības. Piemēram, neskatoties uz visiem ar datu integritāti saistītajiem riskiem un pretēji Aģentūras finanšu noteikumu 55. pantam, kas nosaka, ka uzskaite veicama, izdarot divkāršus ierakstus, vispārējā uzskaite tika veikta atbilstīgi vienkāršai grāmatvedībai.

| 10. | Lai gan Palāta sniedza apsvērumu tās ziņojumā par 2002. finanšu gadu (5), saskaņā ar aizdevumu programmām finanšu starpniekiem izmaksātie līdzekļi nav uzrādīti bilances aktīvu sadaļā. Šo līdzekļu izmantošana minēta tikai ziņojumā, kas pievienots pārskatam (6). Kopš Aģentūras izveides saistībā ar šīm programmām tā ir izmaksājusi 52,4 milj. EUR (7). Turklāt vairākas vēl 2003. gadā īstenotās programmas pārvaldīja Aģentūras līgumslēdzēji. Palāta konstatējusi, ka šādi izmaksāti līdzekļi sasniedz 43,38 milj. EUR. Abos gadījumos 2003. finanšu gada beigās pieejamie atlikumi bija jāuzrāda Aģentūras bilances aktīvu sadaļā. |
| --- | --- |

10.

Lai gan Palāta sniedza apsvērumu tās ziņojumā par 2002. finanšu gadu (5), saskaņā ar aizdevumu programmām finanšu starpniekiem izmaksātie līdzekļi nav uzrādīti bilances aktīvu sadaļā. Šo līdzekļu izmantošana minēta tikai ziņojumā, kas pievienots pārskatam (6). Kopš Aģentūras izveides saistībā ar šīm programmām tā ir izmaksājusi 52,4 milj. EUR (7). Turklāt vairākas vēl 2003. gadā īstenotās programmas pārvaldīja Aģentūras līgumslēdzēji. Palāta konstatējusi, ka šādi izmaksāti līdzekļi sasniedz 43,38 milj. EUR. Abos gadījumos 2003. finanšu gada beigās pieejamie atlikumi bija jāuzrāda Aģentūras bilances aktīvu sadaļā.

| 11. | Aģentūras pūles uzlabot tās budžeta, finanšu un grāmatvedības pārvaldību jākāpina, lai būtu iespējams konsolidēt Aģentūras pārskatus ar Kopienas iestāžu pārskatiem, kas notiks, sākot ar 2005. finanšu gadu (8). Aģentūras budžets ir jāpieņem tādā veidā, kā to nosaka tās finanšu noteikumi (sk. 8. punktu), un grāmatvedības uzskaites noteikumi par ieņēmumiem un izdevumiem jāsaskaņo ar uzkrājumu grāmatvedības principiem. |
| --- | --- |

11.

Aģentūras pūles uzlabot tās budžeta, finanšu un grāmatvedības pārvaldību jākāpina, lai būtu iespējams konsolidēt Aģentūras pārskatus ar Kopienas iestāžu pārskatiem, kas notiks, sākot ar 2005. finanšu gadu (8). Aģentūras budžets ir jāpieņem tādā veidā, kā to nosaka tās finanšu noteikumi (sk. 8. punktu), un grāmatvedības uzskaites noteikumi par ieņēmumiem un izdevumiem jāsaskaņo ar uzkrājumu grāmatvedības principiem.

| 12. | Vienā finanšu struktūrā, ko Aģentūrai vajadzēja izveidot Kosovā un kuras pārvaldību vajadzēja uzticēt ārējam konsultantam, tika konstatēti būtiski trūkumi (piem., nepilnīgi pārskati, nepietiekama aizņēmēju risku analīze, nepietiekama aizņēmumu pieteikumiem pievienojamā dokumentācija). Aģentūras veiktā pārraudzība nebija pietiekama, lai konstatētu šos trūkumus un cik vien ātri iespējams veiktu vajadzīgās korekcijas. |
| --- | --- |

12.

Vienā finanšu struktūrā, ko Aģentūrai vajadzēja izveidot Kosovā un kuras pārvaldību vajadzēja uzticēt ārējam konsultantam, tika konstatēti būtiski trūkumi (piem., nepilnīgi pārskati, nepietiekama aizņēmēju risku analīze, nepietiekama aizņēmumu pieteikumiem pievienojamā dokumentācija). Aģentūras veiktā pārraudzība nebija pietiekama, lai konstatētu šos trūkumus un cik vien ātri iespējams veiktu vajadzīgās korekcijas.

| 13. | Novirzes tika konstatētas saistībā ar 2003. gadā veiktajiem maksājumiem. Dažos gadījumos tās rodas sakarā ar līguma noteikumu vai maksājumu veikšanas nosacījumu neievērošanu (neatbilstīgi vai nepietiekami apliecinājuma dokumenti). Citos gadījumos vairums noviržu ir radušās tādēļ, ka akti, saskaņā ar kuriem tika veikti maksājumi, neatbilst valsts iestāžu varas deleģēšanas noteikumiem un/vai noteikumiem, kas regulē jau noslēgto līgumu grozījumus. Šādas novirzes parāda, ka Aģentūrai jāuzlabo tās procedūru pārvaldība saistību un izdevumu apstiprināšanai. |
| --- | --- |

13.

Novirzes tika konstatētas saistībā ar 2003. gadā veiktajiem maksājumiem. Dažos gadījumos tās rodas sakarā ar līguma noteikumu vai maksājumu veikšanas nosacījumu neievērošanu (neatbilstīgi vai nepietiekami apliecinājuma dokumenti). Citos gadījumos vairums noviržu ir radušās tādēļ, ka akti, saskaņā ar kuriem tika veikti maksājumi, neatbilst valsts iestāžu varas deleģēšanas noteikumiem un/vai noteikumiem, kas regulē jau noslēgto līgumu grozījumus. Šādas novirzes parāda, ka Aģentūrai jāuzlabo tās procedūru pārvaldība saistību un izdevumu apstiprināšanai.

| 14. | Tika konstatētas arī novirzes, kas, iespējams, var ietekmēt lēmumus par līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu. Piemēram, daži pretendenti tika atsijāti administratīvu vai tehnisku iemeslu dēļ, kas ir apšaubāmi vai nebija pietiekami pamatoti. Citos gadījumos īsi pēc līguma izpildes uzsākšanas projektu vadītāji tika aizstāti ar cilvēkiem, kam nebija tādas pašas kvalifikācijas, kas ļāva pretendentiem uzvarēt konkursā. Lai samazinātu kļūdīšanās risku, Aģentūrai jāstiprina tās iekšējās kontroles sistēmas, rūpīgi atlasot darbiniekus, kas atbildēs par konkursu piedāvājumu vērtēšanu, un pārbaudot, vai vērtēšanas komitejas skaidri pamato savus lēmumus. |
| --- | --- |

14.

Tika konstatētas arī novirzes, kas, iespējams, var ietekmēt lēmumus par līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu. Piemēram, daži pretendenti tika atsijāti administratīvu vai tehnisku iemeslu dēļ, kas ir apšaubāmi vai nebija pietiekami pamatoti. Citos gadījumos īsi pēc līguma izpildes uzsākšanas projektu vadītāji tika aizstāti ar cilvēkiem, kam nebija tādas pašas kvalifikācijas, kas ļāva pretendentiem uzvarēt konkursā. Lai samazinātu kļūdīšanās risku, Aģentūrai jāstiprina tās iekšējās kontroles sistēmas, rūpīgi atlasot darbiniekus, kas atbildēs par konkursu piedāvājumu vērtēšanu, un pārbaudot, vai vērtēšanas komitejas skaidri pamato savus lēmumus.

| 15. | Vairākos gadījumos Aģentūra noslēdza līgumus ar trešām pusēm – valstiskām vai daļēji valstiskām, valsts vai starptautiskām struktūrām. Visos šajos gadījumos tai jānodrošina esošo mehānismu konsekventāka piemērošana, lai nodrošinātu, ka šīs struktūras sniedz Aģentūrai informāciju, kas vajadzīga pakārtoto darījumu likumības un pareizības novērtēšanai. |
| --- | --- |

15.

Vairākos gadījumos Aģentūra noslēdza līgumus ar trešām pusēm – valstiskām vai daļēji valstiskām, valsts vai starptautiskām struktūrām. Visos šajos gadījumos tai jānodrošina esošo mehānismu konsekventāka piemērošana, lai nodrošinātu, ka šīs struktūras sniedz Aģentūrai informāciju, kas vajadzīga pakārtoto darījumu likumības un pareizības novērtēšanai.

| 16. | Savā ziņojumā par 2002. finanšu gadu (9) Palāta norādīja uz pārlieku lielo tieši vai pastarpināti deleģēto kredītrīkotāju skaitu. Salīdzinājumā ar 2003. gada jūniju, kad bija 67 kredītrīkotāji, 2003. gada beigās bija 56 kredītrīkotāji: 45 III sadaļai un 11 – I un II sadaļai. Turklāt nepastāv deleģēšanu skaita vai ilguma ierobežojums. Aģentūrai arī turpmāk jāsamazina deleģēšanu skaits. |
| --- | --- |

16.

Savā ziņojumā par 2002. finanšu gadu (9) Palāta norādīja uz pārlieku lielo tieši vai pastarpināti deleģēto kredītrīkotāju skaitu. Salīdzinājumā ar 2003. gada jūniju, kad bija 67 kredītrīkotāji, 2003. gada beigās bija 56 kredītrīkotāji: 45 III sadaļai un 11 – I un II sadaļai. Turklāt nepastāv deleģēšanu skaita vai ilguma ierobežojums. Aģentūrai arī turpmāk jāsamazina deleģēšanu skaits.

Šo ziņojumu Revīzijas palāta ir pieņēmusi 2004. gada 8. un 9. decembra sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā

priekšsēdētājs

Juan Manuel FABRA VALLÉS

---

(1)  OV L 204, 14.8.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 7.12.2000., 7. lpp.

2

(3)  Visas šā ziņojuma tabulas ir izveidotas, pamatojoties uz visprecīzākajām vērtībām, kas iespējamas izmantotajiem datiem. Izklāstīšanas nolūkos kopsummas var nedaudz atšķirties noapaļošanas dēļ. Svītriņa norāda uz to, ka vērtība nepastāv vai ir vienāda ar nulli, bet 0,0 norāda, ka vērtība ir mazāka par noapaļošanas robežlielumu.

3

(4)  Maksājumi, kas veikti finanšu gada laikā no iepriekšējos gados neizpildītajiem maksājumiem, Aģentūras ieņēmumu un izdevumu pārskatā netiek uzskatīti par izdevumiem.

4

(5)  Sk. ziņojuma par 2002. finanšu gadu 14. punktu (OV C 319, 30.12.2003., 1. lpp).

5

(6)  Šis gadījums attiecas uz darījuma partneru līdzekļiem un tiem līdzekļiem, kas izmaksāti aizdevumu plānos vai kredītlīnijās.

6

(7)  Aplēses pirms vajadzīgo korekciju veikšanas.

7

(8)  Sk. 32., 35., 48. un 49. apsvērumu Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002.).

8

(9)  Sk. ziņojuma par 2002. finanšu gadu 15. punktu (OV L 319, 30.12.2003.).

9

---

1. tabula

Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra (Saloniki)

| Kopienas kompetences jomas saskaņā ar Līgumu | Aģentūras pilnvaras, kā noteikts Padomes 2000. gada 5. decembra Regulā (EK) Nr. 2667/2000 | Pārvaldība | Aģentūrai pieejamie resursi(2002. gada dati) | 2003. gada produkti un pakalpojumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Mērķi: | Piemērošana | Uzdevumi: | Valde | Galīgais budžets | Darbības izdevumu ģeogrāfiskais sadalījums 2003. gadā. |
| Kopiena saskaņā ar savu kompetenci īsteno pasākumus, kas saistīti ar ekonomisku, finansiālu un tehnisku sadarbību ar trešām valstīm. Minētie pasākumi papildina dalībvalstu īstenotus pasākumus un ir saderīgi ar Kopienas attīstības politiku.

  (181.a pants) | Sniegt ES palīdzību i) rekonstrukcijai, bēgļu un pārvietoto personu atgriešanās iespējas nodrošināšanā; ii) veicināt racionālu administrēšanu, stiprāku iestāžu darbību un tiesiskumu; iii) atbalstīt tirgus ekonomikas attīstību un ieguldījumus būtiskā fiziskā infrastruktūrā un vides pasākumus; iv) atbalstīt sociālo attīstību un stiprināt pilsonisko sabiedrību. | Aģentūra pārvalda galvenās palīdzības programmas Serbijā un Melnkalnē (Serbijas Republika, Kosova un Melnkalnes Republika) un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (BDMR). Palīdzības saņēmēji var būt valstis, ANO pārvaldītās struktūras, federatīvas, reģionālas un vietējas struktūras, valstiskas un daļēji valstiskas struktūras, darba tirgus puses, komercdarbības atbalsta organizācijas, kooperatīvi, apdrošināšanas kases, labdarības iestādes, fondi un NVO. | — | Konsultēt Komisiju par prioritārajām vajadzībām; |

Kopienas kompetences jomas saskaņā ar Līgumu

Aģentūras pilnvaras, kā noteikts Padomes 2000. gada 5. decembra Regulā (EK) Nr. 2667/2000

Pārvaldība

Aģentūrai pieejamie resursi(2002. gada dati)

2003. gada produkti un pakalpojumi

Mērķi:

Piemērošana

Uzdevumi:

Valde

Galīgais budžets

Darbības izdevumu ģeogrāfiskais sadalījums 2003. gadā.

Kopiena saskaņā ar savu kompetenci īsteno pasākumus, kas saistīti ar ekonomisku, finansiālu un tehnisku sadarbību ar trešām valstīm. Minētie pasākumi papildina dalībvalstu īstenotus pasākumus un ir saderīgi ar Kopienas attīstības politiku.

(181.a pants)

Sniegt ES palīdzību i) rekonstrukcijai, bēgļu un pārvietoto personu atgriešanās iespējas nodrošināšanā; ii) veicināt racionālu administrēšanu, stiprāku iestāžu darbību un tiesiskumu; iii) atbalstīt tirgus ekonomikas attīstību un ieguldījumus būtiskā fiziskā infrastruktūrā un vides pasākumus; iv) atbalstīt sociālo attīstību un stiprināt pilsonisko sabiedrību.

Aģentūra pārvalda galvenās palīdzības programmas Serbijā un Melnkalnē (Serbijas Republika, Kosova un Melnkalnes Republika) un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (BDMR). Palīdzības saņēmēji var būt valstis, ANO pārvaldītās struktūras, federatīvas, reģionālas un vietējas struktūras, valstiskas un daļēji valstiskas struktūras, darba tirgus puses, komercdarbības atbalsta organizācijas, kooperatīvi, apdrošināšanas kases, labdarības iestādes, fondi un NVO.

—

Konsultēt Komisiju par prioritārajām vajadzībām;

| — | Izstrādāt programmas rekonstrukcijai un bēgļu un pārvietoto personu atgriešanās iespējām; |
| --- | --- |

—

Izstrādāt programmas rekonstrukcijai un bēgļu un pārvietoto personu atgriešanās iespējām;

| — | Veikt visus iespējamos pasākumus, lai īstenotu ES palīdzību. |
| --- | --- |

—

Veikt visus iespējamos pasākumus, lai īstenotu ES palīdzību.

Viens pārstāvis no katras dalībvalsts, divi Komisijas pārstāvji un novērotājs no Eiropas Investīciju bankas

Direktors

Ieceļ Valde pēc Komisijas priekšlikuma.

Operatīvie centri Belgradā, Prištinā, Podgoricā un Skopjē ar lielu pārvaldības autonomijas līmeni.

Ārējais revidents

Revīzijas palāta

Budžeta izpildes apstiprinātāja iestāde

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

358,6 milj. EUR (495,9 milj. EUR) iekļaujot ES dotāciju 97,4 % apmērā (92,5 %)

Darbinieku skaits 2003. gada 31. decembrī

Plānotais štata vietu skaits: 120 (122)

Aizņemtās štata vietas: 94 (101)

pārējās štata vietas – vietējie darba ņēmēji: 201 (195) štata vietas, no kurām aizņemtas bija 173 (176)

Kopējais darbinieku skaits: 267 (277)

norīkoti šādu pienākumu izpildei

pamatdarbībām: 140 (136)

administratīviem uzdevumiem: 97 (107)

dažādiem uzdevumiem: 30 (34)

| — | Kosova: 139 milj. EUR. |
| --- | --- |

—

Kosova: 139 milj. EUR.

| — | Serbija: 109 milj. EUR. |
| --- | --- |

—

Serbija: 109 milj. EUR.

| — | Melnkalne: 19 milj. EUR. |
| --- | --- |

—

Melnkalne: 19 milj. EUR.

| — | BDMR: 36 milj. EUR. |
| --- | --- |

—

BDMR: 36 milj. EUR.

| — | Kopā: 302 milj. EUR. |
| --- | --- |

—

Kopā: 302 milj. EUR.

Avots: Aģentūras sniegtā informācija.

2. tabula

Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra – 2003. finanšu gada budžeta izpilde

| (milj. EUR) |
| --- |
| Ieņēmumi | Izdevumi |
| Ieņēmumu avots | Finanšu gada galīgajā budžetā iegrāmatotie ieņēmumi | Saņemtie ieņēmumi | Izdevumu sadalījums | Pieejamās apropriācijas | No iepriekšējā finanšu gada pārnestās apropriācijas |
| Iegrāmato- tas | Paredzētas | Izmaksātas | Pārnestas | Atceltas | Saistību atlikums | Pārnestās saistības | Izmaksā- tas | Atceltas (1) | Neizpildītās saistības |
| Kopienas dotācijas | 349,3 | 270,0 | I sadaļa
  Personāls | 19,2 | 17,3 | 17,0 | 0,3 | 1,9 | — | 0,2 | 0,1 | 0,1 | — |
| Citas dotācijas | 4,0 | 28,4 | II sadaļa
  Administrācija | 7,6 | 6,5 | 5,3 | 1,2 | 1,1 | — | 2,0 | 2,0 | 0,1 | — |
| Citi ieņēmumi | 5,3 | 5,5 | III sadaļa
  Pamatdarbības | 331,8 | 182,0 | 29,8 | 152,2 | — | 149,7 | 338,2 | 227,6 | 30,6 | 79,9 |
| Kopā | 358,6 | 303,9 | Kopā | 358,6 | 205,8 | 52,1 | 153,7 | 3,0 | 149,7 | 340,4 | 229,7 | 30,8 | 79,9 |
| | Neizpildītās saistības (1) | 233,5 | 153,0 | 39,8 | 113,2 | 2,5 | 78,0 | | | | |
| | Kopā | 592,1 | 358,7 | 91,9 | 266,9 | 5,5 | 227,8 | 340,4 | 229,7 | 30,8 | 79,9 |
| NB: Kopsummu atšķirības ir noapaļošanas dēļ.

  Aģentūras dati: Šīs tabulas sniedz kopsavilkumu par datiem, ko Aģentūra ir norādījusi savos finanšu pārskatos. |

(milj. EUR)

Ieņēmumi

Izdevumi

Ieņēmumu avots

Finanšu gada galīgajā budžetā iegrāmatotie ieņēmumi

Saņemtie ieņēmumi

Izdevumu sadalījums

Pieejamās apropriācijas

No iepriekšējā finanšu gada pārnestās apropriācijas

Iegrāmato- tas

Paredzētas

Izmaksātas

Pārnestas

Atceltas

Saistību atlikums

Pārnestās saistības

Izmaksā- tas

Atceltas (1)

Neizpildītās saistības

Kopienas dotācijas

349,3

270,0

I sadaļa

Personāls

19,2

17,3

17,0

0,3

1,9

—

0,2

0,1

0,1

—

Citas dotācijas

4,0

28,4

II sadaļa

Administrācija

7,6

6,5

5,3

1,2

1,1

—

2,0

2,0

0,1

—

Citi ieņēmumi

5,3

5,5

III sadaļa

Pamatdarbības

331,8

182,0

29,8

152,2

—

149,7

338,2

227,6

30,6

79,9

Kopā

358,6

303,9

Kopā

358,6

205,8

52,1

153,7

3,0

149,7

340,4

229,7

30,8

79,9

Neizpildītās saistības (1)

233,5

153,0

39,8

113,2

2,5

78,0

Kopā

592,1

358,7

91,9

266,9

5,5

227,8

340,4

229,7

30,8

79,9

NB: Kopsummu atšķirības ir noapaļošanas dēļ.

Aģentūras dati: Šīs tabulas sniedz kopsavilkumu par datiem, ko Aģentūra ir norādījusi savos finanšu pārskatos.

3. tabula

Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra – ieņēmumu un izdevumu pārskats par 2003. un 2002. finanšu gadu

| (EUR1000) |
| --- |
| | 2003. | 2002. |
| Ieņēmumi |
| Komisijas piešķīrumi | 275 280 | 462 804 |
| Finanšu ieņēmumi | 3 955 | 5 978 |
| Dažādi ieņēmumi | 1 517 | 495 |
| Partneru līdzekļi | 379 | 497 |
| Trešo personu ieguldījumi | 28 034 | 500 |
| Ieņēmumi kopā (a) | 309 164 | 470 274 |
| Izdevumi |
| Personāls – budžeta I sadaļa |
| Maksājumi | 17 027 | 17 771 |
| Pārnestās apropriācijas | 306 | 206 |
| Administrācija – budžeta II sadaļa |
| Maksājumi | 5 261 | 6 211 |
| Pārnestās apropriācijas | 1 215 | 2 037 |
| Pamatdarbība – budžeta III sadaļa |
| Maksājumi | 69 565 | 138 512 |
| Pārnestās apropriācijas | 265 352 | 293 106 |
| Kopā (b) | 358 725 | 457 844 |
| Finanšu gada rezultāti (a – b)
   (2) | –49 560 | 12 430 |
| No iepriekšējā finanšu gada pārnestais atlikums | – 112 908 | –73 127 |
| Maksājumi Komisijas vārdā | –5 231 | –25 407 |
| Komisijas vārdā veicamie maksājumi | – 515 | 0 |
| No iepriekšējiem finanšu gadiem pārnesto apropriāciju atcelšana | 30 649 | 5 463 |
| N – 1 pārnestās apropriācijas, kurām beidzas termiņš (I un II sadaļa) | 146 | 135 |
| Papildinājums: 2001. g. pārnestās apropriācijas | 0 | –32 423 |
| Atmaksājamie finanšu ieņēmumi | –3 955 | 0 |
| Partneru līdzekļu korekcijas | 400 | 0 |
| Valūtas kursa atšķirības | 23 | 22 |
| Finanšu gada atlikums | – 140 951 | – 112 908 |
| NB: Kopsummu atšķirības ir noapaļošanas dēļ.

  Aģentūras dati: Šīs tabulas sniedz kopsavilkumu par datiem, ko Aģentūra ir norādījusi savos finanšu pārskatos. |

(EUR1000)

2003.

2002.

Ieņēmumi

Komisijas piešķīrumi

275 280

462 804

Finanšu ieņēmumi

3 955

5 978

Dažādi ieņēmumi

1 517

495

Partneru līdzekļi

379

497

Trešo personu ieguldījumi

28 034

500

Ieņēmumi kopā (a)

309 164

470 274

Izdevumi

Personāls – budžeta I sadaļa

Maksājumi

17 027

17 771

Pārnestās apropriācijas

306

206

Administrācija – budžeta II sadaļa

Maksājumi

5 261

6 211

Pārnestās apropriācijas

1 215

2 037

Pamatdarbība – budžeta III sadaļa

Maksājumi

69 565

138 512

Pārnestās apropriācijas

265 352

293 106

Kopā (b)

358 725

457 844

Finanšu gada rezultāti (a – b)
   (2)

–49 560

12 430

No iepriekšējā finanšu gada pārnestais atlikums

– 112 908

–73 127

Maksājumi Komisijas vārdā

–5 231

–25 407

Komisijas vārdā veicamie maksājumi

– 515

0

No iepriekšējiem finanšu gadiem pārnesto apropriāciju atcelšana

30 649

5 463

N – 1 pārnestās apropriācijas, kurām beidzas termiņš (I un II sadaļa)

146

135

Papildinājums: 2001. g. pārnestās apropriācijas

0

–32 423

Atmaksājamie finanšu ieņēmumi

–3 955

0

Partneru līdzekļu korekcijas

400

0

Valūtas kursa atšķirības

23

22

Finanšu gada atlikums

– 140 951

– 112 908

NB: Kopsummu atšķirības ir noapaļošanas dēļ.

Aģentūras dati: Šīs tabulas sniedz kopsavilkumu par datiem, ko Aģentūra ir norādījusi savos finanšu pārskatos.

4. tabula

Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra – bilance 2003. gada 31. decembrī un 2002. gada 31. decembrī

| (EUR 1000) |
| --- |
| Aktīvi | 2003. | 2002. | Pasīvi | 2003. | 2002. |
| Pamatlīdzekļi | | | Pamatkapitāls | | |
| Pamatlīdzekļi pēc to iegādes vērtības (3) | 3 877 | 3 400 | Pašu kapitāls (3) | 1 771 | 1 960 |
| Amortizācija (3) | –2 106 | –1 440 | Finanšu gada atlikums | – 140 951 | – 112 908 |
| Starpsumma | 1 771 | 1 960 | Starpsumma | – 139 180 | – 110 948 |
| Apgrozāmie līdzekļi | | | Īstermiņa saistības | | |
| Pārējie debitori | 56 | 58 | Apropriāciju automātiski pārnesumi (III sadaļa) | 345 271 | 338 112 |
| Avansi | 57 | 53 | Apropriāciju automātiski pārnesumi (I un II sadaļa) | 1 521 | 2 244 |
| Atgūstamais PVN | 23 | 26 | Pārējie kreditori | 5 002 | 49 |
| Starpsumma | 135 | 137 | Starpsumma | 351 794 | 340 405 |
| Likvīdie līdzekļi | | | | | |
| Bankas konti | 210 664 | 227 307 | | | |
| Skaidra nauda | 44 | 53 | | | |
| Starpsumma | 210 708 | 227 360 | | | |
| Kopā | 212 614 | 229 457 | Kopā | 212 614 | 229 457 |
| NB: Kopsummu atšķirības ir noapaļošanas dēļ.

  Aģentūras dati: Šīs tabulas sniedz kopsavilkumu par datiem, ko Aģentūra ir norādījusi savos finanšu pārskatos. |

(EUR 1000)

Aktīvi

2003.

2002.

Pasīvi

2003.

2002.

Pamatlīdzekļi

Pamatkapitāls

Pamatlīdzekļi pēc to iegādes vērtības (3)

3 877

3 400

Pašu kapitāls (3)

1 771

1 960

Amortizācija (3)

–2 106

–1 440

Finanšu gada atlikums

– 140 951

– 112 908

Starpsumma

1 771

1 960

Starpsumma

– 139 180

– 110 948

Apgrozāmie līdzekļi

Īstermiņa saistības

Pārējie debitori

56

58

Apropriāciju automātiski pārnesumi (III sadaļa)

345 271

338 112

Avansi

57

53

Apropriāciju automātiski pārnesumi (I un II sadaļa)

1 521

2 244

Atgūstamais PVN

23

26

Pārējie kreditori

5 002

49

Starpsumma

135

137

Starpsumma

351 794

340 405

Likvīdie līdzekļi

Bankas konti

210 664

227 307

Skaidra nauda

44

53

Starpsumma

210 708

227 360

Kopā

212 614

229 457

Kopā

212 614

229 457

NB: Kopsummu atšķirības ir noapaļošanas dēļ.

Aģentūras dati: Šīs tabulas sniedz kopsavilkumu par datiem, ko Aģentūra ir norādījusi savos finanšu pārskatos.

---

(1)  No iepriekšējā finanšu gada pārnestās un atceltās apropriāciju summas 2003. gadā (30,6 milj. EUR) atbilst atceltajām saistībām. Attiecīgās apropriācijas tika atkārtoti darītas piejamas un piesummētas finanšu gada sākumā esošajām neizpildītajām saistībām.

NB: Kopsummu atšķirības ir noapaļošanas dēļ.

Aģentūras dati: Šīs tabulas sniedz kopsavilkumu par datiem, ko Aģentūra ir norādījusi savos finanšu pārskatos.

(2)  Aprēķināts saskaņā ar Padomes 2000. gada 22. maija Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 15. pantu (OV L 130, 31.5.2000., 8. lpp.).

NB: Kopsummu atšķirības ir noapaļošanas dēļ.

Aģentūras dati: Šīs tabulas sniedz kopsavilkumu par datiem, ko Aģentūra ir norādījusi savos finanšu pārskatos.

(3)  Pamatlīdzekļi pēc to iegādes vērtības un amortizācija 2002. finanšu gadā ir pārrēķināta pēc 2003. finanšu gadā piemērotajām aprēķina metodēm.

NB: Kopsummu atšķirības ir noapaļošanas dēļ.

Aģentūras dati: Šīs tabulas sniedz kopsavilkumu par datiem, ko Aģentūra ir norādījusi savos finanšu pārskatos.

---

AĢENTŪRAS ATBILDES

| 8. | Tā kā Aģentūrai nav savas budžeta pozīcijas EK budžetā, ikgadējā budžeta veidošanas procedūra notiek vienīgi tās valdē Komisijas pārraudzībā. Šajā sakarā Aģentūra iesniedz tās budžeta projektu kā dažādu apropriāciju summu, kam tiek pievienots “iespējamo maksājumu plāns par dažādām saistībām”, pilnīgā saskaņā ar Komisijas praksi. Taču šis sadalījums nav redzams, kad tās gada budžetu publicē speciālajā Oficiālā Vēstneša numurā, kas veltīts aģentūrām, jo tajā lietotais formāts vairumam aģentūru nediferencē apropriācijas. Pašreiz Aģentūra ir veikusi pasākumus, lai izskaidrotu tās operāciju finansiālo nodrošinājumu. Lai saskaņotu rīcību ar ABAC pieeju, apvienotā ieņēmumu un izdevumu budžeta sagatavošana visam periodam pabeigs 2004. gadam un izmantos par sākotnējo bilanci 2005. gadam. |
| --- | --- |

8.

Tā kā Aģentūrai nav savas budžeta pozīcijas EK budžetā, ikgadējā budžeta veidošanas procedūra notiek vienīgi tās valdē Komisijas pārraudzībā. Šajā sakarā Aģentūra iesniedz tās budžeta projektu kā dažādu apropriāciju summu, kam tiek pievienots “iespējamo maksājumu plāns par dažādām saistībām”, pilnīgā saskaņā ar Komisijas praksi. Taču šis sadalījums nav redzams, kad tās gada budžetu publicē speciālajā Oficiālā Vēstneša numurā, kas veltīts aģentūrām, jo tajā lietotais formāts vairumam aģentūru nediferencē apropriācijas. Pašreiz Aģentūra ir veikusi pasākumus, lai izskaidrotu tās operāciju finansiālo nodrošinājumu. Lai saskaņotu rīcību ar ABAC pieeju, apvienotā ieņēmumu un izdevumu budžeta sagatavošana visam periodam pabeigs 2004. gadam un izmantos par sākotnējo bilanci 2005. gadam.

| 9. | Aģentūra ir pilnībā novērsusi trūkumus, uz kuriem norādīja Revīzijas palāta un tagad izmanto datorizētu divkāršo grāmatvedību vienlaikus ar budžeta programmu SI2. 2004. gada pirmajā pusgadā šajā grāmatvedības programmā tika ievadīti 2003. gada grāmatvedības dati, un uz to pamata izveidoti 2003. gada noslēguma pārskati. Šajā kontekstā tika apstiprināta ar iepriekšējo sistēmu sagatavoto datu integritāte (pilnība un ticamība). |
| --- | --- |

9.

Aģentūra ir pilnībā novērsusi trūkumus, uz kuriem norādīja Revīzijas palāta un tagad izmanto datorizētu divkāršo grāmatvedību vienlaikus ar budžeta programmu SI2. 2004. gada pirmajā pusgadā šajā grāmatvedības programmā tika ievadīti 2003. gada grāmatvedības dati, un uz to pamata izveidoti 2003. gada noslēguma pārskati. Šajā kontekstā tika apstiprināta ar iepriekšējo sistēmu sagatavoto datu integritāte (pilnība un ticamība).

| 10. | Summa 52,4 miljoni EUR ir 2000. gada kopējie maksājumi visiem šiem starpniekiem. No tiem tikai 15 miljoni EUR ir samaksāts Aģentūras izveidotajām organizācijām (3,71 miljoni EUR 2003. gadā). Pagaidu piederības noteikumu pielietošana attiecībā uz Aģentūras izmantotajiem fondiem katrā ziņā pasargāja Kopienas intereses, kamēr fondus varēja droši pārskaitīt pārvaldības iestādēm. Aģentūra integrēs šo fondu novērtējumu un atskaitīsies par to izlietojumu tās finanšu atskaitēs sākot ar 2004. gadu. No divpadsmit “speciālajiem fondiem” trīs bija slēgti pirms 2003. gada beigām; pārējo fondu nenoslēgtā bilance 31.12.2003. bija 5,87 miljoni EUR, kas tika gandrīz pilnībā likvidēta līdz 2004. gada beigām. |
| --- | --- |

10.

Summa 52,4 miljoni EUR ir 2000. gada kopējie maksājumi visiem šiem starpniekiem. No tiem tikai 15 miljoni EUR ir samaksāts Aģentūras izveidotajām organizācijām (3,71 miljoni EUR 2003. gadā). Pagaidu piederības noteikumu pielietošana attiecībā uz Aģentūras izmantotajiem fondiem katrā ziņā pasargāja Kopienas intereses, kamēr fondus varēja droši pārskaitīt pārvaldības iestādēm. Aģentūra integrēs šo fondu novērtējumu un atskaitīsies par to izlietojumu tās finanšu atskaitēs sākot ar 2004. gadu. No divpadsmit “speciālajiem fondiem” trīs bija slēgti pirms 2003. gada beigām; pārējo fondu nenoslēgtā bilance 31.12.2003. bija 5,87 miljoni EUR, kas tika gandrīz pilnībā likvidēta līdz 2004. gada beigām.

| 11. | 2003. gadā Aģentūras grāmatveža amats tika ievērojami pilnveidots, pieņemts iekšējais kontrolieris, iegādāti jauni grāmatvedības līdzekļi, reorganizētas finanšu un vispārējās uzskaites grāmatas un pārskatīta pienākumu sadales sistēma. 2004. gadā Aģentūra turpināja strādāt pie tā, lai tālāk uzlabotu savu finanšu pārvaldības sistēmu, sevišķi, uzlabojot grāmatvedības dienestu. |
| --- | --- |

11.

2003. gadā Aģentūras grāmatveža amats tika ievērojami pilnveidots, pieņemts iekšējais kontrolieris, iegādāti jauni grāmatvedības līdzekļi, reorganizētas finanšu un vispārējās uzskaites grāmatas un pārskatīta pienākumu sadales sistēma. 2004. gadā Aģentūra turpināja strādāt pie tā, lai tālāk uzlabotu savu finanšu pārvaldības sistēmu, sevišķi, uzlabojot grāmatvedības dienestu.

| 12. | Šī iestāde tika izveidota 2000. gadā tūlīt pēc kara, kad nedarbojās neviena banku sistēma. Kad stāvoklis uz vietas pakāpeniski uzlabojās, šīs iestādes pārvaldībā tika ieviesti uzlabojumi. Faktiski ERA kā daļu no tās aktīvās programmas uzraudzības 2002. gadā pasūtīja auditu (kura atskaite ir Revīzijas palātas konstatējumu pamats), kas ietvēra fonda pārvaldības pārskatu. ERA tik tiešām reaģēja ar zināmu novēlošanos. Tam par iemeslu bija vēlā audita atskaites saņemšana. Uz šo konstatējumu pamata ERA deva norādījumus tās konsultantiem veikt koriģējošas darbības. |
| --- | --- |

12.

Šī iestāde tika izveidota 2000. gadā tūlīt pēc kara, kad nedarbojās neviena banku sistēma. Kad stāvoklis uz vietas pakāpeniski uzlabojās, šīs iestādes pārvaldībā tika ieviesti uzlabojumi. Faktiski ERA kā daļu no tās aktīvās programmas uzraudzības 2002. gadā pasūtīja auditu (kura atskaite ir Revīzijas palātas konstatējumu pamats), kas ietvēra fonda pārvaldības pārskatu. ERA tik tiešām reaģēja ar zināmu novēlošanos. Tam par iemeslu bija vēlā audita atskaites saņemšana. Uz šo konstatējumu pamata ERA deva norādījumus tās konsultantiem veikt koriģējošas darbības.

| 13. | Par pirmo Revīzijas palātas konstatējumu kategoriju Aģentūra ir veikusi maksājumus sabiedriskajām organizācijām apstākļos, kas ir atšķirīgi no līgumā paredzētajiem. Tas tika darīts, lai labāk saskaņotu maksājumu grafiku ar naudas plūsmas vajadzībām un iesaistīto organizāciju iekšējiem noteikumiem, tādā veidā izvairoties no projekta izpildes kavējumiem. Citos gadījumos Aģentūra uzskatīja līgumslēdzēja iesniegto tehnisko un finanšu informāciju par pamatā līdzvērtīgu līgumā oficiāli paredzētajiem iesniedzamajiem dokumentiem. Turklāt dažos gadījumos vietējie likumi un noteikumi nedeva Aģentūrai iespēju iegūt apstiprinošus dokumentus, kas atbilst ES standartam. Otrā kategorija, kas veido lielāko daļu no Revīzijas palātas konstatējumiem, attiecas uz sagādes aģentu līgumiem. Šāda veida līgums vairs netiek izmantots, kopš 2003. gada 1. janvārī stājās spēkā jaunā Finanšu regula. Daži no šiem līgumiem ir jau izbeigti un citu nenokārtotā bilance pašlaik tiek likvidēta. ERA pieeja vienmēr ir bijusi vērsta uz efektīvu projektu pārvaldību (bieži vien grūtos un laikā ierobežotos apstākļos), vienlaikus ņemot vērā atbilstošos noteikumus. Tai pašā laikā Revīzijas palātas ieteikumi tiek pienācīgi ievēroti. Tiks pieliktas sevišķas pūles, lai nodrošinātu maksājumu izpildi atbilstoši līgumu noteikumiem. |
| --- | --- |

13.

Par pirmo Revīzijas palātas konstatējumu kategoriju Aģentūra ir veikusi maksājumus sabiedriskajām organizācijām apstākļos, kas ir atšķirīgi no līgumā paredzētajiem. Tas tika darīts, lai labāk saskaņotu maksājumu grafiku ar naudas plūsmas vajadzībām un iesaistīto organizāciju iekšējiem noteikumiem, tādā veidā izvairoties no projekta izpildes kavējumiem. Citos gadījumos Aģentūra uzskatīja līgumslēdzēja iesniegto tehnisko un finanšu informāciju par pamatā līdzvērtīgu līgumā oficiāli paredzētajiem iesniedzamajiem dokumentiem. Turklāt dažos gadījumos vietējie likumi un noteikumi nedeva Aģentūrai iespēju iegūt apstiprinošus dokumentus, kas atbilst ES standartam. Otrā kategorija, kas veido lielāko daļu no Revīzijas palātas konstatējumiem, attiecas uz sagādes aģentu līgumiem. Šāda veida līgums vairs netiek izmantots, kopš 2003. gada 1. janvārī stājās spēkā jaunā Finanšu regula. Daži no šiem līgumiem ir jau izbeigti un citu nenokārtotā bilance pašlaik tiek likvidēta. ERA pieeja vienmēr ir bijusi vērsta uz efektīvu projektu pārvaldību (bieži vien grūtos un laikā ierobežotos apstākļos), vienlaikus ņemot vērā atbilstošos noteikumus. Tai pašā laikā Revīzijas palātas ieteikumi tiek pienācīgi ievēroti. Tiks pieliktas sevišķas pūles, lai nodrošinātu maksājumu izpildi atbilstoši līgumu noteikumiem.

| 14. | Lielākā daļa Revīzijas palātas konstatējumu attiecas uz konkursiem un novērtējumiem, kas veikti pirms 2003. gada. Dažos gadījumos Aģentūra pieņēma EK noteikumu interpretāciju, ko piedāvāja Novērtējuma komitejas, atšķirīgi no Revīzijas palātas izpratnes. Tā rezultātā dažus uzņēmumus izslēdza. Attiecībā uz pretēji Aģentūras gribai projektu atstājušo grupu vadītāju nomaiņu, kas dažreiz notiek, ERA uzskata, ka piedāvātais jaunais eksperts praktiski bija vienlīdz spējīgs veikt līguma efektīvu izpildi. Aģentūra nozīmē dalībai novērtējuma komitejās ne tikai savus pieredzējušos nozares darbiniekus, bet arī neatkarīgus ekspertus vai kompetentas personas, kuras ir izraudzījušas attiecīgo valstu varasiestādes. Centrālo pārraudzību un vadību tagad veic vecākais sagādes konsultants, kas tika pieņemts darbā 2004. gadā, lai vēl vairāk uzlabotu atbilstošo iekšējās kontroles sistēmu. |
| --- | --- |

14.

Lielākā daļa Revīzijas palātas konstatējumu attiecas uz konkursiem un novērtējumiem, kas veikti pirms 2003. gada. Dažos gadījumos Aģentūra pieņēma EK noteikumu interpretāciju, ko piedāvāja Novērtējuma komitejas, atšķirīgi no Revīzijas palātas izpratnes. Tā rezultātā dažus uzņēmumus izslēdza. Attiecībā uz pretēji Aģentūras gribai projektu atstājušo grupu vadītāju nomaiņu, kas dažreiz notiek, ERA uzskata, ka piedāvātais jaunais eksperts praktiski bija vienlīdz spējīgs veikt līguma efektīvu izpildi. Aģentūra nozīmē dalībai novērtējuma komitejās ne tikai savus pieredzējušos nozares darbiniekus, bet arī neatkarīgus ekspertus vai kompetentas personas, kuras ir izraudzījušas attiecīgo valstu varasiestādes. Centrālo pārraudzību un vadību tagad veic vecākais sagādes konsultants, kas tika pieņemts darbā 2004. gadā, lai vēl vairāk uzlabotu atbilstošo iekšējās kontroles sistēmu.

| 15. | Šis konstatējums attiecas uz vienošanos par dotācijas nolīgumiem ar ANO Misiju Kosovā un citām starptautiskajām organizācijām, kas tika parakstītas pirms 2003. gada atbilstoši EK praksei (EK noteikumiem). Kad Aģentūra konstatēja problēmas dotācijas nolīgumu izpildē, pēc strīdīgo jautājumu atrisināšanas tika veiktas korekcijas, saskaņojot tās ar saņēmēju. Ievērojot Revīzijas palātas konstatējumus, nākotnē Aģentūra rūpīgāk uzraudzīs šo dotāciju nolīgumu izpildi. |
| --- | --- |

15.

Šis konstatējums attiecas uz vienošanos par dotācijas nolīgumiem ar ANO Misiju Kosovā un citām starptautiskajām organizācijām, kas tika parakstītas pirms 2003. gada atbilstoši EK praksei (EK noteikumiem). Kad Aģentūra konstatēja problēmas dotācijas nolīgumu izpildē, pēc strīdīgo jautājumu atrisināšanas tika veiktas korekcijas, saskaņojot tās ar saņēmēju. Ievērojot Revīzijas palātas konstatējumus, nākotnē Aģentūra rūpīgāk uzraudzīs šo dotāciju nolīgumu izpildi.

| 16. | Kā redzams no Revīzijas palātas piezīmes, delegāciju skaita samazināšanas process tika uzsākts jau 2003. gadā. Tas tika pabeigts 2004. gada februārī, un kopš tā laika kopumā ir tikai 20 delegācijas un apakšdelegācijas, kas ļauj atbilstoši īstenot pieņemto darbplūsmu (finansējuma plūsmu). |
| --- | --- |

16.

Kā redzams no Revīzijas palātas piezīmes, delegāciju skaita samazināšanas process tika uzsākts jau 2003. gadā. Tas tika pabeigts 2004. gada februārī, un kopš tā laika kopumā ir tikai 20 delegācijas un apakšdelegācijas, kas ļauj atbilstoši īstenot pieņemto darbplūsmu (finansējuma plūsmu).

---