# Eiropas Savienības C 63E/2005

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 63E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 48. sējums2005. gada 15. marts |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 63E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

48. sējums2005. gada 15. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Padome |
| 2005/C 063E/1 | Kopējā nostāja (EK) Nr. 11/2005, ko Padome pieņēmusi 2004. gada 9. decembrī, nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes ... Direktīvu 2005/.../EK par minimālajiem nosacījumiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 3820/85 un Nr. 3821/85 īstenošanai saistībā ar sociālās jomas tiesību aktiem attiecībā uz autotransporta darbībām (
  1
  ) | 1 |
| 2005/C 063E/2 | Kopējā nostāja (EK) Nr. 12/2005, ko Padome pieņēmusi 2004. gada 9. decembrī, nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulu (EK) Nr. .../2005, ar ko paredz par dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu un groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un (EK) Nr. 2135/98 | 11 |
| 2005/C 063E/3 | Kopējā nostāja (EK) Nr. 13/2005, ko Padome pieņēmusi 2004. gada 9. decembrī, nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes ... Direktīvu 2005/.../EK, ar ko groza Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz sēra saturu flotes degvielā | 26 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Padome

2005/C 063E/1

Kopējā nostāja (EK) Nr. 11/2005, ko Padome pieņēmusi 2004. gada 9. decembrī, nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes ... Direktīvu 2005/.../EK par minimālajiem nosacījumiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 3820/85 un Nr. 3821/85 īstenošanai saistībā ar sociālās jomas tiesību aktiem attiecībā uz autotransporta darbībām (
  1
  )

1

1

2005/C 063E/2

Kopējā nostāja (EK) Nr. 12/2005, ko Padome pieņēmusi 2004. gada 9. decembrī, nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulu (EK) Nr. .../2005, ar ko paredz par dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu un groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un (EK) Nr. 2135/98

11

2005/C 063E/3

Kopējā nostāja (EK) Nr. 13/2005, ko Padome pieņēmusi 2004. gada 9. decembrī, nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes ... Direktīvu 2005/.../EK, ar ko groza Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz sēra saturu flotes degvielā

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Padome

| 15.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 63/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 63/1

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 11/2005,

ko Padome pieņēmusi 2004. gada 9. decembrī

nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes ... Direktīvu 2005/.../EK par minimālajiem nosacījumiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 3820/85 un Nr. 3821/85 īstenošanai saistībā ar sociālās jomas tiesību aktiem attiecībā uz autotransporta darbībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/C 63 E/01)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 71. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

apspriedusies ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Gan Padomes Regula (EEK) Nr. 3820/85 (1985. gada 20. decembris) par dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz autotransportu (3), gan Padomes Regula (EEK) Nr. 3821/85 (1985. gada 20. decembris) par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā (4), ir svarīgas iekšzemes transporta pakalpojumu kopējā tirgus izveidei, satiksmes drošībai un darba apstākļiem. |
| --- | --- |

(1)

Gan Padomes Regula (EEK) Nr. 3820/85 (1985. gada 20. decembris) par dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz autotransportu (3), gan Padomes Regula (EEK) Nr. 3821/85 (1985. gada 20. decembris) par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā (4), ir svarīgas iekšzemes transporta pakalpojumu kopējā tirgus izveidei, satiksmes drošībai un darba apstākļiem.

| (2) | Baltajā grāmatā “Eiropas transporta politika 2010. gadam: laiks izlemt” Komisija norādīja uz nepieciešamību pastiprināt pārbaudes un sankcijas, īpaši sociālās jomas tiesību aktos attiecībā uz autotransporta darbībām, un sevišķi nepieciešamību palielināt pārbaužu skaitu, veicināt sistemātisku informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm, koordinēt inspekcijas un veicināt kontroles darbinieku apmācību. |
| --- | --- |

(2)

Baltajā grāmatā “Eiropas transporta politika 2010. gadam: laiks izlemt” Komisija norādīja uz nepieciešamību pastiprināt pārbaudes un sankcijas, īpaši sociālās jomas tiesību aktos attiecībā uz autotransporta darbībām, un sevišķi nepieciešamību palielināt pārbaužu skaitu, veicināt sistemātisku informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm, koordinēt inspekcijas un veicināt kontroles darbinieku apmācību.

| (3) | Tādēļ ir nepieciešams nodrošināt autotransporta sociālo noteikumu pareizu piemērošanu un saskaņotu interpretāciju, nosakot minimālās prasības vienotai un efektīvai pārbaudei, ko dalībvalstis veic, lai kontrolētu attiecīgo noteikumu ievērošanu. Šīm pārbaudēm būtu jānodrošina pārkāpumu samazināšanās un profilakse. Turklāt būtu jāievieš mehānisms, kas nodrošina to, ka uzņēmumi ar augstu riska novērtējumu tiktu pārbaudīti rūpīgāk un daudz biežāk. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ ir nepieciešams nodrošināt autotransporta sociālo noteikumu pareizu piemērošanu un saskaņotu interpretāciju, nosakot minimālās prasības vienotai un efektīvai pārbaudei, ko dalībvalstis veic, lai kontrolētu attiecīgo noteikumu ievērošanu. Šīm pārbaudēm būtu jānodrošina pārkāpumu samazināšanās un profilakse. Turklāt būtu jāievieš mehānisms, kas nodrošina to, ka uzņēmumi ar augstu riska novērtējumu tiktu pārbaudīti rūpīgāk un daudz biežāk.

| (4) | šajā direktīvā paredzētajiem pasākumiem būtu ne vien jāpaaugstina satiksmes drošība, bet arī jāveicina darba apstākļu saskaņošana Kopienā un jāsekmē vienlīdzīgas iespējas. |
| --- | --- |

(4)

šajā direktīvā paredzētajiem pasākumiem būtu ne vien jāpaaugstina satiksmes drošība, bet arī jāveicina darba apstākļu saskaņošana Kopienā un jāsekmē vienlīdzīgas iespējas.

| (5) | Analogo tahogrāfu aizstāšana ar digitālajiem tahogrāfiem pakāpeniski ļaus pārbaudīt lielāku datu apjomu daudz ātrāk un daudz precīzāk, un tāpēc dalībvalstis pakāpeniski spēs veikt arvien vairāk pārbaužu. Pārbaužu kontekstā to pārbaudīto dienu procentuālais īpatsvars, kuras ir nostrādājuši transportlīdzekļu vadītāji, ko skar sociālo tiesību aktu piemērošanas joma, tāpēc būtu pakāpeniski jāpalielina līdz 4 %. |
| --- | --- |

(5)

Analogo tahogrāfu aizstāšana ar digitālajiem tahogrāfiem pakāpeniski ļaus pārbaudīt lielāku datu apjomu daudz ātrāk un daudz precīzāk, un tāpēc dalībvalstis pakāpeniski spēs veikt arvien vairāk pārbaužu. Pārbaužu kontekstā to pārbaudīto dienu procentuālais īpatsvars, kuras ir nostrādājuši transportlīdzekļu vadītāji, ko skar sociālo tiesību aktu piemērošanas joma, tāpēc būtu pakāpeniski jāpalielina līdz 4 %.

| (6) | Visām kontroles struktūrvienībām vajadzētu būt pieejamām pietiekamām standartierīcēm, lai ļautu tām veikt savus pienākumus efektīvi un produktīvi. |
| --- | --- |

(6)

Visām kontroles struktūrvienībām vajadzētu būt pieejamām pietiekamām standartierīcēm, lai ļautu tām veikt savus pienākumus efektīvi un produktīvi.

| (7) | Neskarot šajā direktīvā paredzēto uzdevumu pareizu veikšanu, dalībvalstīm būtu jācenšas nodrošināt, ka pārbaudes uz ceļiem tiek veiktas efektīvi un ātri, lai pārbaudi pabeigtu pēc iespējas ātrāk un lai pēc iespējas mazāk aizkavētu transportlīdzekļa vadītāju. |
| --- | --- |

(7)

Neskarot šajā direktīvā paredzēto uzdevumu pareizu veikšanu, dalībvalstīm būtu jācenšas nodrošināt, ka pārbaudes uz ceļiem tiek veiktas efektīvi un ātri, lai pārbaudi pabeigtu pēc iespējas ātrāk un lai pēc iespējas mazāk aizkavētu transportlīdzekļa vadītāju.

| (8) | Katrā dalībvalstī vajadzētu būt atsevišķai struktūrai, kas atbild par sakariem ar citām attiecīgajām iestādēm Kopienā. Šai struktūrai būtu arī jāvāc atbilstīgie statistikas dati. Tāpat dalībvalstīm savā teritorijā būtu jāīsteno arī saskaņota nacionālā kontroles stratēģija, un tās var norīkot atsevišķu struktūru, kas koordinē tās īstenošanu. |
| --- | --- |

(8)

Katrā dalībvalstī vajadzētu būt atsevišķai struktūrai, kas atbild par sakariem ar citām attiecīgajām iestādēm Kopienā. Šai struktūrai būtu arī jāvāc atbilstīgie statistikas dati. Tāpat dalībvalstīm savā teritorijā būtu jāīsteno arī saskaņota nacionālā kontroles stratēģija, un tās var norīkot atsevišķu struktūru, kas koordinē tās īstenošanu.

| (9) | Sadarbību starp dalībvalstu kontroles iestādēm būtu turpmāk jāveicina, izmantojot saskaņotas pārbaudes, kopīgas apmācību iniciatīvas, informācijas elektronisko apmaiņu, kā arī zināšanu un pieredzes apmaiņu. |
| --- | --- |

(9)

Sadarbību starp dalībvalstu kontroles iestādēm būtu turpmāk jāveicina, izmantojot saskaņotas pārbaudes, kopīgas apmācību iniciatīvas, informācijas elektronisko apmaiņu, kā arī zināšanu un pieredzes apmaiņu.

| (10) | Izmantojot dalībvalstu kontroles iestāžu forumu, būtu jāveicina un jāsekmē labākā prakse kontroles darbībās attiecībā uz autopārvadājumiem, jo īpaši nodrošinot saskaņotu pieeju transportlīdzekļa vadītāja ikgadējā atvaļinājuma vai slimības atvaļinājuma apstiprinājuma izsniegšanas jomā. |
| --- | --- |

(10)

Izmantojot dalībvalstu kontroles iestāžu forumu, būtu jāveicina un jāsekmē labākā prakse kontroles darbībās attiecībā uz autopārvadājumiem, jo īpaši nodrošinot saskaņotu pieeju transportlīdzekļa vadītāja ikgadējā atvaļinājuma vai slimības atvaļinājuma apstiprinājuma izsniegšanas jomā.

| (11) | šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgos pasākumus pieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5). |
| --- | --- |

(11)

šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgos pasākumus pieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5).

| (12) | ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi - proti, skaidru kopīgu noteikumu ieviešanu par minimālajiem nosacījumiem, lai kontrolētu Regulas (EEK) Nr. 3820/85 un Regulas (EEK) Nr. 3821/85 pareizu un vienveidīgu īstenošanu - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka - ņemot vērā vajadzību pēc saskaņotas transnacionālas darbības - šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(12)

ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi - proti, skaidru kopīgu noteikumu ieviešanu par minimālajiem nosacījumiem, lai kontrolētu Regulas (EEK) Nr. 3820/85 un Regulas (EEK) Nr. 3821/85 pareizu un vienveidīgu īstenošanu - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka - ņemot vērā vajadzību pēc saskaņotas transnacionālas darbības - šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (13) | Tāpēc būtu jāatceļ Padomes Direktīva 88/599/EEK (1988. gada 23. novembris) par standarta pārbaudes procedūrām, lai īstenotu Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 un Regulu (EEK) Nr. 3821/85 (6), |
| --- | --- |

(13)

Tāpēc būtu jāatceļ Padomes Direktīva 88/599/EEK (1988. gada 23. novembris) par standarta pārbaudes procedūrām, lai īstenotu Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 un Regulu (EEK) Nr. 3821/85 (6),

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Temats

Ar šo direktīvu paredz minimālos nosacījumus Regulas (EEK) Nr. 3820/85 un Regulas (EEK) Nr. 3821/85 īstenošanai.

2. pants

Pārbaudes sistēmas

1.   Dalībvalstis ievieš atbilstīgu un regulāru pārbaužu sistēmu, lai gan uz ceļiem, gan uzņēmumu telpās nodrošinātu pareizu un konsekventu īstenošanu, kā minēts 1. pantā, attiecībā uz visām transporta kategorijām.

Katru gadu plaši pārbauda raksturīgās grupas, kurās pārstāvēti apkalpes locekļi, transportlīdzekļu vadītāji, uzņēmumi un transportlīdzekļi visās transporta kategorijās, uz kurām attiecas Regula (EEK) Nr. 3820/85 un Regula (EEK) Nr. 3821/85.

Dalībvalstis nodrošina, ka to teritorijā īsteno saskaņotu nacionālo kontroles stratēģiju. Šim nolūkam dalībvalstis var izraudzīties struktūru, kas koordinē darbības, kuras veic saskaņā ar 4. un 6. pantu, un šādā gadījumā par to informē Komisiju un pārējās dalībvalstis.

2.   Katra dalībvalsts pārbaudes organizē tā, lai no ... (7) tiktu aptverts vismaz 1 % dienu, ko strādā to transportlīdzekļu vadītāji, uz kuriem attiecas Regula (EEK) Nr. 3820/85 un Regula (EEK) Nr. 3821/85. No 2009. gada 1. janvāra šis procentuālais īpatsvars tiks palielināts līdz 2 % un no 2011. gada 1. janvāra – līdz 3 %.

No 2013. gada 1. janvāra Komisija saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto procedūru šo minimālo procentu var paaugstināt līdz 4 %, ar noteikumu, ka saskaņā ar 3. pantu savāktā statistika rāda, ka vidēji vairāk nekā 90 % no visiem pārbaudītajiem transportlīdzekļiem ir aprīkoti ar digitālo tahogrāfu. Pieņemot lēmumu, Komisijai ņem vērā arī esošo kontroles pasākumu efektivitāti, jo īpaši digitālā tahogrāfa datu pieejamība uzņēmumu telpās.

Vismaz 15 % no kopējā pārbaudīto darba dienu skaita ir jāpārbauda uz ceļiem un vismaz 25 % - uzņēmumu telpās. No 2008. gada 1. janvāra vismaz 30 % no kopējā pārbaudīto darba dienu skaita ir jāpārbauda uz ceļiem un vismaz 50 % – uzņēmumu telpās.

3.   Informācija, kas iesniegta Komisijai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 3820/85 16. panta 2. punktu, ietver to transportlīdzekļu vadītāju skaitu, kas pārbaudīti uz ceļiem, uzņēmumu telpās veikto pārbaužu skaitu, pārbaudīto darba dienu skaitu un fiksēto pārkāpumu skaitu.

3. pants

Statistika

Dalībvalstis nodrošina, ka apkopotā statistika par pārbaudēm, kas organizētas saskaņā ar 2. panta 1. un 2. punktu, tiek iedalīta šādās kategorijās:

| a) | uz ceļiem veiktajām pārbaudēm:






  i) | ceļa veids, proti, vai tā ir automaģistrāle, valsts nozīmes ceļš, vai otrās šķiras ceļš; |
| --- | --- | --- |

a)

uz ceļiem veiktajām pārbaudēm:

i)

ceļa veids, proti, vai tā ir automaģistrāle, valsts nozīmes ceļš, vai otrās šķiras ceļš;

| ii) | tahogrāfa tips, proti, analogais vai digitālais; |
| --- | --- |

ii)

tahogrāfa tips, proti, analogais vai digitālais;

| b) | uzņēmumu telpās veiktajām pārbaudēm:






  i) | pārvadājumu darbības veids, proti, vai darbība ir starptautiska, vai iekšzemes, pasažieru vai kravas, pašpārvadājumi vai komercpārvadājumi; |
| --- | --- | --- |

b)

uzņēmumu telpās veiktajām pārbaudēm:

i)

pārvadājumu darbības veids, proti, vai darbība ir starptautiska, vai iekšzemes, pasažieru vai kravas, pašpārvadājumi vai komercpārvadājumi;

| ii) | uzņēmuma autoparka lielums; |
| --- | --- |

ii)

uzņēmuma autoparka lielums;

| iii) | tahogrāfa tips, proti, analogais vai digitālais. |
| --- | --- |

iii)

tahogrāfa tips, proti, analogais vai digitālais.

Statistiku katru gadu iesniedz Komisijai.

Attiecīgās iestādes dalībvalstīs glabā datus, kas savākti iepriekšējā gadā.

Jebkādus turpmākus skaidrojumus, kas vajadzīgi attiecībā uz a) un b) punktā noteiktajām kategorijām, sniedz Komisija saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto procedūru.

4. pants

Pārbaudes uz ceļiem

1.   Pārbaudes uz ceļiem rīko dažādās vietās, jebkurā laikā, un tās aptver pietiekami plašu ceļu tīkla daļu tā, lai no pārbaudēm būtu grūti izvairīties.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka:

| a) | pietiekoši tiek nodrošināti kontrolpunkti uz vai netālu no esošajiem un plānotajiem ceļiem; |
| --- | --- |

a)

pietiekoši tiek nodrošināti kontrolpunkti uz vai netālu no esošajiem un plānotajiem ceļiem;

| b) | pārbaudes tiek veiktas, ievērojot izlases rotācijas sistēmu. |
| --- | --- |

b)

pārbaudes tiek veiktas, ievērojot izlases rotācijas sistēmu.

3.   Aspekti, kas jāpārbauda pārbaudēs uz ceļiem, ir noteikti I pielikuma A daļā. Ja nepieciešams, pārbaudes var tikt veiktas, lai pārbaudītu kādu specifisku aspektu.

4.   Neskarot 9. panta 2. punktu, pārbaudes uz ceļiem veic bez diskriminācijas. Jo īpaši kontroles darbiniekiem nevajadzētu veikt pārbaudes, vadoties pēc:

| a) | transportlīdzekļa reģistrācijas valsts; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļa reģistrācijas valsts;

| b) | transportlīdzekļa vadītāja dzīvesvietas valsts; |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļa vadītāja dzīvesvietas valsts;

| c) | valsts, kurā uzņēmums veic uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

c)

valsts, kurā uzņēmums veic uzņēmējdarbību;

| d) | brauciena sākuma un galapunkta; |
| --- | --- |

d)

brauciena sākuma un galapunkta;

| e) | tā, vai transportlīdzeklis ir aprīkots ar digitālo vai analogo tahogrāfu. |
| --- | --- |

e)

tā, vai transportlīdzeklis ir aprīkots ar digitālo vai analogo tahogrāfu.

5.   Kontroles darbiniekiem nodrošina:

| a) | galveno pārbaudāmo aspektu sarakstu, kā noteikts I pielikuma A daļā; |
| --- | --- |

a)

galveno pārbaudāmo aspektu sarakstu, kā noteikts I pielikuma A daļā;

| b) | konkrētas pārbaužu standartierīces, kā noteikts II pielikumā. |
| --- | --- |

b)

konkrētas pārbaužu standartierīces, kā noteikts II pielikumā.

6.   Ja, uz ceļa pārbaudot transportlīdzekļa vadītāju, kas vada kādā citā dalībvalstī reģistrētu transportlīdzekli, rodas aizdomas par iespējamiem pārkāpumiem, kurus pārbaudes laikā nav iespējams apstiprināt vajadzīgo datu trūkuma dēļ, tad attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes viena otrai palīdz nolūkā noskaidrot situāciju.

5. pants

Saskaņotās pārbaudes

Dalībvalstis vismaz sešas reizes gadā veic saskaņotas pārbaudes uz ceļa, lai pārbaudītu transportlīdzekļu vadītājus un transportlīdzekļus, uz kuriem attiecas Regula (EEK) Nr. 3820/85 un Regula (EEK) Nr. 3821/85. Minētās pārbaudes vienlaikus veic divu vai vairāku dalībvalstu kontroles iestādes katra savas valsts teritorijā.

6. pants

Pārbaudes uzņēmumu telpās

1.   Pārbaudes uzņēmumu telpās plāno, ņemot vērā iepriekšējo pieredzi attiecībā uz dažādām transporta kategorijām. Tāpat pārbaudes veic arī tādu uzņēmumu telpās, kuru transportlīdzekļus pārbaudot uz ceļiem atklāts, ka nopietni pārkāpta Regula (EEK) Nr. 3820/85 vai Regula (EEK) Nr. 3821/85.

2.   Veicot pārbaudes uzņēmumu telpās, ietver I pielikuma A un B daļā uzskaitītos aspektus.

3.   Kontroles darbiniekiem nodrošina:

| a) | galveno pārbaudāmo aspektu sarakstu, kā noteikts I pielikuma A un B daļā; |
| --- | --- |

a)

galveno pārbaudāmo aspektu sarakstu, kā noteikts I pielikuma A un B daļā;

| b) | konkrētas pārbaužu standartierīces, kā noteikts II pielikumā. |
| --- | --- |

b)

konkrētas pārbaužu standartierīces, kā noteikts II pielikumā.

4.   Dalībvalsts kontroles darbinieki pārbaudes gaitā ņem vērā jebkuru informāciju par attiecīgā uzņēmuma darbībām citā dalībvalstī, ko sniedz citas dalībvalsts koordinējošā kontroles struktūra, kā minēts 7. panta 1. punktā.

5.   Piemērojot 1. un 4. punktu, pārbaudes, ko veic kompetento iestāžu telpās, pamatojoties uz attiecīgiem dokumentiem, kurus pēc kompetento iestāžu lūguma iesnieguši uzņēmumi, pielīdzina uzņēmumu telpās veiktām pārbaudēm.

7. pants

Sadarbība Kopienā

1.   Dalībvalstis norīko iestādi, kurai ir šādi pienākumi:

| a) | nodrošināt koordināciju ar līdzvērtīgām iestādēm citās attiecīgajās dalībvalstīs saistībā ar darbībām, kas veiktas saskaņā ar 5. pantu; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt koordināciju ar līdzvērtīgām iestādēm citās attiecīgajās dalībvalstīs saistībā ar darbībām, kas veiktas saskaņā ar 5. pantu;

| b) | reizi divos gados nosūtīt Komisijai statistikas atskaites, kā noteikts Regulas (EEK) Nr. 3820/85 16. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

b)

reizi divos gados nosūtīt Komisijai statistikas atskaites, kā noteikts Regulas (EEK) Nr. 3820/85 16. panta 2. punktā;

| c) | būt galvenajai atbildīgajai par palīdzības sniegšanu citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar 4. panta 6. punktu. |
| --- | --- |

c)

būt galvenajai atbildīgajai par palīdzības sniegšanu citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar 4. panta 6. punktu.

Iestāde tiek pārstāvēta Komitejā, kas minēta 12. panta 1. punktā.

2.   Dalībvalstis informē Komisiju par šādas iestādes norīkošanu, un Komisija attiecīgi informē pārējās dalībvalstis.

3.   Ir aktīvi jāveicina datu, pieredzes un zināšanu apmaiņa starp dalībvalstīm, pirmkārt, bet ne tikai, Komitejā, kas minēta 12. panta 1. punktā, un jebkurā tādā struktūrā, ko Komisija var noteikt saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto procedūru.

8. pants

Informācijas apmaiņa

1.   Ar informāciju, ko divpusēji dara pieejamu saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 3820/85 17. panta 3. punktu un Regulas (EEK) Nr. 3821/85 19. panta 3. punktu, apmainās norīkotās struktūras, par kurām Komisijai paziņots saskaņā ar 7. panta 2. punktu:

| a) | vismaz reizi sešos mēnešos pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā; |
| --- | --- |

a)

vismaz reizi sešos mēnešos pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā;

| b) | pēc kādas dalībvalsts īpaša lūguma atsevišķos gadījumos. |
| --- | --- |

b)

pēc kādas dalībvalsts īpaša lūguma atsevišķos gadījumos.

2.   Dalībvalstis cenšas izveidot sistēmu elektroniskai informācijas apmaiņai. Saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto procedūru Komisija nosaka kopēju metodoloģiju informācijas efektīvai apmaiņai.

9. pants

Riska novērtējuma sistēma

1.   Dalībvalstis ievieš riska novērtējuma sistēmu uzņēmumiem, kura pamatojas uz uzņēmumu izdarīto Regulas (EEK) Nr. 3820/85 un Regulas (EEK) Nr. 3821/85 pārkāpumu nosacītu skaitu un smaguma pakāpi.

2.   Uzņēmumus ar augstu riska novērtējumu pārbauda daudz detalizētāk un biežāk. Lai izveidotu sistēmu informācijas apmaiņai par labāko praksi, kritērijus un sīki izstrādātus noteikumus šādas sistēmas ieviešanai apspriež 12. pantā minētajā Komitejā.

10. pants

Ziņojums

Līdz ... (8) Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā analizē sodus, kas par nopietniem pārkāpumiem paredzēti dalībvalstu tiesību aktos.

11. pants

Labākā prakse

1.   Saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto procedūru Komisija izstrādā pamatnostādnes par labāko praksi kontroles jomā.

Šīs pamatnostādnes iekļauj Regulas (EEK) Nr. 3820/85 16. panta 2. punktā minētajā ziņojumā, ko sagatavo reizi divos gados.

2.   Dalībvalstis izveido kopīgu apmācības programmas par labāko praksi, kuras rīko vismaz reizi gadā, un sekmē attiecīgo sadarbības struktūru personāla apmaiņu, vismaz reizi gadā, starp dalībvalstīm.

3.   Komisija saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto procedūru izstrādā elektronisku un izdrukājamu formu, ko izmanto, ja transportlīdzekļa vadītājam ir bijis slimības atvaļinājums vai ikgadējais atvaļinājums, vai kad transportlīdzekļa vadītājs ir vadījis transportlīdzekli, uz kuru neattiecas Regula (EEK) Nr. 3820/85, periodā, kas minēts Regulas (EEK) Nr. 3821/85 15. panta 7. punkta pirmās daļas pirmajā ievilkumā.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka kontroles darbinieki ir labi apmācīti savu pienākumu izpildei.

12. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz Komiteja, kas izveidota ar Regulas (EEK) Nr. 3821/85 18. panta 1. punktu.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

13.pants

Īstenošanas pasākumi

Komisija pēc kādas dalībvalsts lūguma vai pēc savas iniciatīvas saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem īstenošanas pasākumus, jo īpaši lai sasniegtu kādu no šiem mērķiem:

| a) | sekmēt kopīgu pieeju šīs direktīvas īstenošanā; |
| --- | --- |

a)

sekmēt kopīgu pieeju šīs direktīvas īstenošanā;

| b) | veicināt to, ka kontroles iestādes īsteno konsekventu pieeju un saskaņoti interpretē Regulu (EEK) Nr. 3820/85; |
| --- | --- |

b)

veicināt to, ka kontroles iestādes īsteno konsekventu pieeju un saskaņoti interpretē Regulu (EEK) Nr. 3820/85;

| c) | sekmēt dialogu starp nozari un kontroles iestādēm. |
| --- | --- |

c)

sekmēt dialogu starp nozari un kontroles iestādēm.

14. pants

Sarunas ar trešām valstīm

Tiklīdz šī direktīva ir stājusies spēkā, Kopiena sāk sarunas ar saistītajām trešām valstīm ar nolūku piemērot noteikumus, kuri ir līdzvērtīgi šajā direktīvā paredzētajiem noteikumiem.

15. pants

Pielikumu atjaunināšana

Pielikumu grozījumus, kas vajadzīgi, lai pielikumus pielāgotu labākas prakses attīstībai, pieņem saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto procedūru.

16. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai līdz 2006. gada 1. janvārim izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai šo aktu tekstu un korelācijas tabulu starp attiecīgajiem aktiem un šo direktīvu.

Kad dalībvalstis paredz šos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka metodes, kā izdarīt šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmu valsts tiesību aktu galveno aktu tekstu, ko tās pieņem jomā, uz ko attiecas šī direktīva.

17. pants

Atcelšana

1.   No ... (9) Direktīva 88/599/EEK tiek atcelta.

2.   Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu.

18. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

19. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 241, 28.9.2004., 65. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2004. gada 20. aprīļa Atzinums (OV C 104 E, 30.4.2004.), Padomes 2004. gada 9. decembra Kopējā nostāja un Eiropas Parlamenta ... Nostāja (“Oficiālajā Vēstnesī” vēl nav publicēta).

2

(3)  OV L 370, 31.12.1985., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/59/EK (OV L 226, 10.9.2003., 4. lpp.).

3

(4)  OV L 370, 31.12.1985., 8. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 432/2004 (OV L 71, 10.3.2004., 3. lpp.).

4

(5)  ΟV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

5

(6)  OV L 325, 29.11.1988., 55. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2135/98 (OV L 274, 9.10.1998., 1. lpp.).

6

(7)  Šīs direktīvas spēkā stāšanās diena

7

(8)  Trīs gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

8

(9)  Šīs direktīvas spēkā stāšanās diena.

9

---

I PIELIKUMS

A DAĻA

Pārbaudes uz ceļiem

Pārbaudēs uz ceļiem parasti iekļauj šādus aspektus:

| 1) | transportlīdzekļa vadīšanas ikdienas laikposmus, pārtraukumus, kā arī ikdienas un iknedēļas atpūtas laikposmus; iepriekšējo dienu reģistrācijas diagrammas, kurām ir jābūt transportlīdzeklī atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 3821/85 15. panta 7. punktam, un/vai datus, kas saglabāti uz vadītāja kartes, un/vai reģistrācijas kontrolierīces atmiņā par to pašu periodu, saskaņā ar šīs direktīvas II pielikumu, un/vai uz izdrukas; |
| --- | --- |

1)

transportlīdzekļa vadīšanas ikdienas laikposmus, pārtraukumus, kā arī ikdienas un iknedēļas atpūtas laikposmus; iepriekšējo dienu reģistrācijas diagrammas, kurām ir jābūt transportlīdzeklī atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 3821/85 15. panta 7. punktam, un/vai datus, kas saglabāti uz vadītāja kartes, un/vai reģistrācijas kontrolierīces atmiņā par to pašu periodu, saskaņā ar šīs direktīvas II pielikumu, un/vai uz izdrukas;

| 2) | laikposmu, kas minēts Regulas (EEK) Nr. 3821/85 15. panta 7. punktā, visus gadījumus, kad tiek pārsniegts atļautais braukšanas ātrums, nosaka kā periodus, kas pārsniedz 1 minūti, kuru laikā transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 90 km/h N3 kategorijas transportlīdzekļiem un 105 km/h M3 kategorijas (kategorijas N3 un M3 noteiktas I pielikumā Padomes Direktīvai 70/156/EEK (1970. gada 6. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstiprinājumu (1)); |
| --- | --- |

2)

laikposmu, kas minēts Regulas (EEK) Nr. 3821/85 15. panta 7. punktā, visus gadījumus, kad tiek pārsniegts atļautais braukšanas ātrums, nosaka kā periodus, kas pārsniedz 1 minūti, kuru laikā transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 90 km/h N3 kategorijas transportlīdzekļiem un 105 km/h M3 kategorijas (kategorijas N3 un M3 noteiktas I pielikumā Padomes Direktīvai 70/156/EEK (1970. gada 6. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstiprinājumu (1));

| 3) | vajadzības gadījumā, ātrumu, ko transportlīdzeklis sasniedzis kādā konkrētā brīdī, kā to reģistrējušas reģistrācijas kontrolierīces pēdējo 24 stundu laikā, kad ticis izmantots transportlīdzeklis; |
| --- | --- |

3)

vajadzības gadījumā, ātrumu, ko transportlīdzeklis sasniedzis kādā konkrētā brīdī, kā to reģistrējušas reģistrācijas kontrolierīces pēdējo 24 stundu laikā, kad ticis izmantots transportlīdzeklis;

| 4) | pārbauda, vai pareizi darbojas reģistrācijas kontrolierīces (konstatē kontrolierīču un/vai vadītāja kartes, un/vai reģistrācijas diagrammu iespējamu nepareizu lietojumu), vai – vajadzības gadījumā – pārbauda arī to, vai transportlīdzekļa vadītājs var uzrādīt dokumentus, kas minēti Regulas (EEK) Nr. 3820/85 14. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

4)

pārbauda, vai pareizi darbojas reģistrācijas kontrolierīces (konstatē kontrolierīču un/vai vadītāja kartes, un/vai reģistrācijas diagrammu iespējamu nepareizu lietojumu), vai – vajadzības gadījumā – pārbauda arī to, vai transportlīdzekļa vadītājs var uzrādīt dokumentus, kas minēti Regulas (EEK) Nr. 3820/85 14. panta 5. punktā.

B DAĻA

Pārbaudes uzņēmumu telpās

Veicot pārbaudes uzņēmumu telpās, papildus aspektiem, ko pārbauda uz ceļiem, pārbauda vēl arī šādus aspektus:

| 1) | iknedēļas atpūtas laikposmus un transportlīdzekļa vadīšanas laikposmus starp tādām atpūtām; |
| --- | --- |

1)

iknedēļas atpūtas laikposmus un transportlīdzekļa vadīšanas laikposmus starp tādām atpūtām;

| 2) | transportlīdzekļa vadīšanas stundu ierobežojumus divu nedēļu laikposmā; |
| --- | --- |

2)

transportlīdzekļa vadīšanas stundu ierobežojumus divu nedēļu laikposmā;

| 3) | reģistrācijas diagrammu lietošanu, transportlīdzekļa datu saglabāšanas ierīci un vadītāja kartes datus un izdrukas. |
| --- | --- |

3)

reģistrācijas diagrammu lietošanu, transportlīdzekļa datu saglabāšanas ierīci un vadītāja kartes datus un izdrukas.

Dalībvalstis vajadzības gadījumā pārliecinās pār citu provokatoru vai līdzdalībnieku līdzatbildību transportēšanas posmā, piemēram, kravas nosūtītāju, ekspeditoru vai uzņēmēju, ja ir konstatēti kādi pārkāpumi, tostarp pārbauda, vai līgumos paredzētie pārvadājuma organizēšanas noteikumi ļauj nodrošināt atbilstību Regulai (EEK) Nr. 3820/85 un Regulai (EEK) 3821/85.

---

(1)  OV L 42, 23.2.1970., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2004/78/EK (OV L 153, 30.4.2004., 103. lpp.).

---

II PIELIKUMS

Standartierīces, kas pieejamas kontroles struktūrvienībām

Dalībvalstis nodrošina, ka turpmāk minētās ierīces ir pieejamas kontroles struktūrvienībām, kuras veic I pielikumā izklāstītos pienākumus:

| 1) | ierīces, ar kura palīdzību ir iespējams lejupielādēt datus no transportlīdzekļa datu saglabāšanas ierīces un digitālā tahogrāfa vadītāja kartes, nolasīt datus un analizēt datus un/vai pārsūtīt iegūtos datus uz centrālo datubāzi analizēšanai; |
| --- | --- |

1)

ierīces, ar kura palīdzību ir iespējams lejupielādēt datus no transportlīdzekļa datu saglabāšanas ierīces un digitālā tahogrāfa vadītāja kartes, nolasīt datus un analizēt datus un/vai pārsūtīt iegūtos datus uz centrālo datubāzi analizēšanai;

| 2) | ierīces, lai pārbaudītu tahogrammas. |
| --- | --- |

2)

ierīces, lai pārbaudītu tahogrammas.

---

PAZIŅOJUMS PAR PADOMES APSVĒRUMIEM

I.   IEVADS

| — | Ņemot vērā EK Līguma 71. pantu, un saskaņā ar koplēmuma procedūru, kas paredzēta EK Līguma 251. pantā, Padome 2004. gada 9. decembrī pieņēma kopēju nostāju par projektu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par obligātajiem nosacījumiem Direktīvas 2002/15/EK un Padomes Regulas (EEK) Nr. 3820/85 un Nr. 3821/85 īstenošanai saistībā ar sociālās jomas tiesību aktiem attiecībā uz autotransporta darbībām. |
| --- | --- |

—

Ņemot vērā EK Līguma 71. pantu, un saskaņā ar koplēmuma procedūru, kas paredzēta EK Līguma 251. pantā, Padome 2004. gada 9. decembrī pieņēma kopēju nostāju par projektu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par obligātajiem nosacījumiem Direktīvas 2002/15/EK un Padomes Regulas (EEK) Nr. 3820/85 un Nr. 3821/85 īstenošanai saistībā ar sociālās jomas tiesību aktiem attiecībā uz autotransporta darbībām.

| — | Pieņemot nostāju, Padome ņēma vērā Eiropas Parlamenta atzinumu pirmajā lasījumā 2004. gada 20. aprīlī (1) un Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ko tā sniedza 2004. gada 2. jūnijā (2). |
| --- | --- |

—

Pieņemot nostāju, Padome ņēma vērā Eiropas Parlamenta atzinumu pirmajā lasījumā 2004. gada 20. aprīlī (1) un Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ko tā sniedza 2004. gada 2. jūnijā (2).

Direktīvas projekta galvenie mērķi

Direktīvas projekta mērķis ir:

| — | izstrādāt obligātos nosacījumus, lai īstenotu Padomes Regulu 3820/85/EEK un 3821/85/EEK par sociālās jomas tiesību aktiem attiecībā uz autotransporta darbībām (“profesionālu auto vadītāju braukšanas un atpūtas laiki”); tādējādi nosakot mazāko pieļaujamo šādu pārbaužu skaitu, kas jāveic ieviešanas iestādēm katrā dalībvalstī; |
| --- | --- |

—

izstrādāt obligātos nosacījumus, lai īstenotu Padomes Regulu 3820/85/EEK un 3821/85/EEK par sociālās jomas tiesību aktiem attiecībā uz autotransporta darbībām (“profesionālu auto vadītāju braukšanas un atpūtas laiki”); tādējādi nosakot mazāko pieļaujamo šādu pārbaužu skaitu, kas jāveic ieviešanas iestādēm katrā dalībvalstī;

| — | noteikt vienādu izpratni par šādu pārbaužu būtību, nodrošinot saskaņotu šo Kopienas autotransporta tiesību aktu ieviešanu. |
| --- | --- |

—

noteikt vienādu izpratni par šādu pārbaužu būtību, nodrošinot saskaņotu šo Kopienas autotransporta tiesību aktu ieviešanu.

Spēkā esošie tiesību akti paredz, ka ir jāpārbauda vismaz 1 % no kopējā darba dienu skaita (3); Komisija piedāvā padarīt standartu stingrāku līdz līmenim, kas ir grūti sasniedzams, bet tomēr sasniedzams, un kas būtiski uzlabos drošību uz ceļiem.

Līdz ar digitālā tahogrāfa ieviešanu dati būs vieglāk pieejami un precīzāki; tas ļaus dalībvalstīm palielināt pārbaužu skaitu un efektivitāti, gan uz ceļiem, gan arī visu transporta kategoriju uzņēmumu telpās. Turklāt direktīvas projekts uzliek pienākumu dalībvalstīm katru gadu apkopot statistikas datus par šādām pārbaudēm un nodot tos Komisijai.

Citi jauni, direktīvas projektā ietverti noteikumi direktīvas projektā ir šādi:

| — | sīki izstrādāts to elementu saraksts, kurus jāpārbauda uz ceļiem un telpās, |
| --- | --- |

—

sīki izstrādāts to elementu saraksts, kurus jāpārbauda uz ceļiem un telpās,

| — | palielināts to pārbaužu skaits, kuras ir saskaņotas starp dalībvalstīm, |
| --- | --- |

—

palielināts to pārbaužu skaits, kuras ir saskaņotas starp dalībvalstīm,

| — | ieviesta Kopienas koordinācijas iestāde, kas, cita starpā, nodrošinās saskaņotu pārbaužu koordināciju, |
| --- | --- |

—

ieviesta Kopienas koordinācijas iestāde, kas, cita starpā, nodrošinās saskaņotu pārbaužu koordināciju,

| — | biežāka informācijas apmaiņa attiecībā uz pārbaužu rezultātiem, un uzaicinājums dalībvalstīm izveidot elektronisku datu apmaiņas sistēmu un |
| --- | --- |

—

biežāka informācijas apmaiņa attiecībā uz pārbaužu rezultātiem, un uzaicinājums dalībvalstīm izveidot elektronisku datu apmaiņas sistēmu un

| — | ievieš riska novērtēšanas sistēmu uzņēmumiem, kopā ar pienākumu stingrāk un intensīvāk pārbaudīt uzņēmumus, kam ir lielāks novērtēts risks. |
| --- | --- |

—

ievieš riska novērtēšanas sistēmu uzņēmumiem, kopā ar pienākumu stingrāk un intensīvāk pārbaudīt uzņēmumus, kam ir lielāks novērtēts risks.

Direktīvas projekts paredz to, ka izstrādā pamatnorādes par labāko praksi, kopējus apmācību pasākumus un informācijas un pieredzes apmaiņu.

II.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

1.   Vispārīgi noteikumi

Padome uzskata, ka kopējā nostāja būtiski papildina spēkā esošos tiesību aktus.

Ņemot vērā to, ka pakāpeniski atjauno auto transporta parku uzņēmumus, un tādējādi pakāpeniski pieaug to transportlīdzekļu skaits, kuriem ir uzstādīts digitāls tahogrāfs, dalībvalstis ieviesīs pārbaužu sistēmu, kas nodrošinās, ka 2011. gadā pārbaudīs vismaz 3 % dienu, ko nostrādājuši transportlīdzekļu vadītāji, uz kuriem attiecas šis direktīvas projekts. Tā kā Komisija bija paredzējusi palielināt pārbaužu skaitu līdz 3 % nostrādāto dienu tūlīt pēc jaunās direktīvas stāšanās spēkā, Padome izlēma sasniegt šo mērķi, pakāpeniski paaugstinot pārbaužu skaitu no 1 % līdz 2 % no 2009. gada 1. janvāra. Papildus tam ieviesa noteikumu, lai no 2013. gada 1. janvāra atļautu minimālo skaitu palielināt līdz 4 %, ja statistikas dati uzrāda, ka vairāk nekā 90 % no pārbaudītajiem transportlīdzekļiem ir uzstādīts digitāls tahogrāfs.

Lai līdzsvarotu uz ceļa un uzņēmumu telpās veiktu pārbaužu skaitu, kopējā nostājā iekļauts noteikums, ar ko nosaka, ka no 2008. gada 1. janvāra kopējais uz ceļa pārbaudītais ir (vismaz) 30 %, un kopējais darba dienu skaits, kuras pārbauda telpās, ir (vismaz) 50 %.

Padome noraidīja Direktīvas 2002/15/EK (“darba laika direktīvu”) iekļaušanu šīs direktīvas darbības jomā, jo tā gribēja koncentrēties uz faktiskā braukšanas un atpūtas laika ieviešanu. Turklāt “darba laiku” nevar droši pārbaudīt, izmantojot digitālu tahogrāfu, un tādēļ tas sarežģītu pārbaudes uz ceļiem.

2.   Parlamenta grozījumi

| — | Attiecībā uz Parlamenta grozījumiem Padome varēja pieņemt 27. grozījumu. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz Parlamenta grozījumiem Padome varēja pieņemt 27. grozījumu.

| — | Grozījumu Nr. 3 (skat. 4. apsvērumu), Nr. 12, Nr. 21 - 22 (tikai daļu, kas attiecas uz “tahogrāfa veidu”) un Nr. 23 pieņēma daļēji.
  Attiecībā uz grozījumu Nr. 19 Padome pieņēma Parlamenta prasību samazināt obligāto uz ceļa pārbaudīto darba dienu skaitu līdz 15 %. Šajā sakarā var piezīmēt, ka Padome fiksēja 25 % apjomā to dienu skaitu, kuras pārbauda telpās, un ieviesa pārejas periodu (līdz 2008. gada 1. janvārim), lai to palielinātu līdz 30 % (uz ceļa) un 50 % (uzņēmumu telpās).
  Tāpat Padome uzskata, ka grozījuma Nr. 24 saturs ir iekļauts 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā. Attiecībā uz grozījumu Nr. 28 Padome uzskata, ka tā mērķis ir jau izteikts 4. panta 6. punktā un 6. panta 4. punktā. Princips, kas ir grozījuma Nr. 29 pamatā, ir jau iekļauts kopējas nostājas 9. pantā (“riska novērtēšanas sistēma”).
  Sakarā ar grozījumu Nr. 42 Padome nolēma iekļaut terminu “nedēļas atpūtas periods” I.A pielikumā iekļautajā sarakstā. |
| --- | --- |

—

Grozījumu Nr. 3 (skat. 4. apsvērumu), Nr. 12, Nr. 21 - 22 (tikai daļu, kas attiecas uz “tahogrāfa veidu”) un Nr. 23 pieņēma daļēji.

Attiecībā uz grozījumu Nr. 19 Padome pieņēma Parlamenta prasību samazināt obligāto uz ceļa pārbaudīto darba dienu skaitu līdz 15 %. Šajā sakarā var piezīmēt, ka Padome fiksēja 25 % apjomā to dienu skaitu, kuras pārbauda telpās, un ieviesa pārejas periodu (līdz 2008. gada 1. janvārim), lai to palielinātu līdz 30 % (uz ceļa) un 50 % (uzņēmumu telpās).

Tāpat Padome uzskata, ka grozījuma Nr. 24 saturs ir iekļauts 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā. Attiecībā uz grozījumu Nr. 28 Padome uzskata, ka tā mērķis ir jau izteikts 4. panta 6. punktā un 6. panta 4. punktā. Princips, kas ir grozījuma Nr. 29 pamatā, ir jau iekļauts kopējas nostājas 9. pantā (“riska novērtēšanas sistēma”).

Sakarā ar grozījumu Nr. 42 Padome nolēma iekļaut terminu “nedēļas atpūtas periods” I.A pielikumā iekļautajā sarakstā.

| — | Padome noraidīja grozījumus Nr. 7, Nr. 63, Nr. 18, Nr. 20, Nr. 25, Nr. 31, Nr. 39, Nr. 40, Nr. 41 un Nr. 66, kā arī grozījumus, kas uzskaitīti še turpmāk, kopā ar papildu komentāriem:






  — | Grozījumus Nr. 1, Nr. 12, Nr. 15, Nr. 29, Nr. 34 un Nr. 36, jo to mērķis ir paplašināt direktīvas projekta darbības jomu. |
| --- | --- | --- |

—

Padome noraidīja grozījumus Nr. 7, Nr. 63, Nr. 18, Nr. 20, Nr. 25, Nr. 31, Nr. 39, Nr. 40, Nr. 41 un Nr. 66, kā arī grozījumus, kas uzskaitīti še turpmāk, kopā ar papildu komentāriem:

—

Grozījumus Nr. 1, Nr. 12, Nr. 15, Nr. 29, Nr. 34 un Nr. 36, jo to mērķis ir paplašināt direktīvas projekta darbības jomu.

| — | Padome arī nepiekrita iekļaut “transporta vadītāja” definīciju (grozījumi Nr. 13 - 14) un noteikumu par transportlīdzekļiem no trešām valstīm (grozījums Nr. 16), jo tā uzskata, ka uz šo jautājumu attiecas projekts regulai par braukšanas un atpūtas laiku (“sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanas regula”) (4); turklāt atbilstīgos noteikumus, kas minēti grozījumā Nr. 32, Nr. 33, Nr. 35, Nr. 36, Nr. 37 un Nr. 38 iestrādāts projektā regulai par braukšanas un atpūtas laiku (“sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanas regula”), un tie tādēļ vairs neattiecas uz šo dokumentu; |
| --- | --- |

—

Padome arī nepiekrita iekļaut “transporta vadītāja” definīciju (grozījumi Nr. 13 - 14) un noteikumu par transportlīdzekļiem no trešām valstīm (grozījums Nr. 16), jo tā uzskata, ka uz šo jautājumu attiecas projekts regulai par braukšanas un atpūtas laiku (“sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanas regula”) (4); turklāt atbilstīgos noteikumus, kas minēti grozījumā Nr. 32, Nr. 33, Nr. 35, Nr. 36, Nr. 37 un Nr. 38 iestrādāts projektā regulai par braukšanas un atpūtas laiku (“sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanas regula”), un tie tādēļ vairs neattiecas uz šo dokumentu;

| — | grozījumu Nr. 5, jo Padome uzskata, ka 11. pantā pietiekami atspoguļo šo apsvērumu; |
| --- | --- |

—

grozījumu Nr. 5, jo Padome uzskata, ka 11. pantā pietiekami atspoguļo šo apsvērumu;

| — | grozījumu Nr. 6, jo Padome uzskata, ka šis noteikums attiecas uz projektu regulai par braukšanas un atpūtas laikiem; |
| --- | --- |

—

grozījumu Nr. 6, jo Padome uzskata, ka šis noteikums attiecas uz projektu regulai par braukšanas un atpūtas laikiem;

| — | grozījumu Nr. 11, jo tā uzskata, ka šī prasība jau uzskatāma par iekļautu atsaucē uz Regulu (EEK) 3820/85; |
| --- | --- |

—

grozījumu Nr. 11, jo tā uzskata, ka šī prasība jau uzskatāma par iekļautu atsaucē uz Regulu (EEK) 3820/85;

| — | grozījumu Nr. 26, jo Padome ir nolēmusi atstāt šo jautājumu tiesībaizsardzības darbinieku ziņā; |
| --- | --- |

—

grozījumu Nr. 26, jo Padome ir nolēmusi atstāt šo jautājumu tiesībaizsardzības darbinieku ziņā;

| — | grozījumu Nr. 30, lai arī tā uzsver, ka mazāk stingrs noteikums ir iekļauts 13. panta b) punktā. |
| --- | --- |

—

grozījumu Nr. 30, lai arī tā uzsver, ka mazāk stingrs noteikums ir iekļauts 13. panta b) punktā.

III.   SECINĀJUMI

Padome uzskata, ka attiecībā uz svarīgākajiem direktīvas projekta “galvenajiem noteikumiem”, proti, uz veikto pārbaužu skaita palielināšanu no 1 % līdz 3 % nākamajos 6 gados un mazāko pieļaujamo darba dienu procentuālā skaita noteikšanu, kuras pārbaudītas uz ceļa un uzņēmumu telpās, šķiet, nav būtisku atšķirību Eiropas Parlamenta un Padomes viedokļos. Lielāka daļa Padomes noraidīto grozījumu vai nu tagad attiecas uz sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanas regulas projektu, vai arī tie novestu pie direktīvas projekta jomas būtiskas paplašināšanas. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Padome cer tuvākajā laikā panākt vienošanos ar Parlamentu par šo direktīvas projektu.

---

(1)  Dok. 8510/04 CODEC 567 TRANS 160 SOC 184.

(2)  OV C 241, 28.9.2004., 65. lpp.

(3)  Sk. 2. panta 2. punktu Padomes Direktīvā 88/599/EEK (1988. gada 23. novembris) par standarta pārbaudes procedūrām, lai īstenotu Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 par dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz autotransportu un Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā (OV L 325, 29.11.1988., 55. lpp.).

(4)  Sk. Kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par atsevišķu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz autotransporta darbībām, un ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un 2135/98.

---

| 15.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 63/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 63/11

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 12/2005,

ko Padome pieņēmusi 2004. gada 9. decembrī

nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulu (EK) Nr. .../2005, ar ko paredz par dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu un groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un (EK) Nr. 2135/98

(2005/C 63 E/02)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 71. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

apspriedusies ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | autotransporta jomā Padomes Regula (EEK) Nr. 3820/85 (1985. gada 20. decembris) par dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz autotransportu (3) ir paredzēta, lai saskaņotu konkurences apstākļus starp iekšzemes transporta metodēm, īpašu uzsvaru liekot uz autoceļu nozari, un lai uzlabotu satiksmes drošību un darba apstākļus. Progress šajās jomās būtu jāsaglabā un jāturpina. |
| --- | --- |

(1)

autotransporta jomā Padomes Regula (EEK) Nr. 3820/85 (1985. gada 20. decembris) par dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz autotransportu (3) ir paredzēta, lai saskaņotu konkurences apstākļus starp iekšzemes transporta metodēm, īpašu uzsvaru liekot uz autoceļu nozari, un lai uzlabotu satiksmes drošību un darba apstākļus. Progress šajās jomās būtu jāsaglabā un jāturpina.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/15/EK (2002. gada 11. marts) par darba laika organizēšanu personām, kas ir autotransporta apkalpes locekļi, (4) prasa dalībvalstīm veikt pasākumus, kas ierobežo maksimālo darba laiku nedēļā autotransporta apkalpju locekļiem. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/15/EK (2002. gada 11. marts) par darba laika organizēšanu personām, kas ir autotransporta apkalpes locekļi, (4) prasa dalībvalstīm veikt pasākumus, kas ierobežo maksimālo darba laiku nedēļā autotransporta apkalpju locekļiem.

| (3) | Ir bijušas grūtības ar konkrētu Regulas (EEK) Nr. 3820/85 noteikumu interpretāciju, piemērošanu un īstenošanu Kopienā visās dalībvalstīs vienādi saistībā ar transportlīdzekļa vadīšanas laikposmiem, pārtraukumiem un atpūtas laikposmiem transportlīdzekļu vadītājiem, kas iesaistīti iekšzemes un starptautiskajos autopārvadājumos. |
| --- | --- |

(3)

Ir bijušas grūtības ar konkrētu Regulas (EEK) Nr. 3820/85 noteikumu interpretāciju, piemērošanu un īstenošanu Kopienā visās dalībvalstīs vienādi saistībā ar transportlīdzekļa vadīšanas laikposmiem, pārtraukumiem un atpūtas laikposmiem transportlīdzekļu vadītājiem, kas iesaistīti iekšzemes un starptautiskajos autopārvadājumos.

| (4) | Ir nepieciešama efektīva un vienota šo noteikumu piemērošana, lai sasniegtu to mērķus un lai nebūtu neskaidrību šo normatīvo aktu piemērošanā. Tādējādi ir nepieciešams skaidrāks un vienkāršāks noteikumu kopums, ko autotransporta nozare un kontroles struktūras var vieglāk saprast, interpretēt un piemērot. |
| --- | --- |

(4)

Ir nepieciešama efektīva un vienota šo noteikumu piemērošana, lai sasniegtu to mērķus un lai nebūtu neskaidrību šo normatīvo aktu piemērošanā. Tādējādi ir nepieciešams skaidrāks un vienkāršāks noteikumu kopums, ko autotransporta nozare un kontroles struktūras var vieglāk saprast, interpretēt un piemērot.

| (5) | šajā regulā paredzētie noteikumi attiecībā uz darba apstākļiem nedrīkst apdraudēt nozares darba devēju un darba ņēmēju tiesības, noslēdzot kolektīvo līgumu vai kā citādi, paredzēt strādniekiem labvēlīgākus nosacījumus. |
| --- | --- |

(5)

šajā regulā paredzētie noteikumi attiecībā uz darba apstākļiem nedrīkst apdraudēt nozares darba devēju un darba ņēmēju tiesības, noslēdzot kolektīvo līgumu vai kā citādi, paredzēt strādniekiem labvēlīgākus nosacījumus.

| (6) | Ir vēlams skaidri definēt precīzu šīs regulas piemērošanas jomu, precizējot galvenās iekļauto transportlīdzekļu kategorijas. |
| --- | --- |

(6)

Ir vēlams skaidri definēt precīzu šīs regulas piemērošanas jomu, precizējot galvenās iekļauto transportlīdzekļu kategorijas.

| (7) | šī regula attiecas tikai uz autopārvadājumiem, ko veic vai nu tikai Kopienā, vai starp Kopienu, Šveici un valstīm, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas līguma Līgumslēdzējas Puses. |
| --- | --- |

(7)

šī regula attiecas tikai uz autopārvadājumiem, ko veic vai nu tikai Kopienā, vai starp Kopienu, Šveici un valstīm, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas līguma Līgumslēdzējas Puses.

| (8) | Noteikumiem, kas paredzēti 1970. gada 1. jūlija Eiropas Līgums par transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos (AETR), vajadzētu attiekties uz kravu un pasažieru autopārvadājumiem, ko veic transportlīdzekļi, kuri ir reģistrēti jebkurā dalībvalstī vai jebkurā valstī, kas ir AETR Līgumslēdzēja Puse, uz pārvadājuma posmu, kas veikts starp Kopienu un trešo valsti, kas nav Šveice, un valstīm, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas līguma Līgumslēdzējas Puses, vai caur šādu valsti. |
| --- | --- |

(8)

Noteikumiem, kas paredzēti 1970. gada 1. jūlija Eiropas Līgums par transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos (AETR), vajadzētu attiekties uz kravu un pasažieru autopārvadājumiem, ko veic transportlīdzekļi, kuri ir reģistrēti jebkurā dalībvalstī vai jebkurā valstī, kas ir AETR Līgumslēdzēja Puse, uz pārvadājuma posmu, kas veikts starp Kopienu un trešo valsti, kas nav Šveice, un valstīm, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas līguma Līgumslēdzējas Puses, vai caur šādu valsti.

| (9) | Gadījumā, ja pārvadājumiem tiek izmantoti transportlīdzekļi, kas ir reģistrēti trešā valstī, kas nav AETR Līgumslēdzēja Puse, AETR noteikumi attieksies tikai uz to pārvadājuma daļu, kas veikta Kopienā vai valstīs, kas ir AETR Līgumslēdzējas Puses. |
| --- | --- |

(9)

Gadījumā, ja pārvadājumiem tiek izmantoti transportlīdzekļi, kas ir reģistrēti trešā valstī, kas nav AETR Līgumslēdzēja Puse, AETR noteikumi attieksies tikai uz to pārvadājuma daļu, kas veikta Kopienā vai valstīs, kas ir AETR Līgumslēdzējas Puses.

| (10) | ņemot vērā to, ka AETR līguma priekšmets ir šīs regulas darbības jomā, pilnvaras apspriest un noslēgt AETR līgumu ir Kopienai. |
| --- | --- |

(10)

ņemot vērā to, ka AETR līguma priekšmets ir šīs regulas darbības jomā, pilnvaras apspriest un noslēgt AETR līgumu ir Kopienai.

| (11) | Ja grozījumi iekšējiem Kopienas noteikumiem attiecīgajā jautājumā rada vajadzību veikt atbilstīgus grozījumus AETR līgumā, dalībvalstīm būtu jārīkojas kopīgi, lai panāktu šādus grozījumus AETR līgumā saskaņā ar tajā noteikto kārtību, cik ātri vien iespējams. |
| --- | --- |

(11)

Ja grozījumi iekšējiem Kopienas noteikumiem attiecīgajā jautājumā rada vajadzību veikt atbilstīgus grozījumus AETR līgumā, dalībvalstīm būtu jārīkojas kopīgi, lai panāktu šādus grozījumus AETR līgumā saskaņā ar tajā noteikto kārtību, cik ātri vien iespējams.

| (12) | Izņēmumu saraksts būtu jāatjaunina, lai atspoguļotu attīstību autotransporta sektorā pēdējos deviņpadsmit gados. |
| --- | --- |

(12)

Izņēmumu saraksts būtu jāatjaunina, lai atspoguļotu attīstību autotransporta sektorā pēdējos deviņpadsmit gados.

| (13) | Būtu jāparedz visu galveno jēdzienu definīcijas, lai padarīto vieglāku interpretāciju un nodrošinātu, ka šī regula tiek piemērota vienādi. Šajā regulā paredzētā “nedēļas” definīcija nedrīkstētu kavēt vadītājus sākt darbu jebkurā nedēļas dienā. |
| --- | --- |

(13)

Būtu jāparedz visu galveno jēdzienu definīcijas, lai padarīto vieglāku interpretāciju un nodrošinātu, ka šī regula tiek piemērota vienādi. Šajā regulā paredzētā “nedēļas” definīcija nedrīkstētu kavēt vadītājus sākt darbu jebkurā nedēļas dienā.

| (14) | Lai garantētu efektīvu kontroli, ir nepieciešams nodrošināt, lai attiecīgās iestādes, kas veic pārbaudes uz ceļiem un pēc pārejas perioda, būtu spējīgas noskaidrot, vai transportlīdzekļa vadīšanas laikposmi un atpūtas laikposmi ir pareizi ievēroti pārbaudes dienā un iepriekšējās 28 dienās. |
| --- | --- |

(14)

Lai garantētu efektīvu kontroli, ir nepieciešams nodrošināt, lai attiecīgās iestādes, kas veic pārbaudes uz ceļiem un pēc pārejas perioda, būtu spējīgas noskaidrot, vai transportlīdzekļa vadīšanas laikposmi un atpūtas laikposmi ir pareizi ievēroti pārbaudes dienā un iepriekšējās 28 dienās.

| (15) | Lai panāktu digitālo tahogrāfu efektīvu un vienotu ieviešanu, kā paredzēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 3821/85 (1985. gada 20. decembris) par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā, (5) un šajā regulā, ir nepieciešams precizēt un vienkāršot pamatnoteikumus par transportlīdzekļa vadīšanas laikposmiem. Turklāt pastāvīgajā komitejā dalībvalstu kontroles iestādēm būtu jācenšas panākt kopīgu izpratni par šīs regulas īstenošanu. |
| --- | --- |

(15)

Lai panāktu digitālo tahogrāfu efektīvu un vienotu ieviešanu, kā paredzēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 3821/85 (1985. gada 20. decembris) par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā, (5) un šajā regulā, ir nepieciešams precizēt un vienkāršot pamatnoteikumus par transportlīdzekļa vadīšanas laikposmiem. Turklāt pastāvīgajā komitejā dalībvalstu kontroles iestādēm būtu jācenšas panākt kopīgu izpratni par šīs regulas īstenošanu.

| (16) | Ir pierādījies, ka saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 3820/85 ir iespējams ieplānot ikdienas transportlīdzekļa vadīšanas laikposmus un pārtraukumus tā, lai transportlīdzekļa vadītājs varētu vadīt transportlīdzekli ilgāk par pieļaujamo laiku bez atpūtas, kas noved pie satiksmes drošības un transportlīdzekļa vadītāja darba apstākļu pasliktināšanās. Tādējādi ir ieteicams nodrošināt, lai pārtraukumi ir paredzēti tā, lai varētu izvairīties no pārkāpumiem. |
| --- | --- |

(16)

Ir pierādījies, ka saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 3820/85 ir iespējams ieplānot ikdienas transportlīdzekļa vadīšanas laikposmus un pārtraukumus tā, lai transportlīdzekļa vadītājs varētu vadīt transportlīdzekli ilgāk par pieļaujamo laiku bez atpūtas, kas noved pie satiksmes drošības un transportlīdzekļa vadītāja darba apstākļu pasliktināšanās. Tādējādi ir ieteicams nodrošināt, lai pārtraukumi ir paredzēti tā, lai varētu izvairīties no pārkāpumiem.

| (17) | šīs regulas mērķis ir uzlabot sociālos apstākļus darbiniekiem, uz kuriem tā attiecas, kā arī uzlabot vispārējo satiksmes drošību. Lai to panāktu, tā galvenokārt paredz noteikumus, kas attiecas uz maksimālo transportlīdzekļa vadīšanas laikposmu vienā dienā, vienā nedēļā un divu secīgu nedēļu laikposmā, kā arī noteikumus, kas liek transportlīdzekļu vadītājiem veikt regulāru iknedēļas atpūtas laikposmu vismaz reizi divās secīgās nedēļās, un noteikumus, ka paredz, ka ikdienas atpūtas laikposms nekādā ziņā nedrīkstētu būt īsāks par deviņām nepārtrauktām stundām. Tā kā šis noteikumu kopums garantē atbilstošu atpūtu, un ņemot vērā iepriekšējo gadu īstenošanas pieredzi, saīsinātu ikdienas atpūtas laikposmu kompensēšanas sistēma vairs nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(17)

šīs regulas mērķis ir uzlabot sociālos apstākļus darbiniekiem, uz kuriem tā attiecas, kā arī uzlabot vispārējo satiksmes drošību. Lai to panāktu, tā galvenokārt paredz noteikumus, kas attiecas uz maksimālo transportlīdzekļa vadīšanas laikposmu vienā dienā, vienā nedēļā un divu secīgu nedēļu laikposmā, kā arī noteikumus, kas liek transportlīdzekļu vadītājiem veikt regulāru iknedēļas atpūtas laikposmu vismaz reizi divās secīgās nedēļās, un noteikumus, ka paredz, ka ikdienas atpūtas laikposms nekādā ziņā nedrīkstētu būt īsāks par deviņām nepārtrauktām stundām. Tā kā šis noteikumu kopums garantē atbilstošu atpūtu, un ņemot vērā iepriekšējo gadu īstenošanas pieredzi, saīsinātu ikdienas atpūtas laikposmu kompensēšanas sistēma vairs nav nepieciešama.

| (18) | Daudzas autopārvadājumu operācijas Kopienā kā brauciena daļu ietver transportu ar prāmi vai vilcienu. Tāpēc attiecībā uz šādām operācijām būtu jāparedz skaidri un atbilstīgi noteikumi par ikdienas atpūtas laikposmiem un pārtraukumiem. |
| --- | --- |

(18)

Daudzas autopārvadājumu operācijas Kopienā kā brauciena daļu ietver transportu ar prāmi vai vilcienu. Tāpēc attiecībā uz šādām operācijām būtu jāparedz skaidri un atbilstīgi noteikumi par ikdienas atpūtas laikposmiem un pārtraukumiem.

| (19) | ņemot vērā pieaugumu pasažieru un kravu pārrobežu pārvadājumos, ir vēlams satiksmes drošības labā un, lai uzlabotu pārbaudes uz ceļiem un pārbaudes uzņēmumu telpās, ietvert transportlīdzekļa vadīšanas laikposmus, atpūtas laikposmus un pārtraukumus, kas veikti citās dalībvalstīs vai trešās valstīs, un noteikt vai atbilstīgie noteikumi ir pilnībā un pareizi ievēroti. |
| --- | --- |

(19)

ņemot vērā pieaugumu pasažieru un kravu pārrobežu pārvadājumos, ir vēlams satiksmes drošības labā un, lai uzlabotu pārbaudes uz ceļiem un pārbaudes uzņēmumu telpās, ietvert transportlīdzekļa vadīšanas laikposmus, atpūtas laikposmus un pārtraukumus, kas veikti citās dalībvalstīs vai trešās valstīs, un noteikt vai atbilstīgie noteikumi ir pilnībā un pareizi ievēroti.

| (20) | Transporta uzņēmumu atbildībai būtu jāattiecas vismaz uz tiem transporta uzņēmumiem, kas ir juridiskas vai fiziskas personas, un tā nedrīkstētu izslēgt vēršanos pret fiziskām personām, kuras ir šīs regulas noteikumu pārkāpumu izdarītāji, ierosinātāji vai līdzdalībnieki. |
| --- | --- |

(20)

Transporta uzņēmumu atbildībai būtu jāattiecas vismaz uz tiem transporta uzņēmumiem, kas ir juridiskas vai fiziskas personas, un tā nedrīkstētu izslēgt vēršanos pret fiziskām personām, kuras ir šīs regulas noteikumu pārkāpumu izdarītāji, ierosinātāji vai līdzdalībnieki.

| (21) | Transportlīdzekļu vadītāji, kuri strādā vairākos autotransporta uzņēmumos, sniedz katram uzņēmumam attiecīgu informāciju, lai tie varētu izpildīt savus pienākumus saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(21)

Transportlīdzekļu vadītāji, kuri strādā vairākos autotransporta uzņēmumos, sniedz katram uzņēmumam attiecīgu informāciju, lai tie varētu izpildīt savus pienākumus saskaņā ar šo regulu.

| (22) | Lai veicinātu sociālo attīstību un uzlabotu satiksmes drošību, katra dalībvalsts saglabā tiesības pieņemt noteiktus atbilstīgus pasākumus. |
| --- | --- |

(22)

Lai veicinātu sociālo attīstību un uzlabotu satiksmes drošību, katra dalībvalsts saglabā tiesības pieņemt noteiktus atbilstīgus pasākumus.

| (23) | Valstu atkāpēm vajadzētu atspoguļot izmaiņas autotransporta sektorā un attiekties vienīgi uz tiem elementiem, ko pašlaik neskar konkurences spiediens. |
| --- | --- |

(23)

Valstu atkāpēm vajadzētu atspoguļot izmaiņas autotransporta sektorā un attiekties vienīgi uz tiem elementiem, ko pašlaik neskar konkurences spiediens.

| (24) | Dalībvalstīm vajadzētu paredzēt noteikumus transportlīdzekļiem, kurus izmanto regulāriem pasažieru pārvadājumiem un kuru maršruta garums nepārsniedz 50 km. Šiem noteikumiem būtu jānodrošina attiecīga aizsardzība, nosakot pieļaujamos transportlīdzekļa vadīšanas laikposmus, obligātos pārtraukumus un atpūtas laikposmus. |
| --- | --- |

(24)

Dalībvalstīm vajadzētu paredzēt noteikumus transportlīdzekļiem, kurus izmanto regulāriem pasažieru pārvadājumiem un kuru maršruta garums nepārsniedz 50 km. Šiem noteikumiem būtu jānodrošina attiecīga aizsardzība, nosakot pieļaujamos transportlīdzekļa vadīšanas laikposmus, obligātos pārtraukumus un atpūtas laikposmus.

| (25) | Efektīvas piemērošanas dēļ ir vēlams, lai regulāros vietējos un starptautiskos pasažieru pārvadājumus pārbaudītu, izmantojot standarta reģistrācijas ierīces. |
| --- | --- |

(25)

Efektīvas piemērošanas dēļ ir vēlams, lai regulāros vietējos un starptautiskos pasažieru pārvadājumus pārbaudītu, izmantojot standarta reģistrācijas ierīces.

| (26) | Dalībvalstīm būtu jāparedz noteikumi par sodiem, ko piemēro par šīs regulas pārkāpumiem, un jānodrošina, ka tos īsteno. Šiem sodiem ir jābūt efektīviem, proporcionāliem, preventīviem un nediskriminējošiem. Kopējā pasākumu klāstā, kas paredzēti dalībvalstīm, būtu jāiekļauj arī iespēja aizturēt transportlīdzekli, ja ir konstatēti nopietni pārkāpumi. Noteikumiem, kas ietverti šajā regulā attiecībā uz sodiem vai procesiem, nebūtu jāietekmē valstu tiesību aktus, kas attiecas uz pierādīšanas pienākumu. |
| --- | --- |

(26)

Dalībvalstīm būtu jāparedz noteikumi par sodiem, ko piemēro par šīs regulas pārkāpumiem, un jānodrošina, ka tos īsteno. Šiem sodiem ir jābūt efektīviem, proporcionāliem, preventīviem un nediskriminējošiem. Kopējā pasākumu klāstā, kas paredzēti dalībvalstīm, būtu jāiekļauj arī iespēja aizturēt transportlīdzekli, ja ir konstatēti nopietni pārkāpumi. Noteikumiem, kas ietverti šajā regulā attiecībā uz sodiem vai procesiem, nebūtu jāietekmē valstu tiesību aktus, kas attiecas uz pierādīšanas pienākumu.

| (27) | Ir vēlams skaidras un efektīvas īstenošanas nolūkos, nodrošināt vienveidīgus noteikumus par transporta uzņēmumu atbildību un transportlīdzekļu vadītāju atbildību, ja pārkāpta šī regula. Šī atbildība var izpausties kā sods, civiltiesiskie vai administratīvie sodi, atkarībā no dalībvalsts. |
| --- | --- |

(27)

Ir vēlams skaidras un efektīvas īstenošanas nolūkos, nodrošināt vienveidīgus noteikumus par transporta uzņēmumu atbildību un transportlīdzekļu vadītāju atbildību, ja pārkāpta šī regula. Šī atbildība var izpausties kā sods, civiltiesiskie vai administratīvie sodi, atkarībā no dalībvalsts.

| (28) | ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi - proti, paredzēt skaidrus kopīgus noteikumus par transportlīdzekļu vadīšanas laikposmiem, pārtraukumiem un atpūtas periodiem - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka - ņemot vērā vajadzību pēc saskaņotas darbības - šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(28)

ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi - proti, paredzēt skaidrus kopīgus noteikumus par transportlīdzekļu vadīšanas laikposmiem, pārtraukumiem un atpūtas periodiem - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka - ņemot vērā vajadzību pēc saskaņotas darbības - šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (29) | šīs regulas īstenošanai vajadzīgos pasākumus būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6). |
| --- | --- |

(29)

šīs regulas īstenošanai vajadzīgos pasākumus būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6).

| (30) | Regula (EEK) Nr. 3821/85 būtu jāgroza, lai precizētu transporta uzņēmumu un transportlīdzekļu vadītāju specifiskos pienākumus, kā arī lai veicinātu juridisko noteiktību un atvieglinātu transportlīdzekļa vadīšanas laikposmu un atpūtas laikposmu ierobežojumu piemērošanu pārbaudēs uz ceļa. |
| --- | --- |

(30)

Regula (EEK) Nr. 3821/85 būtu jāgroza, lai precizētu transporta uzņēmumu un transportlīdzekļu vadītāju specifiskos pienākumus, kā arī lai veicinātu juridisko noteiktību un atvieglinātu transportlīdzekļa vadīšanas laikposmu un atpūtas laikposmu ierobežojumu piemērošanu pārbaudēs uz ceļa.

| (31) | Regula (EEK) Nr. 3821/85 būtu jāgroza arī tāpēc, lai nodrošinātu juridisko noteiktību attiecībā uz digitālo tahogrāfu ieviešanas un vadītāja karšu pieejamības jaunajiem datumiem. |
| --- | --- |

(31)

Regula (EEK) Nr. 3821/85 būtu jāgroza arī tāpēc, lai nodrošinātu juridisko noteiktību attiecībā uz digitālo tahogrāfu ieviešanas un vadītāja karšu pieejamības jaunajiem datumiem.

| (32) | Skaidrības un racionalizācijas nolūkos, Regula (EEK) Nr. 3820/1985 būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo regulu, |
| --- | --- |

(32)

Skaidrības un racionalizācijas nolūkos, Regula (EEK) Nr. 3820/1985 būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo regulu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

Ievada noteikumi

1. pants

Šī regula paredz noteikumus par transportlīdzekļu vadīšanas laikposmiem, pārtraukumiem un atpūtas laikposmiem transportlīdzekļu vadītājiem, kas veic kravu un pasažieru autopārvadājumus, lai saskaņotu konkurences apstākļus starp iekšzemes pārvadājumu veidiem, jo īpaši autopārvadājumu nozarē, un lai uzlabotu darba apstākļus un satiksmes drošību. Šīs regulas noteikumu mērķis ir arī attīstīt uzlabotu uzraudzības un ieviešanas praksi dalībvalstīs un uzlabot darba praksi autopārvadājumu jomā.

2. pants

1.   Šī regula attiecas uz pārvadājumiem ar:

| a) | transportlīdzekļiem, kurus izmanto kravu pārvadājumiem un kuru pieļaujamais maksimālais svars, ieskaitot piekabi vai puspiekabi, pārsniedz 3,5 tonnas; vai |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļiem, kurus izmanto kravu pārvadājumiem un kuru pieļaujamais maksimālais svars, ieskaitot piekabi vai puspiekabi, pārsniedz 3,5 tonnas; vai

| b) | pasažieru pārvadāšanai paredzētiem transportlīdzekļiem, kuru konstrukcijas īpašības un aprīkojums ir piemērots vairāk kā deviņu personu pārvadāšanai, ieskaitot transportlīdzekļa vadītāju, un kas ir paredzēti šādam mērķim. |
| --- | --- |

b)

pasažieru pārvadāšanai paredzētiem transportlīdzekļiem, kuru konstrukcijas īpašības un aprīkojums ir piemērots vairāk kā deviņu personu pārvadāšanai, ieskaitot transportlīdzekļa vadītāju, un kas ir paredzēti šādam mērķim.

2.   Neatkarīgi no transportlīdzekļa reģistrācijas valsts, šī regula attiecas uz autotransporta pārvadājumiem, ko veic:

| a) | tikai Kopienā; un |
| --- | --- |

a)

tikai Kopienā; un

| b) | starp Kopienu, Šveici un valstīm, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas līguma Līgumslēdzējas Puses. |
| --- | --- |

b)

starp Kopienu, Šveici un valstīm, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas līguma Līgumslēdzējas Puses.

3.   Eiropas Līgums par transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos, (AETR) šīs regulas vietā attiecas uz starptautiskajiem autopārvadājumiem, kuru daļa tiek veikta teritorijā, kas atrodas ārpus 2. punktā minētajām zonām, ar:

| a) | transportlīdzekļiem, kas reģistrēti Kopienā vai valstīs, kas ir AETR Līgumslēdzējas Puses, visa brauciena laikā; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļiem, kas reģistrēti Kopienā vai valstīs, kas ir AETR Līgumslēdzējas Puses, visa brauciena laikā;

| b) | transportlīdzekļiem, kas reģistrēti trešās valstīs, kas nav AETR Līgumslēdzējas Puses, tikai tajā brauciena posmā, kas veikts Kopienas teritorijā, vai to valstu teritorijā, kas ir AETR Līgumslēdzējas Puses. |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļiem, kas reģistrēti trešās valstīs, kas nav AETR Līgumslēdzējas Puses, tikai tajā brauciena posmā, kas veikts Kopienas teritorijā, vai to valstu teritorijā, kas ir AETR Līgumslēdzējas Puses.

3. pants

Šī regula neattiecas uz pārvadājumiem ar:

| a) | transportlīdzekļiem, ko izmanto regulāriem pasažieru pārvadājumiem, ja minētajā pakalpojumā ietvertā maršruta garums nepārsniedz 50 kilometrus; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļiem, ko izmanto regulāriem pasažieru pārvadājumiem, ja minētajā pakalpojumā ietvertā maršruta garums nepārsniedz 50 kilometrus;

| b) | transportlīdzekļiem, kuru maksimālais atļautais ātrums nepārsniedz 30 kilometrus stundā; |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļiem, kuru maksimālais atļautais ātrums nepārsniedz 30 kilometrus stundā;

| c) | transportlīdzekļiem, kas pieder vai ko bez transportlīdzekļa vadītāja nomā bruņotie spēki, civilās aizsardzības dienests, ugunsdzēsības dienests vai sabiedriskās kārtības uzturēšanas spēki vai kas atrodas šādu iestāžu kontrolē; |
| --- | --- |

c)

transportlīdzekļiem, kas pieder vai ko bez transportlīdzekļa vadītāja nomā bruņotie spēki, civilās aizsardzības dienests, ugunsdzēsības dienests vai sabiedriskās kārtības uzturēšanas spēki vai kas atrodas šādu iestāžu kontrolē;

| d) | transportlīdzekļiem, ko izmanto ārkārtas situācijās un glābšanas operācijās; |
| --- | --- |

d)

transportlīdzekļiem, ko izmanto ārkārtas situācijās un glābšanas operācijās;

| e) | specializētiem transportlīdzekļiem, ko izmanto medicīnas vajadzībām; |
| --- | --- |

e)

specializētiem transportlīdzekļiem, ko izmanto medicīnas vajadzībām;

| f) | specializētiem avārijas transportlīdzekļiem, kas darbojas 100 km rādiusā ap to bāzes vietu; |
| --- | --- |

f)

specializētiem avārijas transportlīdzekļiem, kas darbojas 100 km rādiusā ap to bāzes vietu;

| g) | transportlīdzekļiem, ko testē uz ceļa tehniskās attīstības, remonta vai uzturēšanas nolūkā, kā arī jauniem un pārbūvētiem transportlīdzekļiem, kas vēl nav ekspluatācijā; |
| --- | --- |

g)

transportlīdzekļiem, ko testē uz ceļa tehniskās attīstības, remonta vai uzturēšanas nolūkā, kā arī jauniem un pārbūvētiem transportlīdzekļiem, kas vēl nav ekspluatācijā;

| h) | transportlīdzekļiem vai transportlīdzekļu kombināciju ar pieļaujamo maksimālo svaru, kas nepārsniedz 7,5 tonnas, un kas tiek izmantoti nekomerciāliem kravu pārvadājumiem; |
| --- | --- |

h)

transportlīdzekļiem vai transportlīdzekļu kombināciju ar pieļaujamo maksimālo svaru, kas nepārsniedz 7,5 tonnas, un kas tiek izmantoti nekomerciāliem kravu pārvadājumiem;

| i) | komerciāliem transportlīdzekļiem, kam ir vēsturisks statuss saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā tie tiek ekspluatēti, un kas tiek izmantoti nekomerciāliem pasažieru vai kravu pārvadājumiem. |
| --- | --- |

i)

komerciāliem transportlīdzekļiem, kam ir vēsturisks statuss saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā tie tiek ekspluatēti, un kas tiek izmantoti nekomerciāliem pasažieru vai kravu pārvadājumiem.

4. pants

Šajā regulā:

| a) | “autopārvadājums” nozīmē jebkuru daļēji vai tikai pa publiski pieejamu ceļu veiktu braucienu ar transportlīdzekli - piekrautu vai nē - ko izmanto, lai pārvadātu pasažierus vai kravu; |
| --- | --- |

a)

“autopārvadājums” nozīmē jebkuru daļēji vai tikai pa publiski pieejamu ceļu veiktu braucienu ar transportlīdzekli - piekrautu vai nē - ko izmanto, lai pārvadātu pasažierus vai kravu;

| b) | “transportlīdzeklis” nozīmē mehānisko transportlīdzekli, vilcēju, piekabi un puspiekabi, vai šo transportlīdzekļu kombināciju, kas definēta šādi:






  — | “mehāniskais transportlīdzeklis” – jebkurš mehānisks pašgājējs transportlīdzeklis, kas pārvietojas pa autoceļu, bet kas nebrauc pa sliedēm, un ko izmanto pasažieru vai kravu pārvadāšanai; |
| --- | --- | --- |

b)

“transportlīdzeklis” nozīmē mehānisko transportlīdzekli, vilcēju, piekabi un puspiekabi, vai šo transportlīdzekļu kombināciju, kas definēta šādi:

—

“mehāniskais transportlīdzeklis” – jebkurš mehānisks pašgājējs transportlīdzeklis, kas pārvietojas pa autoceļu, bet kas nebrauc pa sliedēm, un ko izmanto pasažieru vai kravu pārvadāšanai;

| — | “vilcējs” – jebkurš mehānisks pašgājējs transportlīdzeklis, kas pārvietojas pa autoceļu, bet kas nebrauc pa sliedēm, un kas paredzēts piekabju, puspiekabju, agregātu vai mehānismu vilkšanai, stumšanai vai pārvietošanai; |
| --- | --- |

—

“vilcējs” – jebkurš mehānisks pašgājējs transportlīdzeklis, kas pārvietojas pa autoceļu, bet kas nebrauc pa sliedēm, un kas paredzēts piekabju, puspiekabju, agregātu vai mehānismu vilkšanai, stumšanai vai pārvietošanai;

| — | “piekabe” – jebkurš transportlīdzeklis, kas paredzēts savienošanai ar mehānisko transportlīdzekli vai vilcēju; |
| --- | --- |

—

“piekabe” – jebkurš transportlīdzeklis, kas paredzēts savienošanai ar mehānisko transportlīdzekli vai vilcēju;

| — | “puspiekabe” – piekabe bez priekšējās ass, ko savieno tā, ka nozīmīgu tās svara un tās kravas svara daļu nes vilcējs vai mehāniskais transportlīdzeklis; |
| --- | --- |

—

“puspiekabe” – piekabe bez priekšējās ass, ko savieno tā, ka nozīmīgu tās svara un tās kravas svara daļu nes vilcējs vai mehāniskais transportlīdzeklis;

| c) | “transportlīdzekļa vadītājs” nozīmē jebkuru personu, kas vada transportlīdzekli pat īsu laikposmu vai kas tiek vesta transportlīdzeklī, lai nepieciešamības gadījumā varētu to vadīt; |
| --- | --- |

c)

“transportlīdzekļa vadītājs” nozīmē jebkuru personu, kas vada transportlīdzekli pat īsu laikposmu vai kas tiek vesta transportlīdzeklī, lai nepieciešamības gadījumā varētu to vadīt;

| d) | “pārtraukums” nozīmē jebkuru laikposmu, kura laikā transportlīdzekļa vadītājs nedrīkst vadīt transportlīdzekli vai veikt kādu citu darbu un kurš tiek izmantots tikai spēku atgūšanai; |
| --- | --- |

d)

“pārtraukums” nozīmē jebkuru laikposmu, kura laikā transportlīdzekļa vadītājs nedrīkst vadīt transportlīdzekli vai veikt kādu citu darbu un kurš tiek izmantots tikai spēku atgūšanai;

| e) | “cits darbs” nozīmē jebkādas darbības, kas tiek definētas kā darba laiks Padomes Direktīvas 2002/15/EK 3. panta a) apakšpunktā un kas nav “transportlīdzekļa vadīšana”, kā arī jebkuru darbu tam pašam vai citam darba devējam, transporta nozarē vai ārpus tās; |
| --- | --- |

e)

“cits darbs” nozīmē jebkādas darbības, kas tiek definētas kā darba laiks Padomes Direktīvas 2002/15/EK 3. panta a) apakšpunktā un kas nav “transportlīdzekļa vadīšana”, kā arī jebkuru darbu tam pašam vai citam darba devējam, transporta nozarē vai ārpus tās;

| f) | “atpūta” nozīmē jebkuru nepārtrauktu laikposmu, kuru transportlīdzekļa vadītājs var brīvi izmantot pēc saviem ieskatiem; |
| --- | --- |

f)

“atpūta” nozīmē jebkuru nepārtrauktu laikposmu, kuru transportlīdzekļa vadītājs var brīvi izmantot pēc saviem ieskatiem;

| g) | “ikdienas atpūtas laikposms” nozīmē ikdienas laikposmu, ko transportlīdzekļa vadītājs drīkst brīvi izmantot pēc saviem ieskatiem un kas ietver “regulāru ikdienas atpūtas laikposmu” vai “saīsinātu ikdienas atpūtas laikposmu”:






  — | “regulārs ikdienas atpūtas laikposms” nozīmē jebkuru vismaz 11 stundas ilgu nepārtrauktu atpūtas laikposmu. Pārmaiņus, šo regulāro ikdienas atpūtas laikposmu var ņemt divos atsevišķos laikposmos, no kuriem pirmais ir vismaz 3 stundas ilgs nepārtraukts laikposms un otrais - vismaz 9 stundas ilgs nepārtraukts laikposms; |
| --- | --- | --- |

g)

“ikdienas atpūtas laikposms” nozīmē ikdienas laikposmu, ko transportlīdzekļa vadītājs drīkst brīvi izmantot pēc saviem ieskatiem un kas ietver “regulāru ikdienas atpūtas laikposmu” vai “saīsinātu ikdienas atpūtas laikposmu”:

—

“regulārs ikdienas atpūtas laikposms” nozīmē jebkuru vismaz 11 stundas ilgu nepārtrauktu atpūtas laikposmu. Pārmaiņus, šo regulāro ikdienas atpūtas laikposmu var ņemt divos atsevišķos laikposmos, no kuriem pirmais ir vismaz 3 stundas ilgs nepārtraukts laikposms un otrais - vismaz 9 stundas ilgs nepārtraukts laikposms;

| — | “saīsināts ikdienas atpūtas laikposms” nozīmē jebkuru nepārtrauktu atpūtas laikposmu, kas ir vismaz 9 stundas, bet ne ilgāks kā 11 stundas; |
| --- | --- |

—

“saīsināts ikdienas atpūtas laikposms” nozīmē jebkuru nepārtrauktu atpūtas laikposmu, kas ir vismaz 9 stundas, bet ne ilgāks kā 11 stundas;

| h) | “iknedēļas atpūtas laikposms” nozīmē jebkuru nepārtrauktu atpūtas laikposmu, ko transportlīdzekļa vadītājs drīkst brīvi izmantot pēc saviem ieskatiem un kas ietver “regulāru iknedēļas atpūtas laikposmu” vai “saīsinātu iknedēļas atpūtas laikposmu”:






  — | “regulārs iknedēļas atpūtas laikposms” nozīmē jebkuru nepārtrauktu laikposmu, kas ir vismaz 45 stundas; |
| --- | --- | --- |

h)

“iknedēļas atpūtas laikposms” nozīmē jebkuru nepārtrauktu atpūtas laikposmu, ko transportlīdzekļa vadītājs drīkst brīvi izmantot pēc saviem ieskatiem un kas ietver “regulāru iknedēļas atpūtas laikposmu” vai “saīsinātu iknedēļas atpūtas laikposmu”:

—

“regulārs iknedēļas atpūtas laikposms” nozīmē jebkuru nepārtrauktu laikposmu, kas ir vismaz 45 stundas;

| — | “saīsināts iknedēļas atpūtas laikposms” nozīmē jebkuru nepārtrauktu laikposmu, kas ir mazāk nekā 45 stundas un ko saskaņā ar 8. panta 6. punkta nosacījumiem var saīsināt līdz, mazākais, 24 secīgām stundām; |
| --- | --- |

—

“saīsināts iknedēļas atpūtas laikposms” nozīmē jebkuru nepārtrauktu laikposmu, kas ir mazāk nekā 45 stundas un ko saskaņā ar 8. panta 6. punkta nosacījumiem var saīsināt līdz, mazākais, 24 secīgām stundām;

| i) | “nedēļa” nozīmē laika laikposmu no pirmdienas plkst. 00.00 līdz svētdienas plkst. 24.00; |
| --- | --- |

i)

“nedēļa” nozīmē laika laikposmu no pirmdienas plkst. 00.00 līdz svētdienas plkst. 24.00;

| j) | “transportlīdzekļa ikdienas vadīšanas laikposms” nozīmē kopējo uzkrāto transportlīdzekļa vadīšanas laikposmu starp viena ikdienas atpūtas laikposma beigām un otra ikdienas atpūtas laikposma sākumu, vai starp ikdienas atpūtas laikposmu un iknedēļas atpūtas laikposmu; |
| --- | --- |

j)

“transportlīdzekļa ikdienas vadīšanas laikposms” nozīmē kopējo uzkrāto transportlīdzekļa vadīšanas laikposmu starp viena ikdienas atpūtas laikposma beigām un otra ikdienas atpūtas laikposma sākumu, vai starp ikdienas atpūtas laikposmu un iknedēļas atpūtas laikposmu;

| k) | “transportlīdzekļa iknedēļas vadīšanas laikposms” nozīmē nedēļas laikā kopā uzkrāto transportlīdzekļa vadīšanas laikposmu; |
| --- | --- |

k)

“transportlīdzekļa iknedēļas vadīšanas laikposms” nozīmē nedēļas laikā kopā uzkrāto transportlīdzekļa vadīšanas laikposmu;

| l) | “pieļaujamais maksimālais svars” nozīmē maksimālo atļauto piekrauta transportlīdzekļa svaru, ar kādu tas var darboties; |
| --- | --- |

l)

“pieļaujamais maksimālais svars” nozīmē maksimālo atļauto piekrauta transportlīdzekļa svaru, ar kādu tas var darboties;

| m) | “regulārie pasažieru pārvadājumi” nozīmē iekšzemes un starptautiskus pakalpojumus, kā noteikts 2. pantā Padomes Regulā (EEK) Nr. 684/92 (1992. gada 16. marts) par kopējiem noteikumiem attiecībā uz starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem ar autobusiem (7); |
| --- | --- |

m)

“regulārie pasažieru pārvadājumi” nozīmē iekšzemes un starptautiskus pakalpojumus, kā noteikts 2. pantā Padomes Regulā (EEK) Nr. 684/92 (1992. gada 16. marts) par kopējiem noteikumiem attiecībā uz starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem ar autobusiem (7);

| n) | “pārvadājums ar vairākiem transportlīdzekļa vadītājiem” nozīmē stāvokli, kad transportlīdzekļa vadīšanas laikā starp jebkuriem diviem secīgiem ikdienas atpūtas laikposmiem vai starp ikdienas atpūtas laikposmu un iknedēļas atpūtas laikposmu transportlīdzeklī ir vēl vismaz viens cits transportlīdzekļa vadītājs, kas var vadīt transportlīdzekli. Veicot pārvadājumu ar vairākiem transportlīdzekļa vadītājiem, pirmajā stundā viena vai vairāku citu transportlīdzekļa vadītāju klātbūtne ir vēlama, bet pārējā laikposmā tā ir obligāta; |
| --- | --- |

n)

“pārvadājums ar vairākiem transportlīdzekļa vadītājiem” nozīmē stāvokli, kad transportlīdzekļa vadīšanas laikā starp jebkuriem diviem secīgiem ikdienas atpūtas laikposmiem vai starp ikdienas atpūtas laikposmu un iknedēļas atpūtas laikposmu transportlīdzeklī ir vēl vismaz viens cits transportlīdzekļa vadītājs, kas var vadīt transportlīdzekli. Veicot pārvadājumu ar vairākiem transportlīdzekļa vadītājiem, pirmajā stundā viena vai vairāku citu transportlīdzekļa vadītāju klātbūtne ir vēlama, bet pārējā laikposmā tā ir obligāta;

| o) | “transporta uzņēmums” nozīmē jebkuru fizisku vai juridisku personu, jebkuru cilvēku asociāciju vai grupu, kas nav juridiska persona, vienalga vai peļņu gūstošu, vai nē, vai kādu oficiālu struktūru, kas vai nu ir juridiska persona, vai ir atkarīga no iestādes, kas ir juridiska persona, kas iesaistīta autopārvadājumos neatkarīgi no tā, vai tie ir komercpārvadājumi, vai pašpārvadājumi; |
| --- | --- |

o)

“transporta uzņēmums” nozīmē jebkuru fizisku vai juridisku personu, jebkuru cilvēku asociāciju vai grupu, kas nav juridiska persona, vienalga vai peļņu gūstošu, vai nē, vai kādu oficiālu struktūru, kas vai nu ir juridiska persona, vai ir atkarīga no iestādes, kas ir juridiska persona, kas iesaistīta autopārvadājumos neatkarīgi no tā, vai tie ir komercpārvadājumi, vai pašpārvadājumi;

| p) | “transportlīdzekļa vadīšanas laikposms” nozīmē uzkrāto transportlīdzekļa vadīšanas laikposmu kopš brīža, kad transportlīdzekļa vadītājs uzsāk transportlīdzekļa vadīšanu pēc atpūtas laikposma vai reglamentētā pārtraukuma, līdz brīdim, kamēr viņš paņem atpūtas laikposmu vai reglamentēto pārtraukumu. Transportlīdzekļa vadīšanas laikposms var būt nepārtraukts vai pārtraukts; |
| --- | --- |

p)

“transportlīdzekļa vadīšanas laikposms” nozīmē uzkrāto transportlīdzekļa vadīšanas laikposmu kopš brīža, kad transportlīdzekļa vadītājs uzsāk transportlīdzekļa vadīšanu pēc atpūtas laikposma vai reglamentētā pārtraukuma, līdz brīdim, kamēr viņš paņem atpūtas laikposmu vai reglamentēto pārtraukumu. Transportlīdzekļa vadīšanas laikposms var būt nepārtraukts vai pārtraukts;

| q) | “reglamentēts pārtraukums” nozīmē nepārtrauktu pārtraukumu, vismaz piecpadsmit minūtes, ne mazāk kā piecas minūtes pusstundā, vai no uzkrātā transportlīdzekļa vadīšanas laika, brīdī, kad sākas reglamentētais pārtraukums. |
| --- | --- |

q)

“reglamentēts pārtraukums” nozīmē nepārtrauktu pārtraukumu, vismaz piecpadsmit minūtes, ne mazāk kā piecas minūtes pusstundā, vai no uzkrātā transportlīdzekļa vadīšanas laika, brīdī, kad sākas reglamentētais pārtraukums.

II NODAĻA

Apkalpe, vadīšanas laikposmi, pārtraukumi un atpūtas laikposmi

5. pants

1.   Transportlīdzekļu vadītāju minimālais vecums ir 18 gadi.

2.   Transportlīdzekļu vadītāju palīgu minimālais vecums ir 18 gadi. Tomēr dalībvalstis var samazināt transportlīdzekļu vadītāju palīgu minimālo vecumu līdz 16 gadiem, ar noteikumu, ka:

| a) | transporta operācijas tiek veiktas vienā dalībvalstī līdz 50 kilometru rādiusā no vietas, kur bāzēts transportlīdzeklis, ieskaitot vietējos administratīvos apgabalus, kuru centri atrodas apgabalā, ko ietver šis rādiuss; |
| --- | --- |

a)

transporta operācijas tiek veiktas vienā dalībvalstī līdz 50 kilometru rādiusā no vietas, kur bāzēts transportlīdzeklis, ieskaitot vietējos administratīvos apgabalus, kuru centri atrodas apgabalā, ko ietver šis rādiuss;

| b) | to dara arodmācību nolūkā; un |
| --- | --- |

b)

to dara arodmācību nolūkā; un

| c) | ir ievēroti ierobežojumi, ko nodarbinātības jomā paredz attiecīgās dalībvalsts tiesību akti. |
| --- | --- |

c)

ir ievēroti ierobežojumi, ko nodarbinātības jomā paredz attiecīgās dalībvalsts tiesību akti.

6. pants

1.   Ikdienas transportlīdzekļa vadīšanas laikposms nepārsniedz 9 stundas.

Tomēr ikdienas transportlīdzekļa vadīšanas laikposmu var pagarināt līdz, ilgākais, 10 stundām ne vairāk kā divreiz vienā nedēļā.

2.   Iknedēļas transportlīdzekļa vadīšanas laikposms nepārsniedz 56 stundas un nepārsniedz maksimālo iknedēļas darba laiku, kā tas noteikts Direktīvā 2002/15/EK.

3.   Kopējais uzkrātais transportlīdzekļa vadīšanas laikposms divu secīgu nedēļu laikā nepārsniedz 90 stundas.

4.   Ikdienas un iknedēļas transportlīdzekļa vadīšanas laikposms ietver visu transportlīdzekļa vadīšanas laikposmu Kopienas vai trešās valsts teritorijā.

5.   Transportlīdzekļa vadītājs kā “citu darbu” atzīmē jebkuru laikposmu, kas pavadīts, kā aprakstīts 4. panta e) punktā, kā arī jebkuru laikposmu, kas pavadīts, vadot transportlīdzekli, kas saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 3821/85 15. panta 3. punkta c) apakšpunktu izmantots komerciālām darbībām, uz ko neattiecas šī regula, un atzīmē jebkuru “pieejamības” laikposmu kopš viņa pēdējā ikdienas vai iknedēļas atpūtas laikposma. Šo ierakstu veic vai nu ar roku uz reģistrācijas diagrammas vai izdrukas, vai izmantojot manuālās ievadīšanas iespējas, kas ir reģistrācijas ierīcēm.

7. pants

Pēc četrarpus transportlīdzekļa vadīšanas stundām transportlīdzekļa vadītājs ņem vismaz 45 minūšu pārtraukumu, izņemot gadījumu, ja viņš sāk atpūtas laikposmu.

Turpmāk tabulā ir norādīts reglamentēto pārtraukumu minimums, kas atbilst katram iespējamam transportlīdzekļa vadīšanas laikposmam:

| Transportlīdzekļa vadīšanas laikposms | Minimālie reglamentētie pārtraukumi |
| --- | --- |
| 0 – 90 minūtes | 15 minūtes |
| 91 – 120 minūtes | 20 minūtes |
| 121 – 150 minūtes | 25 minūtes |
| 151 – 180 minūtes | 30 minūtes |
| 181 – 210 minūtes | 35 minūtes |
| 211 – 240 minūtes | 40 minūtes |
| 241 – 270 minūtes (maksimums) | 45 minūtes. |

Transportlīdzekļa vadīšanas laikposms

Minimālie reglamentētie pārtraukumi

0 – 90 minūtes

15 minūtes

91 – 120 minūtes

20 minūtes

121 – 150 minūtes

25 minūtes

151 – 180 minūtes

30 minūtes

181 – 210 minūtes

35 minūtes

211 – 240 minūtes

40 minūtes

241 – 270 minūtes (maksimums)

45 minūtes.

8. pants

1.   Transportlīdzekļa vadītajam ir ikdienas un iknedēļas atpūtas laikposmi.

2.   Katrā 24 stundu laikposmā pēc iepriekšējā ikdienas vai iknedēļas atpūtas laikposma beigām transportlīdzekļa vadītajam ir jāņem jauns ikdienas atpūtas laikposms.

Ja 24 stundu laikā ikdienas atpūtas laikposms ir vismaz 9 stundas, bet mazāk kā 11 stundas, tad attiecīgo atpūtas laikposmu uzskata par saīsinātu ikdienas atpūtas laikposmu.

3.   Ikdienas atpūtas laikposmu var pagarināt, lai tas sasniegtu regulāru iknedēļas atpūtas laikposmu vai saīsinātu iknedēļas atpūtas laikposmu.

4.   Transportlīdzekļa vadītājam drīkst būt, lielākais, trīs saīsināti ikdienas atpūtas laikposmi starp jebkuriem diviem iknedēļas atpūtas laikposmiem.

5.   Atkāpjoties no 2. punkta, 30 stundu laikā no ikdienas vai iknedēļas atpūtas laikposma beigām transportlīdzekļa vadītājam, kurš iesaistīts pārvadājumā ar vairākiem transportlīdzekļa vadītājiem, ir jāņem jauns ikdienas atpūtas laikposms, kas ir vismaz 9 stundas.

6.   Jebkurās divās secīgās nedēļās transportlīdzekļa vadītājs paņem vismaz:

| — | divus regulārus iknedēļas atpūtas laikposmus, vai |
| --- | --- |

—

divus regulārus iknedēļas atpūtas laikposmus, vai

| — | vienu regulāru iknedēļas atpūtas laikposmu un vienu saīsinātu iknedēļas atpūtas laikposmu, kas ir vismaz 24 stundas. Tomēr saīsinājumu kompensē ar atbilstoši ilgu atpūtu, kas paņemta pirms trešās nedēļas beigām, kura seko attiecīgajai nedēļai. |
| --- | --- |

—

vienu regulāru iknedēļas atpūtas laikposmu un vienu saīsinātu iknedēļas atpūtas laikposmu, kas ir vismaz 24 stundas. Tomēr saīsinājumu kompensē ar atbilstoši ilgu atpūtu, kas paņemta pirms trešās nedēļas beigām, kura seko attiecīgajai nedēļai.

Iknedēļas atpūtas laikposms sākas ne vēlāk kā sešu 24 stundu periodu beigās no iepriekšējā iknedēļas atpūtas laikposma beigām.

7.   Jebkuru atpūtu, kas ir ņemta kā kompensācija saīsināta iknedēļas atpūtas laikposma vietā, pieskaita citam atpūtas laikposmam vismaz deviņu stundu garumā.

8.   Ikdienas atpūtas laikposmus un saīsinātus iknedēļas atpūtas laikposmus ārpus bāzes vietas var ņemt transportlīdzeklī, ja vien tas ir aprīkots ar guļamvietu katram transportlīdzekļa vadītājam un ja tas nav kustībā.

9.   Iknedēļas atpūtas laikposmu, kas sākas vienā nedēļā un turpinās nākamajā nedēļā, var pieskaitīt jebkurai no šīm nedēļām, bet ne abām.

9. pants

1.   Atkāpjoties no 8. panta, ja transportlīdzekļa vadītājs pavada transportlīdzekli, ko pārvadā ar prāmi vai vilcienu, un viņš paņem regulāro ikdienas atpūtas laikposmu, tad šo laikposmu drīkst pārtraukt ne vairāk kā divas reizes, ar citām darbībām, kas kopumā nepārsniedz vienu stundu.

2.   Regulārā ikdienas atpūtas laikposmā, kas minēts 1. punktā, transportlīdzekļa vadītājam jābūt pieejamai guļasvietai vai kušetei.

III NODAĻA

Uzņēmumu atbildība

10. pants

1.   Transporta uzņēmums nedrīkst transportlīdzekļu vadītājiem, kurus tas nodarbina vai kuri ir tā rīcībā, transporta uzņēmums nedrīkst maksāt prēmiju vai algas piemaksu, kas saistīta ar nobraukto attālumu un/vai pārvadātās kravas daudzumu, izņemot gadījumus, kad šāda samaksa neapdraud satiksmes drošību.

2.   Transporta uzņēmums organizē 1. punktā minēto transportlīdzekļu vadītāju darbu tā, lai transportlīdzekļu vadītāji varētu ievērot Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un šīs regulas II nodaļu. Transporta uzņēmums dod transportlīdzekļu vadītājiem atbilstīgus norādījumus un veic regulāras pārbaudes, lai nodrošinātu, ka tiek ievērota Regulas (EEK) Nr. 3821/85 un šīs regulas II nodaļa.

3.   Transporta uzņēmums ir atbildīgs par pārkāpumiem, ko ir izdarījuši uzņēmuma transportlīdzekļu vadītāji, pat ja pārkāpums ir izdarīts citā dalībvalstī vai kādā trešā valstī.

Neierobežojot šīs dalībvalstu tiesības noteikt, ka transporta uzņēmumiem ir pilna atbildība, dalībvalsts var padarīt šo atbildību nosacītu, ja uzņēmums ir pārkāpis 1. un 2. punktu. Dalībvalsts atzīst jebkuru pierādījumu, kas pierāda, ka transporta uzņēmumu nevar pamatoti atzīt par atbildīgu par pārkāpumiem.

4.   Uzņēmumi, kravu nosūtītāji, ekspeditori, ceļojumu operatori, galvenie uzņēmēji, apakšuzņēmēji un transportlīdzekļu vadītāju aģentūras nodrošina, ka līgumiski noteiktie pārvadājumu grafiki ir saskaņā ar šīs regulas noteikumiem.

| 5. | a) | transporta uzņēmums, kas izmanto transportlīdzekļus, kuri aprīkoti ar reģistrācijas kontrolierīcēm, kas atbilst Regulas (EEK) 3821/85 I.B pielikumam, un uz kuriem attiecas šī regula, nodrošina:






  i) | ka visi dati tiek lejupielādēti no transportlīdzekļa datu saglabāšanas ierīces un vadītāja kartes tik bieži, kā to pieprasa dalībvalsts, un ka attiecīgie dati tiek lejupielādēti biežāk, lai nodrošinātu, ka tiek lejupielādēti visi dati par darbībām, ko ir veicis uzņēmums vai kas ir veiktas uzņēmuma labā; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

a)

transporta uzņēmums, kas izmanto transportlīdzekļus, kuri aprīkoti ar reģistrācijas kontrolierīcēm, kas atbilst Regulas (EEK) 3821/85 I.B pielikumam, un uz kuriem attiecas šī regula, nodrošina:

i)

ka visi dati tiek lejupielādēti no transportlīdzekļa datu saglabāšanas ierīces un vadītāja kartes tik bieži, kā to pieprasa dalībvalsts, un ka attiecīgie dati tiek lejupielādēti biežāk, lai nodrošinātu, ka tiek lejupielādēti visi dati par darbībām, ko ir veicis uzņēmums vai kas ir veiktas uzņēmuma labā;

| ii) | ka visi dati, kas lejupielādēti gan no transportlīdzekļa datu saglabāšanas ierīces, gan vadītāja kartes, tiek saglabāti vismaz divpadsmit mēnešus pēc to ierakstīšanas, un ka gadījumā, ja šādus datus pieprasa inspektors, tie ir pieejami vai nu tieši, vai netieši uzņēmumu telpās. |
| --- | --- |

ii)

ka visi dati, kas lejupielādēti gan no transportlīdzekļa datu saglabāšanas ierīces, gan vadītāja kartes, tiek saglabāti vismaz divpadsmit mēnešus pēc to ierakstīšanas, un ka gadījumā, ja šādus datus pieprasa inspektors, tie ir pieejami vai nu tieši, vai netieši uzņēmumu telpās.

b)

šajā punktā terminu “lejupielādēšana” interpretē saskaņā ar definīciju, kas paredzēta Padomes Regulas (EEK) Nr. 3821/85 I.B pielikuma I nodaļas s) apakšpunktā.

c)

Komisija saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru var noteikt maksimālo laikposmu, kādā saskaņā ar a) punkta i) apakšpunktu ir jāveic attiecīgo datu lejupielādēšana.

IV NODAĻA

Izņēmumi

11. pants

Attiecībā uz tās teritorijā veiktiem autopārvadājumiem katra dalībvalsts var noteikt ilgākus minimālos pārtraukumus vai īsākus maksimālos transportlīdzekļa vadīšanas laikposmus par tiem, kas noteikti no 6. līdz 9. pantā. Šīs regulas noteikumi tomēr attiecas uz transportlīdzekļu vadītājiem, kas iesaistīti starptautiskās transporta operācijās.

12. pants

Lai ļautu transportlīdzekļa vadītājam sasniegt atbilstīgu apstāšanās vietu, ar noteikumu, ka nav apdraudēta satiksmes drošība, transportlīdzekļa vadītājs var atkāpties no šīs regulas noteikumiem, kas noteikti no 6. līdz 9. pantā tiktāl, ciktāl tas nepieciešams personu, transportlīdzekļa vai tā kravas drošībai. Vēlākais, pēc ierašanās piemērotā apstāšanās vietā transportlīdzekļa vadītājs manuāli norāda šīs atkāpšanās iemeslus reģistrācijas kontrolierīces reģistrācijas diagrammā vai reģistrācijas kontrolierīces izdrukā, vai savā darba žurnālā.

13. pants

1.   Nodrošinot, ka netiek apdraudēti 1. pantā izklāstītie mērķi, katra dalībvalsts var savā teritorijā vai ar attiecīgo valstu piekrišanu, citas dalībvalsts teritorijā, pieļaut izņēmumus attiecībā uz 5. līdz 9. pantu, kuri attiecas uz pārvadājumiem ar:

| a) | transportlīdzekļiem, kuri pieder valsts iestādēm vai kurus tās bez transportlīdzekļa vadītāja nomā autopārvadājumu veikšanai, nekonkurējot ar privātiem transporta uzņēmumiem; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļiem, kuri pieder valsts iestādēm vai kurus tās bez transportlīdzekļa vadītāja nomā autopārvadājumu veikšanai, nekonkurējot ar privātiem transporta uzņēmumiem;

| b) | transportlīdzekļiem, kurus izmanto vai bez transportlīdzekļa vadītāja nomā lauksaimniecības, dārzniecības, mežsaimniecības, zemkopības un zivsaimniecības uzņēmumi, lai pārvadātu preces līdz 100 kilometru rādiusā no transportlīdzekļa bāzes vietas, kas ir kā daļa no to komercdarbības; |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļiem, kurus izmanto vai bez transportlīdzekļa vadītāja nomā lauksaimniecības, dārzniecības, mežsaimniecības, zemkopības un zivsaimniecības uzņēmumi, lai pārvadātu preces līdz 100 kilometru rādiusā no transportlīdzekļa bāzes vietas, kas ir kā daļa no to komercdarbības;

| c) | vilcējiem, kurus izmanto lauksaimniecības un mežsaimniecības darbos, kas veikti līdz 100 kilometru rādiusā no vietas, kur bāzēts uzņēmums, kuram pieder transportlīdzeklis vai kurš to nomā; |
| --- | --- |

c)

vilcējiem, kurus izmanto lauksaimniecības un mežsaimniecības darbos, kas veikti līdz 100 kilometru rādiusā no vietas, kur bāzēts uzņēmums, kuram pieder transportlīdzeklis vai kurš to nomā;

| d) | transportlīdzekļiem vai to kombinācijām, kuru pieļaujamais maksimālais svars nepārsniedz 7,5 tonnas un kurus izmanto vispārējo pakalpojumu sniedzēji, kā noteikts 2. panta 13. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 97/67/EK (1997. gada 15. decembris) par kopīgiem noteikumiem Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai (8), kas piegādā preces vai pārvadā materiālus vai aprīkojumu, ko transportlīdzekļa vadītājs izmanto darbā. Šādus transportlīdzekļus izmanto līdz 50 kilometriem rādiusā no vietas, kur bāzēts transportlīdzeklis, ar noteikumu, ka transportlīdzekļa vadīšana nav transportlīdzekļa vadītāja pamatnodarbošanās; |
| --- | --- |

d)

transportlīdzekļiem vai to kombinācijām, kuru pieļaujamais maksimālais svars nepārsniedz 7,5 tonnas un kurus izmanto vispārējo pakalpojumu sniedzēji, kā noteikts 2. panta 13. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 97/67/EK (1997. gada 15. decembris) par kopīgiem noteikumiem Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai (8), kas piegādā preces vai pārvadā materiālus vai aprīkojumu, ko transportlīdzekļa vadītājs izmanto darbā. Šādus transportlīdzekļus izmanto līdz 50 kilometriem rādiusā no vietas, kur bāzēts transportlīdzeklis, ar noteikumu, ka transportlīdzekļa vadīšana nav transportlīdzekļa vadītāja pamatnodarbošanās;

| e) | transportlīdzekļiem, ko izmanto vienīgi uz salām, kuru platība nepārsniedz 2300 kvadrātkilometrus un kuras nav savienotas ar pārējo valsts teritoriju ar tiltu, braslu vai tuneli, ko var izmantot mehāniski transportlīdzekļi; |
| --- | --- |

e)

transportlīdzekļiem, ko izmanto vienīgi uz salām, kuru platība nepārsniedz 2300 kvadrātkilometrus un kuras nav savienotas ar pārējo valsts teritoriju ar tiltu, braslu vai tuneli, ko var izmantot mehāniski transportlīdzekļi;

| f) | transportlīdzekļiem, kurus izmanto, lai pārvadātu kravas līdz 50 kilometru rādiusā no vietas, kur bāzēts uzņēmums, kuri darbojas ar dabasgāzi vai sašķidrināto gāzi, vai elektrību, un kuru pieļaujamais maksimālais svars, ieskaitot piekabes vai puspiekabes, nepārsniedz 7,5 tonnas; |
| --- | --- |

f)

transportlīdzekļiem, kurus izmanto, lai pārvadātu kravas līdz 50 kilometru rādiusā no vietas, kur bāzēts uzņēmums, kuri darbojas ar dabasgāzi vai sašķidrināto gāzi, vai elektrību, un kuru pieļaujamais maksimālais svars, ieskaitot piekabes vai puspiekabes, nepārsniedz 7,5 tonnas;

| g) | transportlīdzekļiem, kurus izmanto transportlīdzekļa vadīšanas mācībām un eksāmeniem, lai iegūtu transportlīdzekļa vadītāja apliecību vai transportlīdzekļa vadītāja profesionālās kompetences sertifikātu, ar nosacījumu, ka tie netiek izmantoti komerciālai kravu vai pasažieru pārvadāšanai; |
| --- | --- |

g)

transportlīdzekļiem, kurus izmanto transportlīdzekļa vadīšanas mācībām un eksāmeniem, lai iegūtu transportlīdzekļa vadītāja apliecību vai transportlīdzekļa vadītāja profesionālās kompetences sertifikātu, ar nosacījumu, ka tie netiek izmantoti komerciālai kravu vai pasažieru pārvadāšanai;

| h) | transportlīdzekļiem, kurus izmanto saistībā ar kanalizāciju, plūdu novēršanu, ūdensapgādes pakalpojumiem, ceļu uzturēšanai un pārraudzībai, sadzīves atkritumu savākšanu un pārstrādei; |
| --- | --- |

h)

transportlīdzekļiem, kurus izmanto saistībā ar kanalizāciju, plūdu novēršanu, ūdensapgādes pakalpojumiem, ceļu uzturēšanai un pārraudzībai, sadzīves atkritumu savākšanu un pārstrādei;

| i) | transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar 10 līdz 17 sēdvietām un ko izmanto vienīgi nekomerciāliem pasažieru pārvadājumiem; |
| --- | --- |

i)

transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar 10 līdz 17 sēdvietām un ko izmanto vienīgi nekomerciāliem pasažieru pārvadājumiem;

| j) | specializētiem transportlīdzekļiem, kas pārvadā cirku un atrakciju parku aprīkojumu; |
| --- | --- |

j)

specializētiem transportlīdzekļiem, kas pārvadā cirku un atrakciju parku aprīkojumu;

| k) | speciāli aprīkotiem pārvietojamu projektu transportlīdzekļiem, kuri - kad tie neatrodas kustībā - primāri tiek izmantoti kā izglītojošiem nolūkiem; |
| --- | --- |

k)

speciāli aprīkotiem pārvietojamu projektu transportlīdzekļiem, kuri - kad tie neatrodas kustībā - primāri tiek izmantoti kā izglītojošiem nolūkiem;

| l) | transportlīdzekļiem, ko izmanto piena savākšanai no fermām un piena tvertņu vai dzīvnieku ēdināšanai paredzētu piena produktu nogādei atpakaļ fermās; |
| --- | --- |

l)

transportlīdzekļiem, ko izmanto piena savākšanai no fermām un piena tvertņu vai dzīvnieku ēdināšanai paredzētu piena produktu nogādei atpakaļ fermās;

| m) | specializētiem transportlīdzekļiem, kas pārvadā naudu un/vai vērtslietas; |
| --- | --- |

m)

specializētiem transportlīdzekļiem, kas pārvadā naudu un/vai vērtslietas;

| n) | transportlīdzekļiem, kurus izmanto, lai pārvadātu dzīvnieku atkritumus vai ķermeņus, ko nav paredzēts izmantot cilvēku patēriņam; |
| --- | --- |

n)

transportlīdzekļiem, kurus izmanto, lai pārvadātu dzīvnieku atkritumus vai ķermeņus, ko nav paredzēts izmantot cilvēku patēriņam;

| o) | transportlīdzekļiem, kurus izmanto tika uz ceļiem, kas atrodas tādās vietās, kā ostas un dzelzceļa termināli. |
| --- | --- |

o)

transportlīdzekļiem, kurus izmanto tika uz ceļiem, kas atrodas tādās vietās, kā ostas un dzelzceļa termināli.

2.   Dalībvalstis informē Komisiju par izņēmumiem, kas piešķirti saskaņā ar 1. punktu, un Komisija tos paziņo pārējām dalībvalstīm.

3.   Dalībvalstis pēc Komisijas atļaujas savā teritorijā var piešķirt minimālus izņēmumus no šīs regulas noteikumu piemērošanas transportlīdzekļiem, ko izmanto noteiktos apgabalos, kur iedzīvotāju blīvums ir mazā kā 5 cilvēki uz kvadrātkilometru, ja šādi izņēmumi neapdraud 1. pantā izklāstītos mērķus un ja tiek nodrošināta transportlīdzekļu vadītāju atbilstoša aizsardzība, šādos gadījumos:

| — | attiecībā uz regulāriem iekšzemes pasažieru pārvadājumiem, ja to sarakstus ir apstiprinājušas attiecīgās iestādes (šādos gadījumos ir atļauti izņēmumi vienīgi attiecībā uz pārtraukumiem); un |
| --- | --- |

—

attiecībā uz regulāriem iekšzemes pasažieru pārvadājumiem, ja to sarakstus ir apstiprinājušas attiecīgās iestādes (šādos gadījumos ir atļauti izņēmumi vienīgi attiecībā uz pārtraukumiem); un

| — | attiecībā uz kravu iekšzemes autopārvadājumiem, kurus veic kā pašpārvadājumus vai komercpārvadājumus un kuriem nav ietekmes uz vienoto tirgu, un kuri ir nepieciešami, lai saglabātu konkrētus ražošanas sektorus attiecīgajā teritorijā, un ja šīs regulas izņēmuma noteikumi paredz ierobežojošu rādiusu līdz 100 km. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz kravu iekšzemes autopārvadājumiem, kurus veic kā pašpārvadājumus vai komercpārvadājumus un kuriem nav ietekmes uz vienoto tirgu, un kuri ir nepieciešami, lai saglabātu konkrētus ražošanas sektorus attiecīgajā teritorijā, un ja šīs regulas izņēmuma noteikumi paredz ierobežojošu rādiusu līdz 100 km.

Autopārvadājumi saskaņā ar šo izņēmumu var ietvert braucienu uz apvidu, kur iedzīvotāju blīvums ir 5 vai vairāk cilvēki uz kvadrātkilometru, vienīgi tāpēc, lai beigtu vai sāktu ceļojumu. Visiem šādiem pasākumiem ir jābūt pēc būtības un apjoma proporcionāliem.

14. pants

1.   Nodrošinot, ka šādi izņēmumi nopietni neapdraud 1. pantā izklāstītos mērķus, dalībvalstis, saņemot Komisijas atļauju, var piešķirt izņēmumus no šīs regulas 6. līdz 9. panta, tostarp attiecībā uz piemērošanu pārvadājumu darbībām, kas tiek veiktas ārkārtas apstākļos.

2.   Steidzamos gadījumos dalībvalstis var piešķirt pagaidu izņēmumu uz laiku, kas nepārsniedz 30 dienas, tūlīt to darot zināmu Komisijai.

3.   Komisija pārējām dalībvalstīm paziņo par jebkuriem izņēmumiem, kas piešķirti saskaņā ar šo pantu.

15. pants

Dalībvalstis nodrošina, ka 3. panta a) punktā minēto transportlīdzekļu vadītājiem piemēro attiecīgās valsts tiesību aktus, kas nodrošina atbilstīgu aizsardzību saistībā ar pieļaujamajiem transportlīdzekļu vadīšanas laikposmiem, obligātajiem pārtraukumiem un atpūtas laikposmiem.

V NODAĻA

Kontroles procedūras un sodi

16. pants

1.   Gadījumā, ja transportlīdzeklis nav aprīkots ar reģistrācijas kontrolierīcēm, kā noteikts Regulā (EEK) Nr. 3821/85, tad šā panta 2. un 3. punktu piemēro attiecībā uz:

| a) | regulāriem iekšzemes pasažieru pārvadājumiem; un |
| --- | --- |

a)

regulāriem iekšzemes pasažieru pārvadājumiem; un

| b) | regulāriem starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem, kuru maršruta galapunkti atrodas 50 kilometru attālumā taisnā līnijā no divu dalībvalstu robežas un kuru maršruta garums nepārsniedz 100 kilometru. |
| --- | --- |

b)

regulāriem starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem, kuru maršruta galapunkti atrodas 50 kilometru attālumā taisnā līnijā no divu dalībvalstu robežas un kuru maršruta garums nepārsniedz 100 kilometru.

2.   Transporta uzņēmums izveido darba žurnālu un pakalpojumu grafiku, darba žurnālā norāda katra transportlīdzekļa vadītāja vārdu, bāzes vietu un iepriekš izveidotu sarakstu dažādiem transportlīdzekļa vadīšanas laikposmiem, citam darbam, pārtraukumiem un pieejamībai.

Katram transportlīdzekļa vadītājam, kam uzticēts sniegt 1. punktā minētos pakalpojumus, līdzi jābūt izrakstam no darba žurnāla un kustības saraksta kopijai.

3.   Darba žurnāls:

| a) | ietver visus datus, kas minēti 2. punktā, par minimālo laikposmu, kas aptver vismaz iepriekšējās 28 dienas; šos datus regulāri atjaunina ik pēc noteikta laika, kas nav ilgāks par vienu mēnesi; |
| --- | --- |

a)

ietver visus datus, kas minēti 2. punktā, par minimālo laikposmu, kas aptver vismaz iepriekšējās 28 dienas; šos datus regulāri atjaunina ik pēc noteikta laika, kas nav ilgāks par vienu mēnesi;

| b) | tiek parakstīts, un to dara transporta uzņēmuma vadītājs vai persona, kas pilnvarota viņu pārstāvēt; |
| --- | --- |

b)

tiek parakstīts, un to dara transporta uzņēmuma vadītājs vai persona, kas pilnvarota viņu pārstāvēt;

| c) | tiek glabāts transporta uzņēmumā vienu gadu pēc tajā ietvertā laikposma beigām. Transporta uzņēmums izsniedz darba žurnāla izrakstu attiecīgajiem transportlīdzekļu vadītājiem pēc viņu pieprasījuma; un |
| --- | --- |

c)

tiek glabāts transporta uzņēmumā vienu gadu pēc tajā ietvertā laikposma beigām. Transporta uzņēmums izsniedz darba žurnāla izrakstu attiecīgajiem transportlīdzekļu vadītājiem pēc viņu pieprasījuma; un

| d) | pēc pieprasījuma tiek uzrādīts un nodots pilnvarotajam inspektoram. |
| --- | --- |

d)

pēc pieprasījuma tiek uzrādīts un nodots pilnvarotajam inspektoram.

17. pants

1.   Dalībvalstis, kas izmanto standarta formas, kuras noteiktas Lēmumā 93/173/EEK (9), nepieciešamo informāciju dara zināmu Komisijai, lai tā reizi divos gados varētu sagatavot ziņojumu par šīs regulas un Regulas (EEK) Nr. 3821/85 piemērošanu un attīstību attiecīgajās jomās.

2.   Šo informāciju paziņo Komisijai ne vēlāk kā 30. septembrī tajā gadā, kas ir pēc attiecīgā divu gadu laikposma.

3.   Komisija ziņojumu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei 13 mēnešos pēc attiecīgā divu gadu laikposma beigām.

18. pants

Dalībvalstis pieņem pasākumus, kas varētu būt vajadzīgi šīs regulas īstenošanai.

19. pants

1.   Dalībvalstis paredz noteikumus par sodiem, ko piemēro par šīs regulas un Regulas (EEK) Nr. 3821/85 pārkāpumiem, un nodrošina, ka tie tiek īstenoti. Šiem sodiem ir jābūt efektīviem, samērīgiem, preventīviem un nediskriminējošiem. Par šīs regulas un Regulas (EEK) Nr. 3821/85 pārkāpumiem piemēro tikai vienu sodu vai procedūru. Dalībvalstis paziņo Komisijai par šiem pasākumiem un noteikumiem par sodiem līdz datumam, kas noteikts 29. pantā. Komisija attiecīgi informē dalībvalstis.

2.   Dalībvalsts dod iespēju kompetentajām iestādēm piemērot sodus tiem uzņēmumiem un/vai transportlīdzekļu vadītājiem par šīs regulas pārkāpumiem, kas konstatēti tās teritorijā, kuriem vēl nav piemēroti sodi, pat jā pārkāpums ir izdarīts citas dalībvalsts teritorijā vai trešā valstī.

Izņēmuma gadījumā, ja ir konstatēts pārkāpums:

| — | kas nav izdarīts attiecīgās dalībvalsts teritorijā, un |
| --- | --- |

—

kas nav izdarīts attiecīgās dalībvalsts teritorijā, un

| — | ko izdarījis jebkurš uzņēmums, kas ir veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī vai trešajā valstī, vai transportlīdzekļa vadītājs, kura darba vieta ir citā dalībvalstī vai trešā valstī, |
| --- | --- |

—

ko izdarījis jebkurš uzņēmums, kas ir veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī vai trešajā valstī, vai transportlīdzekļa vadītājs, kura darba vieta ir citā dalībvalstī vai trešā valstī,

dalībvalsts līdz 2009. gada 1. janvārim tā vietā, lai piemērotu sodu, var paziņot par pārkāpuma faktu tās dalībvalsts vai trešās valsts kompetentajai iestādei, kurā ir uzņēmums veic uzņēmējdarbību vai kurā ir transportlīdzekļa vadītāja darba vieta.

3.   Ja dalībvalsts uzsāk lietu vai piemēro sodu par konkrētu pārkāpumu, tā transportlīdzekļa vadītājam rakstiski sniedz attiecīgos pierādījumus.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka samērīgu sodu sistēma, kas var ietvert naudassodus, par šīs regulas un Regulas (EEK) Nr. 3821/85 pārkāpumiem ir spēkā attiecībā uz uzņēmumiem vai iesaistītajiem nosūtītājiem, ekspeditoriem, ceļojumu rīkotājiem, galvenajiem uzņēmējiem, apakšuzņēmējiem un transportlīdzekļu vadītāju aģentūrām.

20. pants

1.   Transportlīdzekļa vadītājs saglabā jebkurus pierādījumus, ko sniegusi dalībvalsts attiecība uz sodiem vai lietas uzsākšanu, līdz laikam, kad tas pats šīs regulas pārkāpums vairs nevar būt par iemeslu lietas otrreizējai izskatīšanai vai sodam saskaņā ar šo regulu.

2.   Transportlīdzekļa vadītājs pēc pieprasījuma sniedz 1. punktā minētos pierādījumus.

3.   Transportlīdzekļa vadītājs, kurš ir nodarbināts vairākos transporta uzņēmumos vai kurš ir vairāku transporta uzņēmumu rīcībā, nodrošina pietiekamu informāciju katram uzņēmumam, lai dotu attiecīgajam uzņēmumam iespēju izpildīt II nodaļas prasības.

21. pants

Ja dalībvalsts uzskata, ka ir noticis šīs regulas pārkāpums, kas visticamāk var apdraudēt satiksmes drošību, tai ir jādod pilnvaras aizturēt attiecīgo transportlīdzekli uz laiku, kamēr pārkāpuma iemesls tiek novērsts. Dalībvalstis var likt transportlīdzekļa vadītājam paņemt ikdienas atpūtas laikposmu. Dalībvalsts var arī anulēt, apturēt vai ierobežot uzņēmuma licenci, ja uzņēmums veic uzņēmējdarbību attiecīgajā dalībvalstī, vai anulēt, apturēt vai ierobežot transportlīdzekļa vadītāja apliecību. Šīs regulas 24. panta 2. punktā minētā Komiteja izstrādā pamatnostādnes, lai veicinātu šā panta saskaņotu piemērošanu.

22. pants

1.   Piemērojot šo regulu un pārbaudot tās noteikumu izpildi, dalībvalstis palīdz cita citai.

2.   Saistībā ar šo savstarpējo palīdzību dalībvalstu kompetentās iestādes regulāri nosūta viena otrai visu pieejamo informāciju attiecībā uz:

| a) | II nodaļas noteikumu pārkāpumiem, ko izdarījuši nerezidenti, un sodiem, kas uzlikti par šādiem pārkāpumiem; |
| --- | --- |

a)

II nodaļas noteikumu pārkāpumiem, ko izdarījuši nerezidenti, un sodiem, kas uzlikti par šādiem pārkāpumiem;

| b) | sodiem, ko dalībvalsts uzlikusi tās rezidentiem par šādiem pārkāpumiem, kas izdarīti citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

b)

sodiem, ko dalībvalsts uzlikusi tās rezidentiem par šādiem pārkāpumiem, kas izdarīti citās dalībvalstīs.

3.   Dalībvalstis regulāri nosūta Komisijai attiecīgo informāciju par šīs regulas noteikumu interpretāciju un piemērošanu attiecīgajā dalībvalstī, un Komisija šo informāciju elektroniski dara pieejamu pārējām dalībvalstīm.

23. pants

Kopiena iesaistās jebkādās sarunās ar trešām valstīm, ja tas varētu būt vajadzīgs šis regulas piemērošanai.

24. pants

1.   Komisijai palīdz Komiteja, kas minēta Regulas (EEK) 3821/85 18. panta 1. punktā.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

25. pants

1.   Pēc dalībvalstu pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas Komisija:

| a) | izskata gadījumus, kur ir radušās atšķirības šīs regulas noteikumu piemērošanā un īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz transportlīdzekļa vadīšanas laikposmiem, pārtraukumiem un atpūtas laikposmiem; |
| --- | --- |

a)

izskata gadījumus, kur ir radušās atšķirības šīs regulas noteikumu piemērošanā un īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz transportlīdzekļa vadīšanas laikposmiem, pārtraukumiem un atpūtas laikposmiem;

| b) | precizē šīs regulas noteikumus, lai veicinātu vienotu pieeju. |
| --- | --- |

b)

precizē šīs regulas noteikumus, lai veicinātu vienotu pieeju.

2.   Šā panta 1. punktā minētajos gadījumos Komisija lēmumu par ieteicamo pieeju pieņem saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru. Komisija savu lēmumu dara zināmu Eiropas Parlamentam, Padomei un dalībvalstīm.

VI NODAĻA

Nobeiguma noteikumi

26. pants

Ar šo Regulu (EEK) Nr. 3821/85 groza šādi.

| 1. | Regulas 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “2. pants
  Šajā regulā piemēro definīcijas, kas paredzētas 4. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK)..., ar ko paredz par dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu un groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un Regulu (EEK) Nr. 2135/98 (10). |
| --- | --- |

1.

Regulas 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“2. pants

Šajā regulā piemēro definīcijas, kas paredzētas 4. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK)..., ar ko paredz par dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu un groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un Regulu (EEK) Nr. 2135/98 (10).

| 2. | Regulas 3. panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “1.   Reģistrācijas kontrolierīces uzstāda un izmanto dalībvalstīs reģistrētajos transportlīdzekļos, ko izmanto pasažieru vai kravu autopārvadājumiem, izņemot transportlīdzekļus, kas minēti 3. pantā un 16. panta 1. punktā Regulā (EK) Nr. ... (11), un transportlīdzekļiem, uz ko neattiecas Regula (EK) Nr. 3820/85, bet uz kuriem vairs neattiecas izņēmums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. ... (11), šī prasība jāizpilda līdz 2007. gada 31. decembrim.
  2.   Dalībvalstis var noteikt, ka šī regula neattiecas uz transportlīdzekļiem, kas minēti Regulas (EEK) Nr. ... (11) 13. panta 1. un 3. punktā.
  3.   Dalībvalstis, saņemot Komisijas atļauju, var noteikt, ka šī regula neattiecas uz transportlīdzekļiem, ko izmanto transporta operācijām, kuras minētas Regulas (EK) Nr. ... (11) 14. pantā.”. |
| --- | --- |

2.

Regulas 3. panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“1.   Reģistrācijas kontrolierīces uzstāda un izmanto dalībvalstīs reģistrētajos transportlīdzekļos, ko izmanto pasažieru vai kravu autopārvadājumiem, izņemot transportlīdzekļus, kas minēti 3. pantā un 16. panta 1. punktā Regulā (EK) Nr. ... (11), un transportlīdzekļiem, uz ko neattiecas Regula (EK) Nr. 3820/85, bet uz kuriem vairs neattiecas izņēmums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. ... (11), šī prasība jāizpilda līdz 2007. gada 31. decembrim.

2.   Dalībvalstis var noteikt, ka šī regula neattiecas uz transportlīdzekļiem, kas minēti Regulas (EEK) Nr. ... (11) 13. panta 1. un 3. punktā.

3.   Dalībvalstis, saņemot Komisijas atļauju, var noteikt, ka šī regula neattiecas uz transportlīdzekļiem, ko izmanto transporta operācijām, kuras minētas Regulas (EK) Nr. ... (11) 14. pantā.”.

| 3. | Regulas 14. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Reģistrācijas diagrammas un izdrukas - ja izdrukas ir veiktas, lai nodrošinātu 15. panta 1. punkta ievērošanu - transporta uzņēmums glabā hronoloģiskā kārtībā un salasāmā formā vismaz vienu gadu pēc to izmantošanas un pēc attiecīgo transportlīdzekļu vadītāju pieprasījuma izsniedz viņiem kopijas. Uzņēmums pēc attiecīgo transportlīdzekļu vadītāju pieprasījuma izsniedz arī kopijas datiem, kas lejupielādēti no vadītāja kartes, vai šādu kopiju izdrukas. Reģistrācijas diagrammas, izdrukas un lejupielādētos datus pēc pieprasījuma uzrāda vai nodod pilnvarotam inspektoram.”. |
| --- | --- |

3.

Regulas 14. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Reģistrācijas diagrammas un izdrukas - ja izdrukas ir veiktas, lai nodrošinātu 15. panta 1. punkta ievērošanu - transporta uzņēmums glabā hronoloģiskā kārtībā un salasāmā formā vismaz vienu gadu pēc to izmantošanas un pēc attiecīgo transportlīdzekļu vadītāju pieprasījuma izsniedz viņiem kopijas. Uzņēmums pēc attiecīgo transportlīdzekļu vadītāju pieprasījuma izsniedz arī kopijas datiem, kas lejupielādēti no vadītāja kartes, vai šādu kopiju izdrukas. Reģistrācijas diagrammas, izdrukas un lejupielādētos datus pēc pieprasījuma uzrāda vai nodod pilnvarotam inspektoram.”.

| 4. | Regulas 15. pantu groza šādi:






  — | 1. punktam pievieno šādu daļu:

  “Ja vadītāja karte ir bojāta, nedarbojas vai nav pie transportlīdzekļa vadītāja, tad transportlīdzekļa vadītājs:






  i) | brauciena sākumā izdrukā informāciju par transportlīdzekli, ko viņš vada, un šajā izdrukā norāda:






  a) | informāciju, kas ļauj identificēt transportlīdzekļa vadītāju (vārdu, vadītāja kartes vai vadītāja apliecības numuru), tostarp viņa parakstu; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

Regulas 15. pantu groza šādi:

—

1. punktam pievieno šādu daļu:

“Ja vadītāja karte ir bojāta, nedarbojas vai nav pie transportlīdzekļa vadītāja, tad transportlīdzekļa vadītājs:

i)

brauciena sākumā izdrukā informāciju par transportlīdzekli, ko viņš vada, un šajā izdrukā norāda:

a)

informāciju, kas ļauj identificēt transportlīdzekļa vadītāju (vārdu, vadītāja kartes vai vadītāja apliecības numuru), tostarp viņa parakstu;

| b) | laikposmus, kas minēti 3. punkta otrā ievilkuma b), c) un d) apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

laikposmus, kas minēti 3. punkta otrā ievilkuma b), c) un d) apakšpunktā;

| ii) | maršruta beigās izdrukā informāciju par laikposmiem, ko ir fiksējušas transportlīdzekļa reģistrācijas kontrolierīces, atzīmē visus darba, pieejamības un atpūtas laikposmus, ja maršrutā sākumā tos nefiksēja tahogrāfs, un uz izdrukas norāda informāciju, kas ļauj identificēt transportlīdzekļa vadītāju (vārdu, vadītāja kartes vai vadītāja apliecības numuru), tostarp viņa parakstu.”; |
| --- | --- |

ii)

maršruta beigās izdrukā informāciju par laikposmiem, ko ir fiksējušas transportlīdzekļa reģistrācijas kontrolierīces, atzīmē visus darba, pieejamības un atpūtas laikposmus, ja maršrutā sākumā tos nefiksēja tahogrāfs, un uz izdrukas norāda informāciju, kas ļauj identificēt transportlīdzekļa vadītāju (vārdu, vadītāja kartes vai vadītāja apliecības numuru), tostarp viņa parakstu.”;

| — | 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādām daļām:

  “Ja transportlīdzekļa vadītāja prombūtnes rezultātā viņš nespēj izmantot ierīces, ar ko aprīkots transportlīdzeklis, tad 3. punkta otrā ievilkuma b), c) un d) apakšpunktā minētos laikposmus:






  i) | ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar reģistrācijas kontrolierīci saskaņā ar I pielikumu - ievada reģistrācijas diagrammā vai nu manuāli, vai izmantojot automātisko reģistrēšanas ierīci, vai ar citu līdzekļi palīdzību, salasāmi un nenosmērējot diagrammu; vai |
| --- | --- | --- |

—

2. punkta otro daļu aizstāj ar šādām daļām:

“Ja transportlīdzekļa vadītāja prombūtnes rezultātā viņš nespēj izmantot ierīces, ar ko aprīkots transportlīdzeklis, tad 3. punkta otrā ievilkuma b), c) un d) apakšpunktā minētos laikposmus:

i)

ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar reģistrācijas kontrolierīci saskaņā ar I pielikumu - ievada reģistrācijas diagrammā vai nu manuāli, vai izmantojot automātisko reģistrēšanas ierīci, vai ar citu līdzekļi palīdzību, salasāmi un nenosmērējot diagrammu; vai

| ii) | ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar reģistrācijas kontrolierīci saskaņā ar I.B pielikumu - ievada vadītāja kartē, izmantojot manuālā ieraksta iespējas, kas ir reģistrācijas kontrolierīcei. |
| --- | --- |

ii)

ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar reģistrācijas kontrolierīci saskaņā ar I.B pielikumu - ievada vadītāja kartē, izmantojot manuālā ieraksta iespējas, kas ir reģistrācijas kontrolierīcei.

Ja transportlīdzeklī, kurš aprīkots ar reģistrācijas kontrolierīci saskaņā ar I.B pielikumu, atrodas vairāk kā viens transportlīdzekļa vadītājs, transportlīdzekļa vadītāji nodrošina, ka to vadītāju kartes tiek ievietotas pareizajās tahogrāfa atverēs.”;

| — | 3. punkta b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:







  “b) | “cits darbs” nozīmē jebkādas darbības, kas nav transportlīdzekļa vadīšana un kas definētas kā darba laiks 3. panta a) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/15/EK (2002. gada 11. marts) par darba laika organizēšanu personām, kas ir autotransporta apkalpes locekļi (12), kā arī jebkuru darbu tam pašam vai citam darba devējam, transporta sektorā vai ārpus tā, un to atzīmē ar “#” zīmi. |
| --- | --- | --- |

—

3. punkta b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:

“b)

“cits darbs” nozīmē jebkādas darbības, kas nav transportlīdzekļa vadīšana un kas definētas kā darba laiks 3. panta a) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/15/EK (2002. gada 11. marts) par darba laika organizēšanu personām, kas ir autotransporta apkalpes locekļi (12), kā arī jebkuru darbu tam pašam vai citam darba devējam, transporta sektorā vai ārpus tā, un to atzīmē ar “#” zīmi.

| c) | “pieejamību”, kas definēta Padomes Direktīvas 2002/15/EK 3. panta b) apakšpunktā, atzīmē ar šādu “#” zīmi. |
| --- | --- |

c)

“pieejamību”, kas definēta Padomes Direktīvas 2002/15/EK 3. panta b) apakšpunktā, atzīmē ar šādu “#” zīmi.

| — | 4. punktu svītro; |
| --- | --- |

—

4. punktu svītro;

| — | 7. punktu aizstāj ar šādu punktu:







  “7. | a) | Ja transportlīdzekļa vadītājs vada transportlīdzekli, kas ir aprīkots ar reģistrācijas kontrolierīci saskaņā ar I pielikumu, tad pēc pilnvarota inspektora pieprasījuma transportlīdzekļa vadītājam ir pienākums uzrādīt:






  i) | kārtējās darba nedēļas reģistrācijas diagrammas un tās, kuras transportlīdzekļa vadītājs ir izmantojis iepriekšējās 15 dienās; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

7. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“7.

a)

Ja transportlīdzekļa vadītājs vada transportlīdzekli, kas ir aprīkots ar reģistrācijas kontrolierīci saskaņā ar I pielikumu, tad pēc pilnvarota inspektora pieprasījuma transportlīdzekļa vadītājam ir pienākums uzrādīt:

i)

kārtējās darba nedēļas reģistrācijas diagrammas un tās, kuras transportlīdzekļa vadītājs ir izmantojis iepriekšējās 15 dienās;

| ii) | vadītāja karti, ja viņam tāda ir; un |
| --- | --- |

ii)

vadītāja karti, ja viņam tāda ir; un

| iii) | manuālos pierakstus un izdruku par kārtējo darba nedēļu un iepriekšējām 15 dienām, kā paredzēts šajā regulā un Regulā (EK) Nr. ... (13). |
| --- | --- |

iii)

manuālos pierakstus un izdruku par kārtējo darba nedēļu un iepriekšējām 15 dienām, kā paredzēts šajā regulā un Regulā (EK) Nr. ... (13).

Tomēr pēc 2008. gada 1. janvāra laikposmiem, kas minēti i) un iii) apakšpunktā, ir jāietver kārtējā diena un iepriekšējās 28 dienas.

b)

Ja transportlīdzekļa vadītājs vada transportlīdzekli, kas ir aprīkots ar reģistrācijas kontrolierīci saskaņā ar I.B pielikumu, pēc pilnvarota inspektora pieprasījuma transportlīdzekļa vadītājam ir pienākums uzrādīt:

| i) | viņa vadītāja karti; |
| --- | --- |

i)

viņa vadītāja karti;

| ii) | ar roku veiktos pierakstus un izdruku par kārtējo darba nedēļu un iepriekšējām 15 dienām, kā paredzēts šajā regulā un Regulā (EK) Nr. ... (13); un |
| --- | --- |

ii)

ar roku veiktos pierakstus un izdruku par kārtējo darba nedēļu un iepriekšējām 15 dienām, kā paredzēts šajā regulā un Regulā (EK) Nr. ... (13); un

| iii) | reģistrācijas diagrammas par to pašu laikposmu, kurš minēts iepriekšējā apakšpunktā un kura laikā transportlīdzekļa vadītājs vadīja transportlīdzekli, kas aprīkots ar reģistrācijas kontrolierīci saskaņā ar I pielikumu. |
| --- | --- |

iii)

reģistrācijas diagrammas par to pašu laikposmu, kurš minēts iepriekšējā apakšpunktā un kura laikā transportlīdzekļa vadītājs vadīja transportlīdzekli, kas aprīkots ar reģistrācijas kontrolierīci saskaņā ar I pielikumu.

Tomēr pēc 2008. gada 1. janvāra laikposmiem, kas minēti ii) apakšpunktā, ir jāietver kārtējā diena un iepriekšējās 28 dienas.

c)

Pilnvarots inspektors var pārbaudīt atbilstību Regulai (EK) Nr. ... (13), analizējot reģistrācijas diagrammas, displejā redzamos vai izdrukātos datus, ko ir reģistrējusi reģistrācijas iekārta vai vadītāja karte, vai analizējot jebkurus citus papilddokumentus, kas pamato noteikumu neievērošanu, piemēram, tos, kas noteikti 16. panta 2. un 3. punktā.”.

27. pants

Regulu (EK) Nr. 2135/98 groza šādi.

| 1. | Regulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “1. | a) | Pēc 2005. gada 5. augusta transportlīdzekļos, ko pirmoreiz nodod ekspluatācijā, jābūt uzstādītām reģistrācijas iekārtām, kas atbilst prasībām, kuras noteiktas Regulas (EEK) Nr. 3821/85 IB pielikumā.”. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Regulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“1.

a)

Pēc 2005. gada 5. augusta transportlīdzekļos, ko pirmoreiz nodod ekspluatācijā, jābūt uzstādītām reģistrācijas iekārtām, kas atbilst prasībām, kuras noteiktas Regulas (EEK) Nr. 3821/85 IB pielikumā.”.

| 2. | Regulas 2. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās, vēlākais, 2005. gada 5. maijā ir gatavas izsniegt vadītāja kartes.”. |
| --- | --- |

2.

Regulas 2. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās, vēlākais, 2005. gada 5. maijā ir gatavas izsniegt vadītāja kartes.”.

28. pants

Ar šo Regula (EEK) Nr. 3820/85 tiek atcelta.

Tomēr minētās regulas 5. panta 1., 2. un 4. punktu turpina piemērot līdz datumiem, kas noteikti 15. panta 1. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/59/EK (2003. gada 15. jūlijs) par dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu transportlīdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību (14).

14

29. pants

Šī regula stājas spēkā vienu gadu pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, izņemot 27. pantu, kas stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas dienas.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no ... (15).

15

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, ...

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 221, 17.9.2002., 19. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2003. gada 14. janvāra atzinums (OV C 38 E, 12.2.2004., 152. lpp.), Padomes 2004. gada 9. decembra kopējā nostāja un Eiropas Parlamenta ... nostāja (“Oficiālajā Vēstnesī” vēl nav publicēta).

2

(3)  OV L 370, 31.12.1985., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/59/EK (OV L 226, 10.9.2003., 4. lpp.).

3

(4)  OV L 80, 23.3.2002., 35. lpp.

4

(5)  OV L 370, 31.12.1985., 8. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 432/2004 (OV L 71, 10.3.2004., 3. lpp.).

5

(6)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

6

(7)  OV L 74, 20.3.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

7

(8)  OV L 15, 21.1.1998., 14. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

8

(9)  OV L 72, 25.3.1993., 33. lpp.

9

(10)  OV L ...”

10

(11)  Šī regula.

11

(12)  OV L 80, 23.3.2002., 35. lpp.”

12

(13)  Šī regula.

13

(14)  OV L 226, 10.9.2003., 4. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Padomes Direktīvu 2004/66/EK (OV L 168, 1.5.2004., 35. lpp.).

14

(15)  Trīs mēnešu laikā pēc publicēšanas “Oficiālajā Vēstnesī”.

15

---

PAZIŅOJUMS PAR PADOMES APSVĒRUMIEM

I.   IEVADS

Procedūra

Izmantojot koplēmuma procedūru (EK līguma 251. pants), Eiropas Parlaments 2003. gada 14. janvārī pieņēma atzinumu (1) par Komisijas 2001. gada 12. oktobrī iesniegto priekšlikumu. Pēc tam Komisija 2003. gada 12. augustā iesniedza grozīto priekšlikumu.

Salīdzinājumā ar sākotnējo priekšlikumu, grozītajā priekšlikumā ir iekļauts ievērojams Eiropas Parlamenta pieņemto grozījumu skaits un ņemts vērā Padomes instanču iepriekš veiktais darbs.

Regulas projekta mērķis ir aizstāt spēkā esošus tiesību aktus, proti, Regulu (EEK) Nr. 3820/85 par dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz autotransportu (2). Iepriekš minētajā regulā līdz šim noteica braukšanas, atpūtas un pārtraukumu laiku profesionāliem transportlīdzekļu vadītājiem. Turklāt ar regulas projektu ierosina izdarīt grozījumus Regulā (EEK) Nr. 3821/85, jo īpaši attiecībā uz digitālā tahogrāfa ieviešanas tehniskiem aspektiem. Bez tam tajā paredzēts pārcelt šīs jaunās ierīces ieviešanas un vadītāja karšu pieejamības termiņus uz vēlāku laiku.

Padome pieņēma kopējo nostāju 2004. gada 9. decembrī. Pildot savus uzdevumus, Padome ņēma vērā arī Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (3).

Regulas projekta galvenie mērķi

Regulas projekta mērķi ir:

| — | saskaņot noteikumus par braukšanas, pārtraukumu un atpūtas laiku, lai uzlabotu profesionālu transportlīdzekļu vadītāju darba apstākļus transporta nozarē, ņemot vērā jaunas atziņas par saistību starp satiksmes drošību un profesionālu autovadītāju braukšanas laiku; |
| --- | --- |

—

saskaņot noteikumus par braukšanas, pārtraukumu un atpūtas laiku, lai uzlabotu profesionālu transportlīdzekļu vadītāju darba apstākļus transporta nozarē, ņemot vērā jaunas atziņas par saistību starp satiksmes drošību un profesionālu autovadītāju braukšanas laiku;

| — | nodrošināt to, ka ieviešot digitālo tahogrāfu, daudz efektīvāk varētu izpildīt attiecīgos noteikumus. Atliekot obligātās montāžas termiņu uz vēlāku laiku, tiek ņemtas vērā rūpniecības iespējas piegādāt jauno ierīci. |
| --- | --- |

—

nodrošināt to, ka ieviešot digitālo tahogrāfu, daudz efektīvāk varētu izpildīt attiecīgos noteikumus. Atliekot obligātās montāžas termiņu uz vēlāku laiku, tiek ņemtas vērā rūpniecības iespējas piegādāt jauno ierīci.

Šis tiesību akta projekts ir ievērojams ieguldījums satiksmes drošības uzlabošanā; tā pieņemšana ievērojami sekmēs ES mērķa īstenošanu līdz 2010. gadam uz pusi samazināt ceļu satiksmes negadījumos bojā gājušo personu skaitu.

II.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

Sākotnējo priekšlikumu Komisija iesniedza 2001. gada 12. oktobrī, ņemot vērā vispārēji redzamo un steidzamo nepieciešamību precizēt, vienkāršot un aktualizēt Regulas (EEK) Nr. 3820/85 noteikumus. Izskatot priekšlikumu, jau no paša sākuma Padomes uzdevums bija rast līdzsvaru starp interesēm, kas saistītas ar satiksmes drošību, sociāliem apsvērumiem un rūpniecības elastīgumu. Tas nebija viegls uzdevums un izraisīja ilgstošas diskusijas starp Padomes instancēm. Galīgās vienošanās, kas atspoguļota šajā kopējā nostājā, panākšanu Padomē atviegloja 2003. gada 12. augustā iesniegtais grozītais Komisijas priekšlikums.

Padome uzskata, ka tās kopējā nostāja būtiski papildina patlaban spēkā esošos tiesību aktus. Cita starpā to nodrošina šādi elementi:

| — | ikdienas minimālo nepārtraukto atpūtas laiku pagarina no 8 līdz 9 stundām; |
| --- | --- |

—

ikdienas minimālo nepārtraukto atpūtas laiku pagarina no 8 līdz 9 stundām;

| — | kalendārās nedēļas maksimālo braukšanas laiku samazina līdz 56 stundām (pašlaik vienā kalendārā nedēļā drīkst braukt līdz pat 74 stundām); |
| --- | --- |

—

kalendārās nedēļas maksimālo braukšanas laiku samazina līdz 56 stundām (pašlaik vienā kalendārā nedēļā drīkst braukt līdz pat 74 stundām);

| — | divu secīgu nedēļu laikā autovadītājam ir jāņem vismaz viens nepārtraukts regulārs iknedēļas 45 stundu atpūtas periods; |
| --- | --- |

—

divu secīgu nedēļu laikā autovadītājam ir jāņem vismaz viens nepārtraukts regulārs iknedēļas 45 stundu atpūtas periods;

| — | ievērojot konkrētus nosacījumus, visās dalībvalstīs rada tiesisku regulējumu šādām iespējām:






  = | uz laiku apturēt transportlīdzekļa ekspluatāciju; |
| --- | --- | --- |

—

ievērojot konkrētus nosacījumus, visās dalībvalstīs rada tiesisku regulējumu šādām iespējām:

=

uz laiku apturēt transportlīdzekļa ekspluatāciju;

| = | anulēt, uz laiku atcelt vai ierobežot uzņēmuma licenci; |
| --- | --- |

=

anulēt, uz laiku atcelt vai ierobežot uzņēmuma licenci;

| = | anulēt, uz laiku atcelt vai ierobežot transportlīdzekļa vadītāja autovadītāja apliecību. |
| --- | --- |

=

anulēt, uz laiku atcelt vai ierobežot transportlīdzekļa vadītāja autovadītāja apliecību.

Saskaņā ar komitoloģijas procedūru izstrādās vadlīnijas, lai veicinātu šo noteikumu saskaņotu piemērošanu;

| — | laikposmu, ko tiesībsargājošie darbinieki var efektīvi pārbaudīt, būtiski pagarina no “kārtējās nedēļas un iepriekšējas nedēļas pēdējās darba dienas” uz “kārtējo nedēļu un iepriekšējām 15 dienām”; pēc 2008. gada 1. janvāra to pagarina uz “kārtējo dienu un iepriekšējām 28 dienām”; Šie noteikumi tiesībsargājošiem darbiniekiem dod iespēju izmantot digitālā tahogrāfa iespējas; |
| --- | --- |

—

laikposmu, ko tiesībsargājošie darbinieki var efektīvi pārbaudīt, būtiski pagarina no “kārtējās nedēļas un iepriekšējas nedēļas pēdējās darba dienas” uz “kārtējo nedēļu un iepriekšējām 15 dienām”; pēc 2008. gada 1. janvāra to pagarina uz “kārtējo dienu un iepriekšējām 28 dienām”; Šie noteikumi tiesībsargājošiem darbiniekiem dod iespēju izmantot digitālā tahogrāfa iespējas;

| — | samazina vispārējo izņēmumu skaitu un apjomu; |
| --- | --- |

—

samazina vispārējo izņēmumu skaitu un apjomu;

| — | dalībvalstu kompetentās iestādes pilnvaro uzlikt sankcijas par pārkāpumiem, ko tās konstatē savas valsts teritorijā, pat ja pārkāpums ir izdarīts ārpus šīs valsts teritorijas; |
| --- | --- |

—

dalībvalstu kompetentās iestādes pilnvaro uzlikt sankcijas par pārkāpumiem, ko tās konstatē savas valsts teritorijā, pat ja pārkāpums ir izdarīts ārpus šīs valsts teritorijas;

| — | ņemot vērā konkrētus apstākļus, arī citus transportēšanas posma dalībniekus par izdarītajiem pārkāpumiem var saukt pie līdzatbildības. |
| --- | --- |

—

ņemot vērā konkrētus apstākļus, arī citus transportēšanas posma dalībniekus par izdarītajiem pārkāpumiem var saukt pie līdzatbildības.

Padome turklāt atgādina, ka attiecībā uz digitālā tahometra ieviešanu (proti, šīs ierīces montāžu visos smagos kravas transportlīdzekļos), ņemot vēra praktiskus apsvērumus, tā ieviešanas termiņu pagarināja par vienu gadu līdz 2005. gada 5. augustam (sal. ar 27. pantu). Turklāt Padomes kopējā nostāja, grozot attiecīgo tiesību aktu (Regula (EEK) Nr. 3821/85), nosaka vairākus uzlabojumus attiecībā uz šīs ierīces lietošanu.

Eiropas Parlamenta izdarītie grozījumi

Padome pilnībā pieņēma vairākus Parlamenta izdarītos grozījumus, proti 1., 2., 7., 21., 25., 26., 27., 30., 32., 33., 37., 41., 44., 47., 52., 53. grozījumu. Turklāt Padome, lai arī citādā formulējumā, pieņēma 3. grozījumu (11. apsvērumā), 5., 6., 31., 34., 43., 48., 54., 62. grozījumu (25. panta iii) daļā), 65. un 66. grozījumu.

Padome daļēji pieņēma 4., 12., 17., 18. un 107. grozījumu (kā kompromisu Padome pieņēma noteikumu par to, ka transportlīdzeklī var ņemt tikai samazinātu iknedēļas atpūtas laiku) un 45. grozījumu (Padome uzskata, ka 8. panta 6. un 7. apakšpunkti ir aptuveni līdzvērtīgi).

Attiecībā uz 39. grozījumu Padome pieņēma citu šīs problēmas risinājumu; tas ir atspoguļots 6. panta 5. punktā.

No tādiem grozījumiem, kurus Komisija neiekļāva grozītajā priekšlikumā, Padome tomēr pieņēma 20. un 58. grozījumu.

Padome noraidīja 8., 11., 14., 89., 19., 22., 28., 78., 42., 51., 55., 56., 61., 67., 69. un 70. grozījumu. Turklāt Padome noraidīja šādus grozījumus, kas šeit paskaidroti sīkāk:

| — | 49. grozījums: jāatzīmē, ka Padomes noteikumi attiecībā uz šo īpašo jomu ir atspoguļoti 10. panta 5. punkta a) apakšpunkta ii) daļā un 20. pantā; pēdējā pantā iekļauj Parlamenta ieviesto gadījumu, kad autovadītājs strādā vairāk nekā vienā transporta uzņēmumā; |
| --- | --- |

—

49. grozījums: jāatzīmē, ka Padomes noteikumi attiecībā uz šo īpašo jomu ir atspoguļoti 10. panta 5. punkta a) apakšpunkta ii) daļā un 20. pantā; pēdējā pantā iekļauj Parlamenta ieviesto gadījumu, kad autovadītājs strādā vairāk nekā vienā transporta uzņēmumā;

| — | 9. grozījums: lai gan Padome piekrīt tam, ka tiesībsargājošiem darbiniekiem vajadzētu būt spējīgiem pārbaudīt kārtējo dienu un 28 iepriekšējās dienas, tā uzskata, ka viņiem to nevar uzlikt par pienākumu; šajā sakarā viņiem būtu jāļauj rīkoties pēc saviem apsvērumiem; |
| --- | --- |

—

9. grozījums: lai gan Padome piekrīt tam, ka tiesībsargājošiem darbiniekiem vajadzētu būt spējīgiem pārbaudīt kārtējo dienu un 28 iepriekšējās dienas, tā uzskata, ka viņiem to nevar uzlikt par pienākumu; šajā sakarā viņiem būtu jāļauj rīkoties pēc saviem apsvērumiem;

| — | attiecībā uz 10. grozījumu, Padome uzskata, ka šajā Regulā vairāk vajadzētu vērst uzmanību uz braukšanas un atpūtas laiku, nevis uz pilnu darba laiku; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz 10. grozījumu, Padome uzskata, ka šajā Regulā vairāk vajadzētu vērst uzmanību uz braukšanas un atpūtas laiku, nevis uz pilnu darba laiku;

| — | 13. grozījums: jāatzīmē, ka līdzīgus noteikumus Padome iekļāva 6. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

—

13. grozījums: jāatzīmē, ka līdzīgus noteikumus Padome iekļāva 6. panta 2. punktā;

| — | 15. un 16. grozījums, kas attiecas uz AETR un ir saistībā ar 4. grozījumu: Padome uzskata, ka tās izvēlētais problēmas risinājums nodrošina līdzvērtīgu aizsardzību; |
| --- | --- |

—

15. un 16. grozījums, kas attiecas uz AETR un ir saistībā ar 4. grozījumu: Padome uzskata, ka tās izvēlētais problēmas risinājums nodrošina līdzvērtīgu aizsardzību;

| — | 23. un 24. grozījums, kas attiecas uz konkrētu transportlīdzekļu kategoriju izņēmumiem: Padome šīs kategorijas iekļāva 13. pantā, tā ka dalībvalstis attiecīgos transportlīdzekļus savā teritorijā var pakļaut izņēmumiem; |
| --- | --- |

—

23. un 24. grozījums, kas attiecas uz konkrētu transportlīdzekļu kategoriju izņēmumiem: Padome šīs kategorijas iekļāva 13. pantā, tā ka dalībvalstis attiecīgos transportlīdzekļus savā teritorijā var pakļaut izņēmumiem;

| — | 29. grozījums: Padome uzskata, ka definīcija “braukšanas laiks” nav vajadzīga; |
| --- | --- |

—

29. grozījums: Padome uzskata, ka definīcija “braukšanas laiks” nav vajadzīga;

| — | 35. grozījums: Padome uzskata, ka attiecīgais minimālais vecums būtu jānosaka atbilstīgos Kopienas aktos par autovadītāju apliecībām un profesionālu autovadītāju apmācību; |
| --- | --- |

—

35. grozījums: Padome uzskata, ka attiecīgais minimālais vecums būtu jānosaka atbilstīgos Kopienas aktos par autovadītāju apliecībām un profesionālu autovadītāju apmācību;

| — | 83. grozījums: Padome ierosina 7. pantā iekļaut noteikumus par līdzīgu sistēmu, kas risina to pašu satiksmes drošības jautājumu, bet ir vieglāk īstenojama un kontrolējama; |
| --- | --- |

—

83. grozījums: Padome ierosina 7. pantā iekļaut noteikumus par līdzīgu sistēmu, kas risina to pašu satiksmes drošības jautājumu, bet ir vieglāk īstenojama un kontrolējama;

| — | 57. grozījums: Padome uzsver, ka tomēr divi šā grozījuma elementi ir ietverti Kopējās nostājas 13. panta k) un m) apakšpunktos; |
| --- | --- |

—

57. grozījums: Padome uzsver, ka tomēr divi šā grozījuma elementi ir ietverti Kopējās nostājas 13. panta k) un m) apakšpunktos;

| — | 59. grozījums: Padome uzsver, ka noteikumi attiecībā uz šo īpašo situāciju zināmā mērā ir paredzēti 13. panta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

—

59. grozījums: Padome uzsver, ka noteikumi attiecībā uz šo īpašo situāciju zināmā mērā ir paredzēti 13. panta b) apakšpunktā;

| — | 60. un 63. grozījums: Padome uzskata, ka šie noteikumi ir attiecināmi uz priekšlikumu direktīvas projektam par īstenošanu (4), kas ir ciešā saistībā ar šo regulu; |
| --- | --- |

—

60. un 63. grozījums: Padome uzskata, ka šie noteikumi ir attiecināmi uz priekšlikumu direktīvas projektam par īstenošanu (4), kas ir ciešā saistībā ar šo regulu;

| — | attiecībā uz 64. grozījumu Padome norāda, ka tā pieņēma atsauci par “nediskrimināciju”; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz 64. grozījumu Padome norāda, ka tā pieņēma atsauci par “nediskrimināciju”;

| — | 68. grozījums: Padome uzskata, ka 20., 21., 23. un 24. panta pašreizējie noteikumi ir pietiekoši. |
| --- | --- |

—

68. grozījums: Padome uzskata, ka 20., 21., 23. un 24. panta pašreizējie noteikumi ir pietiekoši.

III.   SECINĀJUMS

Padome pieņēma lielāko daļu Parlamenta izdarīto grozījumu (skat. II daļā minētos elementus) saistībā ar regulas projekta “galvenajiem noteikumiem”, kas attiecas uz ikdienas vai iknedēļas braukšanas, atpūtas un pārtraukuma laiku, kā arī uz piemērošanas jomas un īstenošanas jautājumiem. Tālab var secināt, ka šo divu iestāžu starpā valda plaša vienprātība par šā tiesību akta projekta galvenajiem elementiem.

---

(1)  OV C 38 E, 12.2.2004., 152. lpp.

(2)  OV L 370, 31.12.1985., 1. lpp.

(3)  OV C 221, 17.9.2002., 19. lpp.

(4)  projekts “Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par minimālajiem nosacījumiem Direktīvas 2002/15/EK un Padomes Regulas (EEK) 3820/85 un 3821/85 īstenošanā saistībā ar sociālās jomas tiesību aktiem attiecībā uz autotransporta darbībām”.

---

| 15.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 63/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 63/26

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 13/2005,

ko Padome pieņēmusi 2004. gada 9. decembrī

nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes ... Direktīvu 2005/.../EK, ar ko groza Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz sēra saturu flotes degvielā

(2005/C 63 E/03)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

apspriedušies ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā izklāstīto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Kopienas vides politika, kas noteikta vides rīcības programmās un jo īpaši Sestajā Kopienas Vides rīcības programmā, kas pieņemta ar Lēmumu Nr. 1600/2002/EK (4), pamatojoties uz Līguma 174. pantā noteiktajiem principiem, ir vērsta uz tāda gaisa kvalitātes līmeņa sasniegšanu, kas nerada nevēlamu ietekmi un riskus cilvēku veselībai un videi. |
| --- | --- |

(1)

Kopienas vides politika, kas noteikta vides rīcības programmās un jo īpaši Sestajā Kopienas Vides rīcības programmā, kas pieņemta ar Lēmumu Nr. 1600/2002/EK (4), pamatojoties uz Līguma 174. pantā noteiktajiem principiem, ir vērsta uz tāda gaisa kvalitātes līmeņa sasniegšanu, kas nerada nevēlamu ietekmi un riskus cilvēku veselībai un videi.

| (2) | Padomes Direktīva 1999/32/EK (1999. gada 26. aprīlis), ar ko paredz sēra satura samazināšanu konkrētiem šķidrā kurināmā veidiem (5) nosaka maksimālo atļauto sēra saturu smagajā degvieleļļā, gāzeļļā un flotes gāzeļļā, ko izmanot Kopienā. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Direktīva 1999/32/EK (1999. gada 26. aprīlis), ar ko paredz sēra satura samazināšanu konkrētiem šķidrā kurināmā veidiem (5) nosaka maksimālo atļauto sēra saturu smagajā degvieleļļā, gāzeļļā un flotes gāzeļļā, ko izmanot Kopienā.

| (3) | Direktīvā 1999/32/EK paredzēts, ka Komisija izlemj, kādus pasākumus varētu veikt, lai mazinātu paskābināšanos, kas rodas flotes degvielas sadegšanas rezultātā, izņemot flotes gāzeļļas, un, ja nepieciešams, izteikt priekšlikumu. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvā 1999/32/EK paredzēts, ka Komisija izlemj, kādus pasākumus varētu veikt, lai mazinātu paskābināšanos, kas rodas flotes degvielas sadegšanas rezultātā, izņemot flotes gāzeļļas, un, ja nepieciešams, izteikt priekšlikumu.

| (4) | Emisija no kuģniecības, kas rodas tādas flotes degvielas sadegšanas rezultātā, kurai ir augsts sēra saturs, veicina gaisa piesārņošanu ar sēra dioksīdu un cietajām daļiņām. Tas kaitē videi, radot paskābināšanos, un kaitē cilvēku veselībai, īpašumam un kultūras mantojumam, jo īpaši piekrastes rajonos un ostās. |
| --- | --- |

(4)

Emisija no kuģniecības, kas rodas tādas flotes degvielas sadegšanas rezultātā, kurai ir augsts sēra saturs, veicina gaisa piesārņošanu ar sēra dioksīdu un cietajām daļiņām. Tas kaitē videi, radot paskābināšanos, un kaitē cilvēku veselībai, īpašumam un kultūras mantojumam, jo īpaši piekrastes rajonos un ostās.

| (5) | Pasākumi šajā direktīvā, ar ko samazina emisijas no kuģošanas starptautiskajos ūdeņos, papildina dalībvalstu valsts pasākumus, lai ievērotu emisijas griestus atmosfēras piesārņotājvielām, kas izklāstīti Direktīvā 2001/81/EK (6). |
| --- | --- |

(5)

Pasākumi šajā direktīvā, ar ko samazina emisijas no kuģošanas starptautiskajos ūdeņos, papildina dalībvalstu valsts pasākumus, lai ievērotu emisijas griestus atmosfēras piesārņotājvielām, kas izklāstīti Direktīvā 2001/81/EK (6).

| (6) | Sēra satura samazināšana degvielā dod zināmas priekšrocības kuģiem ekspluatācijas efektivitātes un uzturēšanas izmaksu ziņā, un tā sekmē konkrētu emisijas samazināšanas tehnoloģiju, piemēram, selektīvās katalītiskās samazināšanas, efektīvu izmantošanu. |
| --- | --- |

(6)

Sēra satura samazināšana degvielā dod zināmas priekšrocības kuģiem ekspluatācijas efektivitātes un uzturēšanas izmaksu ziņā, un tā sekmē konkrētu emisijas samazināšanas tehnoloģiju, piemēram, selektīvās katalītiskās samazināšanas, efektīvu izmantošanu.

| (7) | Līgums pieprasa, lai tiktu pievērsta uzmanība Kopienas attālāko reģionu speciālajām īpašībām, proti, Francijas aizjūras departamentiem, Azoru salām, Madeirai un Kanāriju salām. |
| --- | --- |

(7)

Līgums pieprasa, lai tiktu pievērsta uzmanība Kopienas attālāko reģionu speciālajām īpašībām, proti, Francijas aizjūras departamentiem, Azoru salām, Madeirai un Kanāriju salām.

| (8) | 1997. gadā diplomātiskā konferencē pieņēma protokolu, lai grozītu 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņošanas novēršanu no kuģiem, kas grozīta ar 1978. gada protokolu (še turpmāk – “MARPOL”). Šis protokols pievieno MARPOL jaunu VI pielikumu, kurā iekļauti noteikumi kuģu izraisīta gaisa piesārņojuma novēršanai. 1997. gada protokols un attiecīgi arī MARPOL VI pielikums stāsies spēkā 2005. gada 19. maijā. |
| --- | --- |

(8)

1997. gadā diplomātiskā konferencē pieņēma protokolu, lai grozītu 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņošanas novēršanu no kuģiem, kas grozīta ar 1978. gada protokolu (še turpmāk – “MARPOL”). Šis protokols pievieno MARPOL jaunu VI pielikumu, kurā iekļauti noteikumi kuģu izraisīta gaisa piesārņojuma novēršanai. 1997. gada protokols un attiecīgi arī MARPOL VI pielikums stāsies spēkā 2005. gada 19. maijā.

| (9) | MARPOL VI pielikumā izklāstīti noteikumi konkrētiem rajoniem, kas noteikti kā sēra oksīda emisijas kontroles zonas (še turpmāk – “SOx emisijas kontroles zonas”). Baltijas jūra jau ir noteikta kā šāda zona. Diskusijas rezultātā, kas notika Starptautiskās jūras organizācijas (SJO) ietvaros, principā vienojās par Ziemeļu jūras, ietverot Lamanšu, apzīmēšanu par SOx emisijas kontroles zonu pēc VI pielikuma spēkā stāšanās. |
| --- | --- |

(9)

MARPOL VI pielikumā izklāstīti noteikumi konkrētiem rajoniem, kas noteikti kā sēra oksīda emisijas kontroles zonas (še turpmāk – “SOx emisijas kontroles zonas”). Baltijas jūra jau ir noteikta kā šāda zona. Diskusijas rezultātā, kas notika Starptautiskās jūras organizācijas (SJO) ietvaros, principā vienojās par Ziemeļu jūras, ietverot Lamanšu, apzīmēšanu par SOx emisijas kontroles zonu pēc VI pielikuma spēkā stāšanās.

| (10) | Lai sasniegtu šīs direktīvas mērķus, ir nepieciešama saistību izpilde attiecībā uz sēra saturu flotes degvielā. Ir nepieciešama efektīva paraugu atlase un preventīvas sankcijas viscaur Kopienā, lai nodrošinātu uzticamu šīs direktīvas izpildi. Dalībvalstīm būtu jāveic izpildes pasākumi attiecībā uz kuģiem, kuri kuģo ar to karogiem, un kuģiem, kuri atrodas to ostās. Dalībvalstīm ir lietderīgi cieši sadarboties, lai veiktu papildu izpildes pasākumus attiecībā uz citiem kuģiem saskaņā ar starptautiskajām jūras tiesībām. |
| --- | --- |

(10)

Lai sasniegtu šīs direktīvas mērķus, ir nepieciešama saistību izpilde attiecībā uz sēra saturu flotes degvielā. Ir nepieciešama efektīva paraugu atlase un preventīvas sankcijas viscaur Kopienā, lai nodrošinātu uzticamu šīs direktīvas izpildi. Dalībvalstīm būtu jāveic izpildes pasākumi attiecībā uz kuģiem, kuri kuģo ar to karogiem, un kuģiem, kuri atrodas to ostās. Dalībvalstīm ir lietderīgi cieši sadarboties, lai veiktu papildu izpildes pasākumus attiecībā uz citiem kuģiem saskaņā ar starptautiskajām jūras tiesībām.

| (11) | Lai jūras nozarei būtu pietiekami laika īstenot tehnisko pielāgošanu maksimālajai robežai – 0,1 % sēra satura (no masas) flotes degvielā, ko izmanto iekšējo ūdensceļu kuģi un kuģi, kas noenkurojušies Kopienas ostās, šīs prasības piemērošanas datumam vajadzētu būt 2010. gada 1. janvārim. Tā kā šis termiņš var radīt tehniskas problēmas Grieķijai, pagaidu izņēmumi ir pieļaujami dažiem atsevišķiem kuģiem, kas darbojas Grieķijas teritorijā. |
| --- | --- |

(11)

Lai jūras nozarei būtu pietiekami laika īstenot tehnisko pielāgošanu maksimālajai robežai – 0,1 % sēra satura (no masas) flotes degvielā, ko izmanto iekšējo ūdensceļu kuģi un kuģi, kas noenkurojušies Kopienas ostās, šīs prasības piemērošanas datumam vajadzētu būt 2010. gada 1. janvārim. Tā kā šis termiņš var radīt tehniskas problēmas Grieķijai, pagaidu izņēmumi ir pieļaujami dažiem atsevišķiem kuģiem, kas darbojas Grieķijas teritorijā.

| (12) | Ir nepieciešams pastiprināt dalībvalstu pozīcijas SJO sarunās, jo īpaši, lai MARPOL VI pielikuma pārskatīšanas stadijā sekmētu daudz plašāku pasākumu apsvēršanu attiecībā uz stingrākiem sēra satura ierobežojumiem smagajai degvieleļļai, ko izmanto kuģi, un līdzvērtīgo alternatīvo emisijas samazināšanas pasākumu izmantošanu. |
| --- | --- |

(12)

Ir nepieciešams pastiprināt dalībvalstu pozīcijas SJO sarunās, jo īpaši, lai MARPOL VI pielikuma pārskatīšanas stadijā sekmētu daudz plašāku pasākumu apsvēršanu attiecībā uz stingrākiem sēra satura ierobežojumiem smagajai degvieleļļai, ko izmanto kuģi, un līdzvērtīgo alternatīvo emisijas samazināšanas pasākumu izmantošanu.

| (13) | Savā rezolūcijā A.926(22) SJO asambleja aicināja valdības, jo īpaši tās, kas ir rajonos, kur ir noteiktas SOx emisijas kontroles zonas, nodrošināt katlu kurināmās degvieleļļas ar zemu sēra saturu pieejamību rajonos, kas ir to jurisdikcijā. |
| --- | --- |

(13)

Savā rezolūcijā A.926(22) SJO asambleja aicināja valdības, jo īpaši tās, kas ir rajonos, kur ir noteiktas SOx emisijas kontroles zonas, nodrošināt katlu kurināmās degvieleļļas ar zemu sēra saturu pieejamību rajonos, kas ir to jurisdikcijā.

| (14) | SJO ir pieņēmusi pamatnostādnes degvieleļļas paraugu ņemšanai, lai noteiktu tās atbilstību MARPOL VI pielikumam, un ir gatava izstrādāt pamatnostādnes par atgāzu attīrīšanas sistēmām un citām tehnoloģiskām metodēm, lai ierobežotu SOx emisijas SOx emisijas kontroles zonās. |
| --- | --- |

(14)

SJO ir pieņēmusi pamatnostādnes degvieleļļas paraugu ņemšanai, lai noteiktu tās atbilstību MARPOL VI pielikumam, un ir gatava izstrādāt pamatnostādnes par atgāzu attīrīšanas sistēmām un citām tehnoloģiskām metodēm, lai ierobežotu SOx emisijas SOx emisijas kontroles zonās.

| (15) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/80/EK (2001. gada 23. oktobris) par ierobežojumiem attiecībā uz dažu piesārņojošo vielu emisiju gaisā no lielām sadedzināšanas iekārtām (7) pārveido Direktīvu 88/609/EEK. Direktīvu 1999/32/EK būtu attiecīgi jāgroza, ka paredzēts tās 3. panta 4. punktā. |
| --- | --- |

(15)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/80/EK (2001. gada 23. oktobris) par ierobežojumiem attiecībā uz dažu piesārņojošo vielu emisiju gaisā no lielām sadedzināšanas iekārtām (7) pārveido Direktīvu 88/609/EEK. Direktīvu 1999/32/EK būtu attiecīgi jāgroza, ka paredzēts tās 3. panta 4. punktā.

| (16) | Ir lietderīgi jau esošajai Kuģošanas drošības un piesārņojuma no kuģiem novēršanas komitejai, kas nodibināta ar Regulu (EK) Nr. 2099/2002 (8), palīdzēt Komisijai emisiju samazināšanas tehnoloģiju apstiprināšanas kontekstā. |
| --- | --- |

(16)

Ir lietderīgi jau esošajai Kuģošanas drošības un piesārņojuma no kuģiem novēršanas komitejai, kas nodibināta ar Regulu (EK) Nr. 2099/2002 (8), palīdzēt Komisijai emisiju samazināšanas tehnoloģiju apstiprināšanas kontekstā.

| (17) | Emisijas samazināšanas tehnoloģijas, ar noteikumu, ka tām nav nelabvēlīga ietekme uz ekosistēmām un tās tiek attīstītas saskaņā ar attiecīgiem apstiprināšanas un kontroles mehānismiem, var nodrošināt līdzvērtīgu vai pat lielāku emisiju samazināšanu, nekā izmantojot degvielu ar zemu sēra saturu. Ir būtiski, ka pastāv pareizie apstākļi, lai veicinātu jaunu emisijas samazināšanas tehnoloģiju rašanos. |
| --- | --- |

(17)

Emisijas samazināšanas tehnoloģijas, ar noteikumu, ka tām nav nelabvēlīga ietekme uz ekosistēmām un tās tiek attīstītas saskaņā ar attiecīgiem apstiprināšanas un kontroles mehānismiem, var nodrošināt līdzvērtīgu vai pat lielāku emisiju samazināšanu, nekā izmantojot degvielu ar zemu sēra saturu. Ir būtiski, ka pastāv pareizie apstākļi, lai veicinātu jaunu emisijas samazināšanas tehnoloģiju rašanos.

| (18) | Eiropas Jūras drošības aģentūrai būtu jāsniedz atbalsts Komisijai un dalībvalstīm šīs direktīvas īstenošanas uzraudzībā. |
| --- | --- |

(18)

Eiropas Jūras drošības aģentūrai būtu jāsniedz atbalsts Komisijai un dalībvalstīm šīs direktīvas īstenošanas uzraudzībā.

| (19) | Pasākumus, kas nepieciešami šīs direktīvas īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (9). |
| --- | --- |

(19)

Pasākumus, kas nepieciešami šīs direktīvas īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (9).

| (20) | Direktīvu 1999/32/EK būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(20)

Direktīvu 1999/32/EK būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvu 1999/32/EK ar šo groza šādi.

| 1) | Direktīvas 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Konkrēta no naftas produktiem iegūta šķidrā kurināmā sadedzināšanas radītā sēra dioksīda emisiju samazinājumu panāk, šim kurināmajam nosakot sēra satura ierobežojumus kā tā lietošanas nosacījumu dalībvalstu teritorijā, teritoriālajos ūdeņos un ekskluzīvajās ekonomiskajās zonās vai piesārņojuma kontroles zonās.
  Ar šo direktīvu noteiktie konkrēta no naftas produktiem iegūta šķidrā kurināmā sēra satura normatīvi tomēr neattiecas uz:






  a) | degvielu, kas paredzēta pētījumiem vai testēšanai; |
| --- | --- | --- |

1)

Direktīvas 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Konkrēta no naftas produktiem iegūta šķidrā kurināmā sadedzināšanas radītā sēra dioksīda emisiju samazinājumu panāk, šim kurināmajam nosakot sēra satura ierobežojumus kā tā lietošanas nosacījumu dalībvalstu teritorijā, teritoriālajos ūdeņos un ekskluzīvajās ekonomiskajās zonās vai piesārņojuma kontroles zonās.

Ar šo direktīvu noteiktie konkrēta no naftas produktiem iegūta šķidrā kurināmā sēra satura normatīvi tomēr neattiecas uz:

a)

degvielu, kas paredzēta pētījumiem vai testēšanai;

| b) | degvielu, ko pirms sadedzināšanas paredzēts apstrādāt; |
| --- | --- |

b)

degvielu, ko pirms sadedzināšanas paredzēts apstrādāt;

| c) | degvielu, kas jāpārstrādā naftas pārstrādes rūpnīcās; |
| --- | --- |

c)

degvielu, kas jāpārstrādā naftas pārstrādes rūpnīcās;

| d) | degvielu, kas tiek izmantota un laista tirgū Kopienas attālākajos reģionos, ar noteikumu, ka attiecīgās dalībvalstis nodrošina, ka šajos reģionos:






  — | tiek ievēroti gaisa kvalitātes standarti; |
| --- | --- | --- |

d)

degvielu, kas tiek izmantota un laista tirgū Kopienas attālākajos reģionos, ar noteikumu, ka attiecīgās dalībvalstis nodrošina, ka šajos reģionos:

—

tiek ievēroti gaisa kvalitātes standarti;

| — | smagā degvieleļļa netiek izmantota, ja tās sēra saturs pārsniedz 3 % no masas; |
| --- | --- |

—

smagā degvieleļļa netiek izmantota, ja tās sēra saturs pārsniedz 3 % no masas;

| e) | degvielu, ko izmanto kara kuģi un citi karadienesta kuģi. Tomēr dalībvalstīm vajadzētu censties nodrošināt, pieņemot attiecīgus pasākumus, kas nepasliktina šādu kuģu darbības un darbaspējas, ka šie kuģi darbojas saskaņā ar šo direktīvu, ciktāl tas ir saprātīgi un praktiski; |
| --- | --- |

e)

degvielu, ko izmanto kara kuģi un citi karadienesta kuģi. Tomēr dalībvalstīm vajadzētu censties nodrošināt, pieņemot attiecīgus pasākumus, kas nepasliktina šādu kuģu darbības un darbaspējas, ka šie kuģi darbojas saskaņā ar šo direktīvu, ciktāl tas ir saprātīgi un praktiski;

| f) | jebkādu degvielas izmantošanu ar īpašu mērķi - kuģa drošības nodrošināšanai vai dzīvības glābšanai jūrā; |
| --- | --- |

f)

jebkādu degvielas izmantošanu ar īpašu mērķi - kuģa drošības nodrošināšanai vai dzīvības glābšanai jūrā;

| g) | jebkādu degvielas izmantošanu uz kuģiem, ja tiem vai to aprīkojumam ir radušies bojājumi, ar noteikumu, ka pēc bojājuma parādīšanās ir veikti visi saprātīgie pasākumi, lai novērstu vai mazinātu liekās emisijas, un ka ir veikti pasākumi, lai cik ātri vien iespējams salabotu bojājumus. Šo nepiemēro, ja īpašnieks vai kapteinis ir vai nu ar nodomu radījuši bojājumus, vai rīkojušies vieglprātīgi; |
| --- | --- |

g)

jebkādu degvielas izmantošanu uz kuģiem, ja tiem vai to aprīkojumam ir radušies bojājumi, ar noteikumu, ka pēc bojājuma parādīšanās ir veikti visi saprātīgie pasākumi, lai novērstu vai mazinātu liekās emisijas, un ka ir veikti pasākumi, lai cik ātri vien iespējams salabotu bojājumus. Šo nepiemēro, ja īpašnieks vai kapteinis ir vai nu ar nodomu radījuši bojājumus, vai rīkojušies vieglprātīgi;

| h) | degvielu, ko izmanto uz kuģiem, kuri izmanto apstiprinātas emisijas samazināšanas tehnoloģijas saskaņā ar 4.c pantu.”. |
| --- | --- |

h)

degvielu, ko izmanto uz kuģiem, kuri izmanto apstiprinātas emisijas samazināšanas tehnoloģijas saskaņā ar 4.c pantu.”.

| 2) | Direktīvas 2. pantu groza šādi:






  a) | 1. punktā pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu ievilkumu:






  “- | visu veidu no naftas produktiem iegūtu šķidro kurināmo, izņemot flotes degvielu, uz ko attiecas KN kodi no 2710 19 51 līdz 2710 19 69, vai”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Direktīvas 2. pantu groza šādi:

a)

1. punktā pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu ievilkumu:

“-

visu veidu no naftas produktiem iegūtu šķidro kurināmo, izņemot flotes degvielu, uz ko attiecas KN kodi no 2710 19 51 līdz 2710 19 69, vai”;

| b) | 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “gāzeļļa nozīmē:






  — | visu veidu no naftas produktiem iegūtu šķidro kurināmo, izņemot flotes degvielu, uz ko attiecas KN kodi 2710 19 25, 2710 19 29, 2710 19 45 vai 2710 19 49; vai |
| --- | --- | --- |

b)

2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“gāzeļļa nozīmē:

—

visu veidu no naftas produktiem iegūtu šķidro kurināmo, izņemot flotes degvielu, uz ko attiecas KN kodi 2710 19 25, 2710 19 29, 2710 19 45 vai 2710 19 49; vai

| — | visu veidu no naftas produktiem iegūtu šķidro kurināmo, izņemot flotes degvielu, kas, izmantojot ASTM D86 metodi pie 250 oC pārtvaicējas ne mazāk par 65 tilpuma procentiem, ietverot zudumus, un no kuriem vismaz 85 tilpuma procenti, ietverot zudumus, pārtvaicējas pie 350 oC”; |
| --- | --- |

—

visu veidu no naftas produktiem iegūtu šķidro kurināmo, izņemot flotes degvielu, kas, izmantojot ASTM D86 metodi pie 250 oC pārtvaicējas ne mazāk par 65 tilpuma procentiem, ietverot zudumus, un no kuriem vismaz 85 tilpuma procenti, ietverot zudumus, pārtvaicējas pie 350 oC”;

| c) | 3. punktu aizstāj ar šādu:






  “3. | flotes degviela nozīmē visu veidu no naftas produktiem iegūtu šķidro kurināmo, kas paredzēts izmantošanai vai ko izmanto uz kuģa, to skaitā tos kurināmos, kas noteikti ISO 8217”; |
| --- | --- | --- |

c)

3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.

flotes degviela nozīmē visu veidu no naftas produktiem iegūtu šķidro kurināmo, kas paredzēts izmantošanai vai ko izmanto uz kuģa, to skaitā tos kurināmos, kas noteikti ISO 8217”;

| d) | iekļauj šādus punktus:






  “3.a | flotes dīzeļdegviela nozīmē visu veidu flotes degvielu, ja tās viskozitāte vai blīvums atbilst ISO 8217 I tabulā DMB un DMC pakāpēm norādītajai viskozitātei un blīvumam; |
| --- | --- | --- |

d)

iekļauj šādus punktus:

“3.a

flotes dīzeļdegviela nozīmē visu veidu flotes degvielu, ja tās viskozitāte vai blīvums atbilst ISO 8217 I tabulā DMB un DMC pakāpēm norādītajai viskozitātei un blīvumam;

| 3.b | flotes gāzeļļa nozīmē visu veidu flotes degvielu, ja tās viskozitāte vai blīvums atbilst ISO 8217 I tabulā DMX un DMA pakāpēm norādītajai viskozitātei un blīvumam; |
| --- | --- |

3.b

flotes gāzeļļa nozīmē visu veidu flotes degvielu, ja tās viskozitāte vai blīvums atbilst ISO 8217 I tabulā DMX un DMA pakāpēm norādītajai viskozitātei un blīvumam;

| 3.c | MARPOL ir 1973. gada Starptautiskā konvencija par piesārņošanas novēršanu no kuģiem, kas grozīta ar 1978. gada protokolu; |
| --- | --- |

3.c

MARPOL ir 1973. gada Starptautiskā konvencija par piesārņošanas novēršanu no kuģiem, kas grozīta ar 1978. gada protokolu;

| 3.d | MARPOL VI pielikums ir pielikums ar nosaukumu “Noteikumi gaisa piesārņojuma no kuģiem novēršanai”, kas ar 1997. gada protokolu tiek pievienots MARPOL; |
| --- | --- |

3.d

MARPOL VI pielikums ir pielikums ar nosaukumu “Noteikumi gaisa piesārņojuma no kuģiem novēršanai”, kas ar 1997. gada protokolu tiek pievienots MARPOL;

| 3.e | SOx emisijas kontroles zonas ir jūras apgabali, ko Starptautiskā jūrniecības organizācija (SJO) ir definējusi kā tādus saskaņā ar MARPOL VI pielikumu; |
| --- | --- |

3.e

SOx emisijas kontroles zonas ir jūras apgabali, ko Starptautiskā jūrniecības organizācija (SJO) ir definējusi kā tādus saskaņā ar MARPOL VI pielikumu;

| 3.f | pasažieru kuģi ir kuģi, kas pārvadā vairāk nekā 12 pasažierus, uz kura pasažieris ir katrs cilvēks, izņemot:






  i) | kuģa kapteini un apkalpi vai citas personas, kas nodarbinātas vai kaut kādā veidā iesaistītas darbībās uz šā kuģa, un |
| --- | --- | --- |

3.f

pasažieru kuģi ir kuģi, kas pārvadā vairāk nekā 12 pasažierus, uz kura pasažieris ir katrs cilvēks, izņemot:

i)

kuģa kapteini un apkalpi vai citas personas, kas nodarbinātas vai kaut kādā veidā iesaistītas darbībās uz šā kuģa, un

| ii) | bērnus, kas jaunāki par vienu gadu; |
| --- | --- |

ii)

bērnus, kas jaunāki par vienu gadu;

| 3.g | regulāri pārvadājumi ir pasažieru kuģu pārvadājumi, kas nodrošina satiksmi starp divām vai vairākām ostām, vai jūras ceļojumi, kas sākas un beidzas vienā un tai pašā ostā, bez pieturvietām:






  i) | saskaņā ar publicētu sarakstu, vai |
| --- | --- | --- |

3.g

regulāri pārvadājumi ir pasažieru kuģu pārvadājumi, kas nodrošina satiksmi starp divām vai vairākām ostām, vai jūras ceļojumi, kas sākas un beidzas vienā un tai pašā ostā, bez pieturvietām:

i)

saskaņā ar publicētu sarakstu, vai

| ii) | ar tik regulāriem un biežiem pārvadājumiem, ka tie veido atpazīstamu grafiku; |
| --- | --- |

ii)

ar tik regulāriem un biežiem pārvadājumiem, ka tie veido atpazīstamu grafiku;

| 3.h | karakuģis ir kuģis, kas pieder valsts bruņotajiem spēkiem, kam ir ārējās pazīmes, kuras atšķir šādus kuģus pēc to piederības, kas ir tāda virsnieka vadībā, kuru pilnvarojusi valsts un kura vārds parādās atbilstīgā dienesta sarakstā vai tā ekvivalentā, un kura komanda pakļauta regulārai bruņoto spēku disciplīnai; |
| --- | --- |

3.h

karakuģis ir kuģis, kas pieder valsts bruņotajiem spēkiem, kam ir ārējās pazīmes, kuras atšķir šādus kuģus pēc to piederības, kas ir tāda virsnieka vadībā, kuru pilnvarojusi valsts un kura vārds parādās atbilstīgā dienesta sarakstā vai tā ekvivalentā, un kura komanda pakļauta regulārai bruņoto spēku disciplīnai;

| 3.i | noenkurotie kuģi ir kuģi, kas ir droši pietauvoti vai noenkuroti Kopienas ostā, kamēr tie iekrauj, izkrauj kravu vai darbojas kā viesnīcas, ietverot laiku, kas nav saistīts ar kravas darbībām; |
| --- | --- |

3.i

noenkurotie kuģi ir kuģi, kas ir droši pietauvoti vai noenkuroti Kopienas ostā, kamēr tie iekrauj, izkrauj kravu vai darbojas kā viesnīcas, ietverot laiku, kas nav saistīts ar kravas darbībām;

| 3.j | iekšējo ūdensceļu kuģi ir kuģi, kas konkrēti paredzēti izmantošanai iekšējos ūdeņos, kā to nosaka Padomes Direktīva 82/714/EEK (1982. gada 4. oktobris), ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem (10), to skaitā kuģi, kam ir:






  — | Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikāts, kā to nosaka Direktīva 82/714/EEK, |
| --- | --- | --- |

3.j

iekšējo ūdensceļu kuģi ir kuģi, kas konkrēti paredzēti izmantošanai iekšējos ūdeņos, kā to nosaka Padomes Direktīva 82/714/EEK (1982. gada 4. oktobris), ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem (10), to skaitā kuģi, kam ir:

—

Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikāts, kā to nosaka Direktīva 82/714/EEK,

| — | sertifikāts, kas izsniegts saskaņā ar 22. pantu Pārskatītajā konvencijā par kuģošanu Reinā; |
| --- | --- |

—

sertifikāts, kas izsniegts saskaņā ar 22. pantu Pārskatītajā konvencijā par kuģošanu Reinā;

| 3.k | laist tirgū nozīmē piegādāt vai darīt pieejamus trešām personām, pret samaksu vai par velti, jebkurā vietā, kas ir dalībvalsts jurisdikcijā, flotes degvielas, kas paredzētas sadedzināšanai uz kuģa. Tas nenozīmē piegādāt vai darīt pieejamas flotes degvielas eksportam kuģu kravas tilpnēs; |
| --- | --- |

3.k

laist tirgū nozīmē piegādāt vai darīt pieejamus trešām personām, pret samaksu vai par velti, jebkurā vietā, kas ir dalībvalsts jurisdikcijā, flotes degvielas, kas paredzētas sadedzināšanai uz kuģa. Tas nenozīmē piegādāt vai darīt pieejamas flotes degvielas eksportam kuģu kravas tilpnēs;

| 3.l | attālākie reģioni ir Francijas aizjūras departamenti, Azoru salas, Madeira un Kanāriju salas, kā izklāstīts Līguma 299. pantā; |
| --- | --- |

3.l

attālākie reģioni ir Francijas aizjūras departamenti, Azoru salas, Madeira un Kanāriju salas, kā izklāstīts Līguma 299. pantā;

| 3.m | emisijas samazināšanas tehnoloģija nozīmē izplūdes gāzu attīrīšanas sistēmu vai jebkuru citu tehnoloģisku metodi, kas ir pārbaudāma un izpildāma |
| --- | --- |

3.m

emisijas samazināšanas tehnoloģija nozīmē izplūdes gāzu attīrīšanas sistēmu vai jebkuru citu tehnoloģisku metodi, kas ir pārbaudāma un izpildāma

| e) | 6. punktu svītro. |
| --- | --- |

e)

6. punktu svītro.

| 3) | 3. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “3. pants
  Smagās degvieleļļas sēra satura maksimums
  1.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka no 2003. gada 1. janvāra to teritorijā neizmanto smago degvieleļļu, kuras sēra saturs pārsniedz 1 % (masas procenti).






  2. | i) | Ar noteikumu, ka emisiju pienācīgi kontrolē kompetentas iestādes, šī prasība neattiecas uz smago degvieleļļu, ko izmanto:






  a) | sadedzināšanas iekārtās, uz kurām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/80/EK (2001. gada 23. oktobris) par ierobežojumiem attiecībā uz dažu piesārņojošo vielu emisiju gaisā no lielām sadedzināšanas iekārtām (11) un kuras saskaņā ar tās 2. panta 9. punktu uzskatāmas par jaunām iekārtām, un kurās tiek pilnīgi ievēroti sēra dioksīda emisijas normatīvi, kas šādām iekārtām noteikti minētās direktīvas IV pielikumā un tiek piemēroti saskaņā ar tās 4. pantu; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

3. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“3. pants

Smagās degvieleļļas sēra satura maksimums

1.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka no 2003. gada 1. janvāra to teritorijā neizmanto smago degvieleļļu, kuras sēra saturs pārsniedz 1 % (masas procenti).

2.

i)

Ar noteikumu, ka emisiju pienācīgi kontrolē kompetentas iestādes, šī prasība neattiecas uz smago degvieleļļu, ko izmanto:

a)

sadedzināšanas iekārtās, uz kurām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/80/EK (2001. gada 23. oktobris) par ierobežojumiem attiecībā uz dažu piesārņojošo vielu emisiju gaisā no lielām sadedzināšanas iekārtām (11) un kuras saskaņā ar tās 2. panta 9. punktu uzskatāmas par jaunām iekārtām, un kurās tiek pilnīgi ievēroti sēra dioksīda emisijas normatīvi, kas šādām iekārtām noteikti minētās direktīvas IV pielikumā un tiek piemēroti saskaņā ar tās 4. pantu;

| b) | sadedzināšanas iekārtās, uz kurām attiecas Direktīva 2001/80/EK un kuras saskaņā ar tās 2. panta 10. punktu uzskatāmas par esošām, ja sēra dioksīda emisija no tām ir 1 700 mg/Nm3 vai mazāka, un skābekļa saturs, rēķinot uz sausām dūmgāzēm, ir 3 % (tilpuma procenti), un ja no 2008. gada 1. janvāra sēra dioksīda emisijas no sadedzināšanas iekārtām saskaņā ar Direktīvas 2001/80/EK 4. panta 3. punkta a) apakšpunktu ir vienāda vai mazāka par tām emisijām, kas atbilst emisijas robežvērtībām jaunām iekārtām, kuras ietver šīs direktīvas IV pielikuma A daļa, un vajadzības gadījumā piemērojot 5., 7. un 8. pantu; |
| --- | --- |

b)

sadedzināšanas iekārtās, uz kurām attiecas Direktīva 2001/80/EK un kuras saskaņā ar tās 2. panta 10. punktu uzskatāmas par esošām, ja sēra dioksīda emisija no tām ir 1 700 mg/Nm3 vai mazāka, un skābekļa saturs, rēķinot uz sausām dūmgāzēm, ir 3 % (tilpuma procenti), un ja no 2008. gada 1. janvāra sēra dioksīda emisijas no sadedzināšanas iekārtām saskaņā ar Direktīvas 2001/80/EK 4. panta 3. punkta a) apakšpunktu ir vienāda vai mazāka par tām emisijām, kas atbilst emisijas robežvērtībām jaunām iekārtām, kuras ietver šīs direktīvas IV pielikuma A daļa, un vajadzības gadījumā piemērojot 5., 7. un 8. pantu;

| c) | citās sadedzināšanas iekārtās, uz kurām neattiecas a) vai b) apakšpunkta noteikumi, ja sēra dioksīda emisija no tām nepārsniedz 1 700 mg/Nm3 un skābekļa saturs, rēķinot uz sausām dūmgāzēm, ir 3 % (tilpuma procenti); |
| --- | --- |

c)

citās sadedzināšanas iekārtās, uz kurām neattiecas a) vai b) apakšpunkta noteikumi, ja sēra dioksīda emisija no tām nepārsniedz 1 700 mg/Nm3 un skābekļa saturs, rēķinot uz sausām dūmgāzēm, ir 3 % (tilpuma procenti);

| d) | sadedzināšanai naftas pārstrādes rūpnīcās, ja sēra dioksīda mēneša vidējā emisija no visām rūpnīcas iekārtām neatkarīgi no izmantojamās degvielas vai degvielu maisījuma veida nepārsniedz dalībvalsts noteikto normatīvu, kas nav lielāks par 1 700 mg/Nm3. Tas neattiecas uz sadedzināšanas iekārtām, uz kurām attiecas a) apakšpunkts vai, no 2008. gada 1. janvāra, uz kurām attiecas b) apakšpunkts; |
| --- | --- |

d)

sadedzināšanai naftas pārstrādes rūpnīcās, ja sēra dioksīda mēneša vidējā emisija no visām rūpnīcas iekārtām neatkarīgi no izmantojamās degvielas vai degvielu maisījuma veida nepārsniedz dalībvalsts noteikto normatīvu, kas nav lielāks par 1 700 mg/Nm3. Tas neattiecas uz sadedzināšanas iekārtām, uz kurām attiecas a) apakšpunkts vai, no 2008. gada 1. janvāra, uz kurām attiecas b) apakšpunkts;

ii)

dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka neviena sadedzināšanas iekārta, kurā sadedzina smago degvieleļļu, kā sēra saturs pārsniedz 1. punktā norādīto, netiek izmantota, nesaņemot kompetentu iestāžu izdotas atļaujas, kurās noteikti emisijas normatīvi.

3.   Šā panta 2. punkta noteikumus pārskata un vajadzības gadījumā groza, lai ņemtu vērā Direktīvas 2001/80/EK iespējamos grozījumus

| 4) | Šādi groza 4. pantu:






  a) | sākot ar 2010.gada 1. janvāri:






  i) | 1. punktā, vārdus “arī flotes gāzeļļas” svītro; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Šādi groza 4. pantu:

a)

sākot ar 2010.gada 1. janvāri:

i)

1. punktā, vārdus “arī flotes gāzeļļas” svītro;

| ii) | 2. punktu svītro; |
| --- | --- |

ii)

2. punktu svītro;

| b) | sākot ar ... (12), 3. un 4. punktu svītro. |
| --- | --- |

b)

sākot ar ... (12), 3. un 4. punktu svītro.

| 5) | Iekļauj šādus pantus:
  “4.a pants
  Maksimālais sēra saturs flotes degvielā, ko izmanto SOx emisijas kontroles zonās un pasažieru kuģiem, kuri veic regulārus pārvadājumus uz Kopienas ostām vai no tām
  1.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka flotes degviela netiek izmantota to teritoriālajos ūdeņos, ekskluzīvajās ekonomiskajās zonās un piesārņojuma kontroles zonās, kas ietilpst SOx emisijas kontroles zonās, ja tās sēra saturs pārsniedz 1,5 % (masas procenti). Tas attiecas uz visu valstu kuģiem, to skaitā kuģiem, kuri savu braucienu sākuši ārpus Kopienas.
  2.   Šā panta 1. punkta piemērošanas datumi ir šādi:






  a) | Baltijas jūras reģionam, kas minēts MARPOL VI pielikuma 14. panta 3. punkta a) apakšpunktā, ... (13); |
| --- | --- | --- |

5)

Iekļauj šādus pantus:

“4.a pants

Maksimālais sēra saturs flotes degvielā, ko izmanto SOx emisijas kontroles zonās un pasažieru kuģiem, kuri veic regulārus pārvadājumus uz Kopienas ostām vai no tām

1.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka flotes degviela netiek izmantota to teritoriālajos ūdeņos, ekskluzīvajās ekonomiskajās zonās un piesārņojuma kontroles zonās, kas ietilpst SOx emisijas kontroles zonās, ja tās sēra saturs pārsniedz 1,5 % (masas procenti). Tas attiecas uz visu valstu kuģiem, to skaitā kuģiem, kuri savu braucienu sākuši ārpus Kopienas.

2.   Šā panta 1. punkta piemērošanas datumi ir šādi:

a)

Baltijas jūras reģionam, kas minēts MARPOL VI pielikuma 14. panta 3. punkta a) apakšpunktā, ... (13);

| b) | Ziemeļjūras reģionam un citiem jūras reģioniem, to skaitā ostām, ko SJO ir apzīmējusi kā SOx emisijas kontroles zonas saskaņā ar MARPOL VI pielikuma 14. panta 3. punkta b) apakšpunktu:






  — | 12 mēnešus pēc šī apzīmējuma stāšanās spēkā, vai |
| --- | --- | --- |

b)

Ziemeļjūras reģionam un citiem jūras reģioniem, to skaitā ostām, ko SJO ir apzīmējusi kā SOx emisijas kontroles zonas saskaņā ar MARPOL VI pielikuma 14. panta 3. punkta b) apakšpunktu:

—

12 mēnešus pēc šī apzīmējuma stāšanās spēkā, vai

| — | ... (14), |
| --- | --- |

—

... (14),

atkarībā no tā, kurš datums ir vēlāks.

3.   Dalībvalstis atbild par 1. punkta izpildi vismaz attiecībā uz:

| — | kuģiem, kuri kuģo ar to karogu; un |
| --- | --- |

—

kuģiem, kuri kuģo ar to karogu; un

| — | visiem kuģiem, kamēr tie atrodas dalībvalsts ostā, gadījumā, ja dalībvalstis robežojas ar SOx emisijas kontroles zonu. |
| --- | --- |

—

visiem kuģiem, kamēr tie atrodas dalībvalsts ostā, gadījumā, ja dalībvalstis robežojas ar SOx emisijas kontroles zonu.

Dalībvalstis var veikt papildu izpildes pasākumus attiecībā uz citiem kuģiem saskaņā ar starptautiskajām jūras tiesībām.

4.   Sākot ar datumu, kas minēts 2. punkta a) apakšpunktā, dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pasažieru kuģi, kas veic pārvadājumus uz vai no jebkuras Kopienas ostas, to teritoriālajos ūdeņos, ekskluzīvajās ekonomiskajās zonās un piesārņojuma kontroles zonās, neizmanto flotes degvielu, ja tās sēra saturs pārsniedz 1,5 % (masas procenti). Dalībvalstis atbild par šīs prasības izpildi vismaz attiecībā uz kuģiem, kuri kuģo ar to karogu, un uz visiem kuģiem, kamēr tie atrodas to ostās.

5.   Sākot ar datumu, kas minēts 2. punkta a) apakšpunktā, dalībvalstis kā nosacījumu, lai kuģis varētu iebraukt Kopienas ostās, pieprasa, lai kuģa žurnāls tiktu pareizi aizpildīts, to skaitā attiecībā uz degvielas nomaiņas operācijām.

6.   Sākot ar datumu, kas minēts 2. punkta a) apakšpunktā, dalībvalstis nodrošina, ka visas to teritorijās pārdotās flotes degvielas sēra saturu dokumentē piegādātājs bunkura piegādes pavadzīmē, kam pievienots noplombēts paraugs.

7.   Sākot ar datumu, kas minēts 2. punkta a) apakšpunktā, dalībvalstis nodrošina, ka flotes dīzeļdegviela netiek laista apgrozībā to teritorijā, ja sēra saturs šajā flotes dīzeļdegvielā pārsniedz 1,5 % (masas procenti).

8.   Komisijas paziņo dalībvalstīm par piemērošanas datumiem, kas minēti 2. punkta b) apakšpunktā un publicē tos Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4.b pants

Maksimālais sēra saturs flotes degvielā, ko izmanto iekšējo ūdensceļu kuģi un kuģi, kas noenkuroti Kopienas ostās

1.   Sākot ar 2010. gada 1. janvāri, dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka šādi kuģi neizmanto flotes degvielu, ja sēra saturs pārsniedz 0,1 % (masas procenti):

| a) | iekšējo ūdensceļu kuģi; un |
| --- | --- |

a)

iekšējo ūdensceļu kuģi; un

| b) | kuģi, kas noenkurojušies Kopienas ostās, dodot pietiekami laiku ekipāžai, lai tā veiktu jebkuras nepieciešamās degvielas nomaiņas operācijas, cik vien ātri iespējams pēc ierašanās enkurvietā un cik vien vēlu iespējams pirms atiešanas. |
| --- | --- |

b)

kuģi, kas noenkurojušies Kopienas ostās, dodot pietiekami laiku ekipāžai, lai tā veiktu jebkuras nepieciešamās degvielas nomaiņas operācijas, cik vien ātri iespējams pēc ierašanās enkurvietā un cik vien vēlu iespējams pirms atiešanas.

Dalībvalstis pieprasa, lai kuģa žurnālā tiktu ierakstīts laiks, kas nepieciešams jebkurai degvielas nomaiņas operācijai.

2.   Šā panta 1. punktu nepiemēro:

| a) | vienmēr, kad kuģiem pēc publicētajiem sarakstiem ir paredzēts atrasties enkurvietā mazāk par divām stundām; |
| --- | --- |

a)

vienmēr, kad kuģiem pēc publicētajiem sarakstiem ir paredzēts atrasties enkurvietā mazāk par divām stundām;

| b) | iekšējo ūdensceļu kuģiem, kam ir sertifikāts, kurš apstiprina atbilstību 1974. gada Starptautiskajai konvencijai par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras ar grozījumiem - kamēr šie kuģi atrodas jūrā; |
| --- | --- |

b)

iekšējo ūdensceļu kuģiem, kam ir sertifikāts, kurš apstiprina atbilstību 1974. gada Starptautiskajai konvencijai par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras ar grozījumiem - kamēr šie kuģi atrodas jūrā;

| c) | līdz 2012. gada 1. janvārim - kuģiem, kas minēti pielikumā un darbojas tikai Grieķijas teritorijā. |
| --- | --- |

c)

līdz 2012. gada 1. janvārim - kuģiem, kas minēti pielikumā un darbojas tikai Grieķijas teritorijā.

3.   Sākot ar 2010. gada 1. janvāri, dalībvalstis nodrošina, ka flotes gāzeļļas netiek laistas tirgū to teritorijā, ja sēra saturs šajās flotes gāzeļļās pārsniedz 0,1 % masas.

4.c pants

Izmēģinājumi un jauno emisijas samazināšanas tehnoloģiju izmantošana

1.   Dalībvalstis var, sadarbībā ar citām dalībvalstīm, vajadzības gadījumā apstiprināt kuģu emisijas samazināšanas tehnoloģiju izmēģinājumus uz kuģiem, kuri kuģo ar to karogu, vai jūras rajonos, kas ir to jurisdikcijā. Šo izmēģinājumu laikā flotes degvielas, kas atbilst 4.a un 4.b panta prasībām, izmantošana nav obligāta, ar noteikumu, ka:

| — | Komisija un jebkura ostas valsts tiek informētas rakstiski vismaz 6 mēnešus pirms sākas izmēģinājumi; |
| --- | --- |

—

Komisija un jebkura ostas valsts tiek informētas rakstiski vismaz 6 mēnešus pirms sākas izmēģinājumi;

| — | izmēģinājumu atļauju derīguma termiņš nepārsniedz 18 mēnešus; |
| --- | --- |

—

izmēģinājumu atļauju derīguma termiņš nepārsniedz 18 mēnešus;

| — | visi iesaistītie kuģi uzstāda drošu aprīkojumu pastāvīgai dūmu gāzes emisiju kontrolei un izmanto to visā izmēģinājumu laikposmā; |
| --- | --- |

—

visi iesaistītie kuģi uzstāda drošu aprīkojumu pastāvīgai dūmu gāzes emisiju kontrolei un izmanto to visā izmēģinājumu laikposmā;

| — | visi iesaistītie kuģi panāk emisiju samazināšanu, kas ir vismaz vienāda ar to, ko varētu sasniegt ar kurināmā sēra satura normatīviem, kas noteikti šajā direktīvā; |
| --- | --- |

—

visi iesaistītie kuģi panāk emisiju samazināšanu, kas ir vismaz vienāda ar to, ko varētu sasniegt ar kurināmā sēra satura normatīviem, kas noteikti šajā direktīvā;

| — | ir piemērotas atkritumu apsaimniekošanas sistēmas attiecībā uz emisijas samazināšanas tehnoloģijas izraisītiem atkritumiem, visā izmēģinājumu laikposmā; |
| --- | --- |

—

ir piemērotas atkritumu apsaimniekošanas sistēmas attiecībā uz emisijas samazināšanas tehnoloģijas izraisītiem atkritumiem, visā izmēģinājumu laikposmā;

| — | tiek novērtēta ietekme uz jūras vidi, īpaši ekosistēmām slēgtajās ostās, ostās un grīvās, visā izmēģinājumu laikposmā; un |
| --- | --- |

—

tiek novērtēta ietekme uz jūras vidi, īpaši ekosistēmām slēgtajās ostās, ostās un grīvās, visā izmēģinājumu laikposmā; un

| — | Komisijai ir pieejami visi rezultāti, un tie ir publiski pieejami sešu mēnešu laikā pēc izmēģinājumu beigām. |
| --- | --- |

—

Komisijai ir pieejami visi rezultāti, un tie ir publiski pieejami sešu mēnešu laikā pēc izmēģinājumu beigām.

2.   Emisijas samazināšanas tehnoloģijas kuģiem, kas kuģo ar dalībvalstu karogu, apstiprina saskaņā ar procedūru, kura minēta 3. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2099/2002 (2002. gada 5. novembris), ar ko izveido Kuģošanas drošības un piesārņojuma no kuģiem novēršanas komiteju (COSS) (15), ievērojot:

| — | pamatnostādnes, ko izstrādā SJO; |
| --- | --- |

—

pamatnostādnes, ko izstrādā SJO;

| — | rezultātus no jebkuriem izmēģinājumiem, kas veikti saskaņā ar 1. punktu; |
| --- | --- |

—

rezultātus no jebkuriem izmēģinājumiem, kas veikti saskaņā ar 1. punktu;

| — | ietekmi uz vidi, ietverot sasniedzamu emisiju samazināšanu, un ietekmi uz ekosistēmām slēgtās ostās, ostās un grīvās; |
| --- | --- |

—

ietekmi uz vidi, ietverot sasniedzamu emisiju samazināšanu, un ietekmi uz ekosistēmām slēgtās ostās, ostās un grīvās;

| — | monitoringa un pārbaudes iespējamību. |
| --- | --- |

—

monitoringa un pārbaudes iespējamību.

3.   Kritēriji tiek izveidoti emisijas samazināšanas tehnoloģiju izmantošanai visu valstu kuģiem slēgtās ostās, ostās un grīvās Kopienā saskaņā ar procedūru, kas minēta 9. panta 2. punktā. Komisija paziņo šos kritērijus SJO.

4.   Kā alternatīvu zema sēra satura flotes degvielas izmantošanai, izpildot 4.a panta un 4.b panta prasības, dalībvalstis var ļaut kuģiem izmantot atzītu emisijas samazināšanas tehnoloģiju, ar noteikumu, ka šie kuģi:

| — | panāk emisiju samazināšanu, kas ir vismaz vienāda ar to, kuru varētu sasniegt ar degvielas sēra satura normatīviem, kas noteikti šajā direktīvā; un |
| --- | --- |

—

panāk emisiju samazināšanu, kas ir vismaz vienāda ar to, kuru varētu sasniegt ar degvielas sēra satura normatīviem, kas noteikti šajā direktīvā; un

| — | pilnībā dokumentē, ka neviena piesārņojuma plūsma, kas izplūst slēgtās ostās, ostās un grīvās, neietekmē ekosistēmas, pamatojoties uz kritērijiem, ko ostu valsts iestādes darījušas zināmas SJO |
| --- | --- |

—

pilnībā dokumentē, ka neviena piesārņojuma plūsma, kas izplūst slēgtās ostās, ostās un grīvās, neietekmē ekosistēmas, pamatojoties uz kritērijiem, ko ostu valsts iestādes darījušas zināmas SJO

| 6) | Šādi groza 6. pantu:






  a) | tiek iekļauts šāds punkts:
  “1.a   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka flotes degvielas sēra saturs atbilst 4.a un 4.b pantā minētajiem attiecīgajiem noteikumiem.
  Atbilstīgi izmanto katru no sekojošajiem paraugu ņemšanas, analīžu un pārbaudes līdzekļiem:






  — | paraugu ņemšana no flotes degvielas, kas paredzēta sadedzināšanai uz kuģa, kamēr tā tiek nogādāta uz kuģiem, ievērojot SJO pamatnostādnes, un tās sēra satura analīze; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Šādi groza 6. pantu:

a)

tiek iekļauts šāds punkts:

“1.a   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka flotes degvielas sēra saturs atbilst 4.a un 4.b pantā minētajiem attiecīgajiem noteikumiem.

Atbilstīgi izmanto katru no sekojošajiem paraugu ņemšanas, analīžu un pārbaudes līdzekļiem:

—

paraugu ņemšana no flotes degvielas, kas paredzēta sadedzināšanai uz kuģa, kamēr tā tiek nogādāta uz kuģiem, ievērojot SJO pamatnostādnes, un tās sēra satura analīze;

| — | paraugu ņemšana un sēra satura analīze flotes degvielai, kas paredzēta sadedzināšanai uz kuģa un kas atrodas tilpnēs, ja iespējams, un noplombētu bunkuru paraugos uz kuģa; |
| --- | --- |

—

paraugu ņemšana un sēra satura analīze flotes degvielai, kas paredzēta sadedzināšanai uz kuģa un kas atrodas tilpnēs, ja iespējams, un noplombētu bunkuru paraugos uz kuģa;

| — | kuģa žurnālu un bunkuru piegādes pavadzīmju pārbaude. |
| --- | --- |

—

kuģa žurnālu un bunkuru piegādes pavadzīmju pārbaude.

Paraugus sāk ņemt dienā, kad stājas spēkā attiecīgie maksimālā sēra satura normatīvi. Paraugus ņem pietiekami bieži un pietiekamos daudzumos, lai nodrošinātu, ka kontrolējamās degvielas un degvielas, ko izmanto kuģi, kamēr tie atrodas attiecīgajos jūras rajonos, ostās un iekšzemes ūdensceļos, paraugi ir reprezentatīvi.

Dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai kontrolētu sēra saturu flotes degvielā, kas nav tā, uz kuru attiecas 4.a un 4.b pants.”

| b) | 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “a) | ISO 8754 (1992) un PrEN ISO 14596 smagās degvieleļļas un flotes degvielas analīzēm;”. |
| --- | --- | --- |

b)

2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“a)

ISO 8754 (1992) un PrEN ISO 14596 smagās degvieleļļas un flotes degvielas analīzēm;”.

| 7) | Direktīvas 7. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “7. pants
  Ziņojums un pārskatīšana
  1.   Pamatojoties uz 6. pantā noteikto paraugu ņemšanas, to analīžu un pārbaužu rezultātiem, dalībvalstis katru gadu līdz 30. jūnijam iesniedz Komisijai īsu ziņojumu par sēra saturu šķidrajā kurināmajā, uz ko attiecas šī direktīva un kas iepriekšējā kalendāra gada laikā izmantots to teritorijā. Ziņojumā iekļauj datus par kopējo analizēto paraugu skaitu pēc degvielas tipa un norāda attiecīgo izmantotās degvielas daudzumu un aprēķināto vidējo sēra saturu. Dalībvalstis ziņo arī par pārbaužu skaitu, kas veiktas uz kuģa, un atzīmē vidējo sēra saturu flotes degvielā, kas izmantota to teritorijā un uz ko... (16) neattiecas šī direktīva.
  2.   Pamatojoties inter alia uz:






  a) | gada ziņojumiem, kas iesniegti saskaņā ar 1. punktu; |
| --- | --- | --- |

7)

Direktīvas 7. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“7. pants

Ziņojums un pārskatīšana

1.   Pamatojoties uz 6. pantā noteikto paraugu ņemšanas, to analīžu un pārbaužu rezultātiem, dalībvalstis katru gadu līdz 30. jūnijam iesniedz Komisijai īsu ziņojumu par sēra saturu šķidrajā kurināmajā, uz ko attiecas šī direktīva un kas iepriekšējā kalendāra gada laikā izmantots to teritorijā. Ziņojumā iekļauj datus par kopējo analizēto paraugu skaitu pēc degvielas tipa un norāda attiecīgo izmantotās degvielas daudzumu un aprēķināto vidējo sēra saturu. Dalībvalstis ziņo arī par pārbaužu skaitu, kas veiktas uz kuģa, un atzīmē vidējo sēra saturu flotes degvielā, kas izmantota to teritorijā un uz ko... (16) neattiecas šī direktīva.

2.   Pamatojoties inter alia uz:

a)

gada ziņojumiem, kas iesniegti saskaņā ar 1. punktu;

| b) | konstatētajām gaisa kvalitātes pārmaiņām, kā arī paskābināšanās tendencēm, degvielas izmaksām un modālo maiņu; un |
| --- | --- |

b)

konstatētajām gaisa kvalitātes pārmaiņām, kā arī paskābināšanās tendencēm, degvielas izmaksām un modālo maiņu; un

| c) | progresu sērā oksīdu emisiju samazināšanā no kuģiem ar SJO mehānismu palīdzību, sekojot Kopienas iniciatīvām šai sakarā, |
| --- | --- |

c)

progresu sērā oksīdu emisiju samazināšanā no kuģiem ar SJO mehānismu palīdzību, sekojot Kopienas iniciatīvām šai sakarā,

| d) | jaunu izmaksu un labumu analīzi, ietverot tiešos un netiešos labumus videi, pasākumiem, kas ietverti 4.a panta 4. punktā, |
| --- | --- |

d)

jaunu izmaksu un labumu analīzi, ietverot tiešos un netiešos labumus videi, pasākumiem, kas ietverti 4.a panta 4. punktā,

Komisija līdz 2008. gadam iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.

Kopā ar šādu ziņojumu Komisija var iesniegt arī priekšlikumus par šīs direktīvas grozījumiem, jo īpaši attiecībā uz otro posmu katram degvielas veidam noteiktajām sēra satura robežvērtībām, un, rēķinoties ar darbu SJO iekšienē, jūras rajoniem, kuros jāizmanto flotes degviela ar zemu sēra saturu.

3.   Līdz 2005. gada 31. decembrim Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par iespējamo ekonomisko instrumentu izmantošanu, ietverot tādus mehānismus kā, piemēram, atšķirīgās nodevas un maksājumus par kilometriem, tirgojamās emisijas atļaujas un ieskaitīšanu.

4.   Jebkurus grozījumus, kas nepieciešami, lai veiktu 2. panta 1. punkta, 2. punkta, 3., 3.a, 3.b punkta un 4. punkta vai 6. panta 2. punkta tehniskos pielāgojumus, ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību, pieņem saskaņā ar procedūru, kas minēta 9. panta 2. punktā. Šādi pielāgojumi nedrīkst radīt tiešas izmaiņas šīs direktīvas piemērošanas jomā un degvielas sēra normatīvos, kas precizēti šajā direktīvā.”.

| 8) | Direktīvas 9. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “9. pants
  Komitejas procedūra
  1.   Komisijai palīdz komiteja.
  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Padomes Lēmuma 1999/468/EK (17) 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.
  Laikposms, kas noteikts Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā, ir trīs mēneši.
  3.   Komiteja pieņem savu reglamentu. |
| --- | --- |

8)

Direktīvas 9. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“9. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Padomes Lēmuma 1999/468/EK (17) 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.

Laikposms, kas noteikts Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā, ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

| 9) | Pievieno šīs direktīvas pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

9)

Pievieno šīs direktīvas pielikuma tekstu.

2. pants

Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz ... (18) izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par tiem tūlīt informē Komisiju.

Kad dalībvalstis paredz šos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 45 E, 25.2.2003., 277. lpp.

1

(2)  OV C 208, 3.9.2003., 27. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2003.gada 4.jūnija atzinums (OV C 68 E, 18.3.2004., 311. lpp.), Padomes 2004. gada 9. decembra kopējā nostāja un Eiropas Parlamenta .... gada .... nostāja (“Oficiālajā Vēstnesī” vēl nav publicēta).

3

(4)  OV C 242, 10.9.2002., 1. lpp.

4

(5)  OV L 121, 11.5.1999., 13. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

5

(6)  OV L 309, 27.11.2001., 22. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

6

(7)  OV L 309, 27.11.2001., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

7

(8)  OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 415/2004 (OV L 68, 6.3.2004., 10. lpp.)

8

(9)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

9

(10)  OV L 301, 28.10.1982., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.”.

10

(11)  OV L 309, 27.11.2001., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.”..

11

(12)  Šīs direktīvas spēkā stāšanās diena.

12

(13)  2006. gada 19. maijs, vai, ja vēlāk, 12 mēnešus pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

13

(14)  12 mēnešus pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

14

(15)  OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 415/2004 (OV L 68., 6.3.2004., 10. lpp.)”..

15

(16)  Šīs direktīvas spēkā stāšanās datums

16

(17)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.”.

17

(18)  12 mēnešus pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

18

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

GRIEĶIJAS KUĢI

| Kuģa nosaukums | Piegādes gads | SJO numurs |
| --- | --- | --- |
| Ariadne Palace | 2002. | 9221310 |
| Ikarus Palace | 1997. | 9144811 |
| Knossos Palace | 2001. | 9204063 |
| Olympia Palace | 2001. | 9220330 |
| Pasiphae Palace | 1997. | 9161948 |
| Festos Palace | 2001. | 9204568 |
| Europa Palace | 2002. | 9220342 |
| Blue Star I | 2000. | 9197105 |
| Blue Star II | 2000. | 9207584 |
| Blue Star Ithaki | 1999. | 9203916 |
| Blue Star Naxos | 2002. | 9241786 |
| Blue Star Paros | 2002. | 9241774 |
| Hellenic Spirit | 2001. | 9216030 |
| Olympic Champion | 2000. | 9216028 |
| Lefka Ori | 1991. | 9035876 |
| Sophoklis Venizelos | 1990. | 8916607” |

Kuģa nosaukums

Piegādes gads

SJO numurs

Ariadne Palace

2002.

9221310

Ikarus Palace

1997.

9144811

Knossos Palace

2001.

9204063

Olympia Palace

2001.

9220330

Pasiphae Palace

1997.

9161948

Festos Palace

2001.

9204568

Europa Palace

2002.

9220342

Blue Star I

2000.

9197105

Blue Star II

2000.

9207584

Blue Star Ithaki

1999.

9203916

Blue Star Naxos

2002.

9241786

Blue Star Paros

2002.

9241774

Hellenic Spirit

2001.

9216030

Olympic Champion

2000.

9216028

Lefka Ori

1991.

9035876

Sophoklis Venizelos

1990.

8916607”

---

PAZIŅOJUMS PAR PADOMES APSVĒRUMIEM

I.   IEVADS

| 1. | 2002. gada 28. novembrī Komisija iesniedza Padomei priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz sēra saturu flotes degvielā. |
| --- | --- |

1.

2002. gada 28. novembrī Komisija iesniedza Padomei priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz sēra saturu flotes degvielā.

| 2. | Eiropas Parlaments sēdē, kas notika no 2003. gada 2. līdz 5. jūnijam, pieņēma atzinumu pirmajā lasījumā. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Parlaments sēdē, kas notika no 2003. gada 2. līdz 5. jūnijam, pieņēma atzinumu pirmajā lasījumā.

| 3. | Ekonomikas un sociālo lietu komiteja iesniedza atzinumu 2003. gada 14. maijā. |
| --- | --- |

3.

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja iesniedza atzinumu 2003. gada 14. maijā.

| 4. | Reģionu komiteja 2003. gada 20. janvārī norādīja, ka tā neparedz iesniegt atzinumu. |
| --- | --- |

4.

Reģionu komiteja 2003. gada 20. janvārī norādīja, ka tā neparedz iesniegt atzinumu.

| 5. | Komisija pieņēma grozītu priekšlikumu 2003. gada 1. augustā. |
| --- | --- |

5.

Komisija pieņēma grozītu priekšlikumu 2003. gada 1. augustā.

| 6. | Padome 2004. gada 9. decembrī pieņēma kopēju nostāju saskaņā ar Līguma 251. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

6.

Padome 2004. gada 9. decembrī pieņēma kopēju nostāju saskaņā ar Līguma 251. panta 2. punktu.

II.   MĒRĶIS

Ar ierosinātajiem Direktīvas 1999/32/EK grozījumiem paredz to attiecināt uz visu tipu šķidrām, no naftas iegūtām degvielām, ko lieto kuģos, ka arī ierobežot sēra daudzumu minētajās flotes degvielās, ja tās izmanto kuģi konkrētās Eiropas Savienības daļās.

Mērķis paredz samazināt kuģu radīto sēra dioksīda un sīku daļiņu (SD) izmešu apjomu, kā izklāstīts paralēlā ES stratēģijā, lai mazinātu jūras kuģu radīto atmosfēras izmešu apjomu. Ar priekšlikumu paredz ieviest sēra oksīda izmešu kontroles zonas, kuras jau nozīmējusi Starptautiskā jūras organizācija (SJO) gaisa piesārņojuma konvencijā, MARPOL VI pielikumā. Priekšlikums šādi groza Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz sēra daudzumu flotes degvielās:

| — | ievieš 1,5 % ierobežojumu sēra saturam flotes degvielās, ko lieto visi jūras kuģi Baltijas jūrā, Ziemeļjūrā un Lamanša jūras šaurumā, ievērojot MARPOL VI pielikumu, lai mazinātu kuģu radīto izmešu ietekmi uz paskābināšanos Ziemeļeiropā; |
| --- | --- |

—

ievieš 1,5 % ierobežojumu sēra saturam flotes degvielās, ko lieto visi jūras kuģi Baltijas jūrā, Ziemeļjūrā un Lamanša jūras šaurumā, ievērojot MARPOL VI pielikumu, lai mazinātu kuģu radīto izmešu ietekmi uz paskābināšanos Ziemeļeiropā;

| — | ievieš 1,5 % ierobežojumu sēra saturam flotes degvielās, ko lieto pasažieru kuģi, kas veic regulārus reisus uz kādu Kopienas ostu vai no tās, lai uzlabotu gaisa kvalitāti, jo īpaši ap ostām un piekrasti, un radītu pietiekamu pieprasījumu, kas visā Eiropas Savienībā nodrošinātu degvielu ar sēra saturu, kas nepārsniedz 1,5 %; |
| --- | --- |

—

ievieš 1,5 % ierobežojumu sēra saturam flotes degvielās, ko lieto pasažieru kuģi, kas veic regulārus reisus uz kādu Kopienas ostu vai no tās, lai uzlabotu gaisa kvalitāti, jo īpaši ap ostām un piekrasti, un radītu pietiekamu pieprasījumu, kas visā Eiropas Savienībā nodrošinātu degvielu ar sēra saturu, kas nepārsniedz 1,5 %;

| — | groza spēkā esošos noteikumus par flotes gāzeļļām un nosaka, lai noenkuroti kuģi un iekšējo ūdensceļu kuģi no 2010. gada lietotu degvielu ar sēra saturu 0,1 % vai mazāku, lai samazinātu vietējo SO2 un SD izmešu apjomu un uzlabotu vietējā gaisa kvalitāti. Izņēmumus līdz 2012. gada 1. janvārim piemēro 16 konkrētiem Grieķijas kuģiem; |
| --- | --- |

—

groza spēkā esošos noteikumus par flotes gāzeļļām un nosaka, lai noenkuroti kuģi un iekšējo ūdensceļu kuģi no 2010. gada lietotu degvielu ar sēra saturu 0,1 % vai mazāku, lai samazinātu vietējo SO2 un SD izmešu apjomu un uzlabotu vietējā gaisa kvalitāti. Izņēmumus līdz 2012. gada 1. janvārim piemēro 16 konkrētiem Grieķijas kuģiem;

| — | lai nodrošinātu piemērotu degvielu pieejamību, ne vēlāk kā 2010. gadā aizliedz pārdot DMA un DMX pakāpes flotes gāzeļļas, kurās sēra saturs ir lielāks par 0,1 %, likvidē pašreizējo 0,2 % sēra satura ierobežojumu DMB un DMC pakāpes gāzeļļās, un vēlāk aizliedz pārdot tādas degvielas, kuras satur vairāk nekā 1,5 % sēra. |
| --- | --- |

—

lai nodrošinātu piemērotu degvielu pieejamību, ne vēlāk kā 2010. gadā aizliedz pārdot DMA un DMX pakāpes flotes gāzeļļas, kurās sēra saturs ir lielāks par 0,1 %, likvidē pašreizējo 0,2 % sēra satura ierobežojumu DMB un DMC pakāpes gāzeļļās, un vēlāk aizliedz pārdot tādas degvielas, kuras satur vairāk nekā 1,5 % sēra.

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

1.   Vispārīgi jautājumi

Eiropas Parlaments ir pieņēmis 36 Komisijas priekšlikuma grozījumus.

Padome uzskata, ka kopējā nostāja piedāvā labi apsvērtu kompromisu, jo:

| — | paredz pieņemamus šīs direktīvas spēkā stāšanās datumus, ņemot vērā to, ka MARPOL VI pielikums noteikti stāsies spēkā (2005. gada maijā); |
| --- | --- |

—

paredz pieņemamus šīs direktīvas spēkā stāšanās datumus, ņemot vērā to, ka MARPOL VI pielikums noteikti stāsies spēkā (2005. gada maijā);

| — | nav paredzēti nekādi izņēmumi, kas nesaskanētu ar MARPOL VI pielikumu, kurš stājas spēkā, un traucētu ieviest SOx izmešu kontroles zonas; |
| --- | --- |

—

nav paredzēti nekādi izņēmumi, kas nesaskanētu ar MARPOL VI pielikumu, kurš stājas spēkā, un traucētu ieviest SOx izmešu kontroles zonas;

| — | tehniskās un praktiskās problēmas, ko jaunās prasības izvirza noenkurotiem kuģiem, ir saprātīgi apsvērtas, ietverot konkrētu pagaidu izņēmumu, ko Grieķija (EL) lūgusi dažiem atspoles tipa prāmjiem. |
| --- | --- |

—

tehniskās un praktiskās problēmas, ko jaunās prasības izvirza noenkurotiem kuģiem, ir saprātīgi apsvērtas, ietverot konkrētu pagaidu izņēmumu, ko Grieķija (EL) lūgusi dažiem atspoles tipa prāmjiem.

MARPOL VI pielikums stājas spēkā starptautiski vienu gadu pēc tam, kad to ir ratificējušas vismaz 15 karoga valstis, kas pārstāv vismaz 50 % no pasaules tirdzniecības flotes bruto tilpības. 2004. gada 15. oktobrī to ir ratificējušas 17 valstis – Zviedrija, Norvēģija, Singapūra, Bahamu salas, Maršala salas, Libērija, Dānija, Vācija, Vanuatu, Panama, Grieķija, Bangladeša, Spānija, Barbadosa, Rietumsamoa, Azerbaidžāna un Apvienotā Karaliste – kas pārstāv vairāk nekā 50 % no pasaules tirdzniecības flotes tilpības. Rietumsamoa, 15. valsts, ratificēja MARPOL VI pielikumu 2004. gada 19. maijā, dodot iespēju tam, lai VI pielikums stātos spēkā no 2005. gada 19. maija, un 14. Noteikumi (SOx izmešu kontroles zonas Baltijas jūrā) stātos spēkā no 2006. gada 19. maija. Sešas ES dalībvalstis (DK, DE, EL, ES, SE, UK) jau ratificējušas MARPOL, un četras dalībvalstis (NL, FI, CY, PL) atrodas pēdējā ratifikācijas stadijā, un ratifikācija ir paredzama šogad.

Kopējā nostāja saskan ar Komisijas un Eiropas Parlamenta nostāju attiecībā uz mērķi Direktīvu 1999/32/EK attiecināt uz visām šķidrām, no naftas iegūtām degvielām, ko lieto kuģos, kas darbojas Eiropas Savienības ūdeņos.

Padome:

| a) | kopējā nostājā ir pilnībā, daļēji vai pēc būtības iestrādājusi 21 grozījumu, tas ir:






  1. grozījums: | šā grozījuma būtība ir iekļauta 4. apsvērumā. |
| --- | --- | --- |
| 3. grozījums: | šā grozījuma būtība ir iekļauta 5. apsvērumā. |
| 4. grozījums: | šā grozījuma būtība ir iekļauta 4. apsvērumā. |
| 5. grozījums: | šā grozījuma būtība ir iekļauta 6. apsvērumā. |
| 6. grozījums: | šā grozījuma būtība atspoguļojas gan 6., gan 17. apsvērumā. |
| 7. grozījums: | pilnībā iekļauts 7. apsvērumā. |
| 8. grozījums: | šā grozījuma būtība ir iekļauta 10. apsvērumā. |
| 40. grozījums: | saskaņā ar vispārējiem Kopienas tiesību aktu izstrādes principiem katra apsvēruma uzdevums ir īsi uzskaitīt kāda priekšrakstu daļas noteikuma iemeslus, neietverot normatīvus noteikumus vai politiskas frāzes; tomēr šā grozījuma būtība ir atspoguļota 12. apsvērumā. |
| 18. grozījums: | šā grozījuma mērķis ir iekļauts 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā. |
| 30. grozījums: | šā grozījuma būtība ir atspoguļota 19. apsvērumā. |
| 38. grozījums: | 2. panta 3.j punktā sniegtajā definīcijā ir ievērota šā grozījuma būtība. |
| 39. grozījums: | šā grozījuma mērķis sīkāk un konkrētāk ir atspoguļots 2. panta 3.k punktā sniegtajā definīcijā. |
| 10. grozījums: | šis grozījums ir ietverts 4. pantā līdz ar attiecīgiem laika grafika grozījumiem. |
| 23. grozījums: | šis jautājums ir risināts jaunā, 4.b pantā, kurā visu tipu kuģiem īstenošanu atliek līdz 2010. gadam. |
| 43. grozījums: | šis jautājums ir pilnībā risināts jaunā, 4.c pantā. |
| 27. grozījums: | tas atspoguļojas jaunā 6. panta tekstā, kura formulējums ir padarīts skaidrāks, lai, to piemērojot, izvairītos no jebkādām tehniskām grūtībām. |
| 29. grozījums: | šā grozījuma būtība ir ievērota 10. apsvērumā, un šo jautājumu risina arī Direktīvas 99/32 11. pantā. |
| 31. grozījums: | jautājumu risina ar izteikuma “šķidras degvielas” lietojumu. |
| 32. grozījums: | šā grozījuma būtība atspoguļojas 4. un 6. apsvērumā un 7. panta 2. punktā. |
| 33. grozījums: | ir pieņemts. |
| 44. grozījums: | šā grozījuma būtība ir atspoguļota 7. pantā. |

a)

kopējā nostājā ir pilnībā, daļēji vai pēc būtības iestrādājusi 21 grozījumu, tas ir:

1. grozījums:

šā grozījuma būtība ir iekļauta 4. apsvērumā.

3. grozījums:

šā grozījuma būtība ir iekļauta 5. apsvērumā.

4. grozījums:

šā grozījuma būtība ir iekļauta 4. apsvērumā.

5. grozījums:

šā grozījuma būtība ir iekļauta 6. apsvērumā.

6. grozījums:

šā grozījuma būtība atspoguļojas gan 6., gan 17. apsvērumā.

7. grozījums:

pilnībā iekļauts 7. apsvērumā.

8. grozījums:

šā grozījuma būtība ir iekļauta 10. apsvērumā.

40. grozījums:

saskaņā ar vispārējiem Kopienas tiesību aktu izstrādes principiem katra apsvēruma uzdevums ir īsi uzskaitīt kāda priekšrakstu daļas noteikuma iemeslus, neietverot normatīvus noteikumus vai politiskas frāzes; tomēr šā grozījuma būtība ir atspoguļota 12. apsvērumā.

18. grozījums:

šā grozījuma mērķis ir iekļauts 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā.

30. grozījums:

šā grozījuma būtība ir atspoguļota 19. apsvērumā.

38. grozījums:

2. panta 3.j punktā sniegtajā definīcijā ir ievērota šā grozījuma būtība.

39. grozījums:

šā grozījuma mērķis sīkāk un konkrētāk ir atspoguļots 2. panta 3.k punktā sniegtajā definīcijā.

10. grozījums:

šis grozījums ir ietverts 4. pantā līdz ar attiecīgiem laika grafika grozījumiem.

23. grozījums:

šis jautājums ir risināts jaunā, 4.b pantā, kurā visu tipu kuģiem īstenošanu atliek līdz 2010. gadam.

43. grozījums:

šis jautājums ir pilnībā risināts jaunā, 4.c pantā.

27. grozījums:

tas atspoguļojas jaunā 6. panta tekstā, kura formulējums ir padarīts skaidrāks, lai, to piemērojot, izvairītos no jebkādām tehniskām grūtībām.

29. grozījums:

šā grozījuma būtība ir ievērota 10. apsvērumā, un šo jautājumu risina arī Direktīvas 99/32 11. pantā.

31. grozījums:

jautājumu risina ar izteikuma “šķidras degvielas” lietojumu.

32. grozījums:

šā grozījuma būtība atspoguļojas 4. un 6. apsvērumā un 7. panta 2. punktā.

33. grozījums:

ir pieņemts.

44. grozījums:

šā grozījuma būtība ir atspoguļota 7. pantā.

| b) | kopējā nostājā nav iestrādājusi 15 grozījumus (2., 4., 13., 14., 15., 16., 17., 21., 22., 28., 41., 42., 24., 25., 26., 37.):






  2. grozījums: | šo grozījumu nevarēja iekļaut, jo tas nešķita būtisks. |
| --- | --- | --- |
| 14. grozījums: | šo grozījumu nevarēja iekļaut, jo rindkopa, uz ko tas attiecas, ir svītrota. |
| 15., 16., 17. grozījums: | šos grozījumus nevarēja iekļaut. Tomēr šo grozījumu būtība ir atspoguļota 4. panta a) punkta 2. apakšpunktā, kurā paredz spēkā stāšanos paātrināt, lai tā notiktu 2006. gada maijā, reizē ar MARPOL VI pielikuma stāšanos spēkā. |
| 21. un 22. grozījums: | tos nevarēja iekļaut. |
| 28. grozījums: | to nevarēja iekļaut. |
| 41. un 42. grozījums: | tos nevarēja pieņemt, jo Padome uzskatīja, ka būtu pārsteidzīgi paredzēt turpmākus tiesību aktus (otru fāzi), jo tiem būtu jābalstās uz šo grozījumu piemērojuma novērtējumu. Tomēr vajadzība pēc turpmākiem uzlabojumiem nākotnē ir atzīta jaunajā 7. panta 2. punktā. |
| 24. grozījums: | to nevarēja iekļaut. |
| 25. grozījums: | šo grozījumu nevarēja iekļaut, jo tas nešķita samērīgs. |
| 26. grozījums: | to nevarēja pieņemt, jo 42. grozījums bija noraidīts (jaunais 4.a panta a. punkts). |
| 37. grozījums: | to nevarēja iekļaut, jo Padome uzskatīja, ka tā transponēšana prasīs 12 mēnešus. |

b)

kopējā nostājā nav iestrādājusi 15 grozījumus (2., 4., 13., 14., 15., 16., 17., 21., 22., 28., 41., 42., 24., 25., 26., 37.):

2. grozījums:

šo grozījumu nevarēja iekļaut, jo tas nešķita būtisks.

14. grozījums:

šo grozījumu nevarēja iekļaut, jo rindkopa, uz ko tas attiecas, ir svītrota.

15., 16., 17. grozījums:

šos grozījumus nevarēja iekļaut. Tomēr šo grozījumu būtība ir atspoguļota 4. panta a) punkta 2. apakšpunktā, kurā paredz spēkā stāšanos paātrināt, lai tā notiktu 2006. gada maijā, reizē ar MARPOL VI pielikuma stāšanos spēkā.

21. un 22. grozījums:

tos nevarēja iekļaut.

28. grozījums:

to nevarēja iekļaut.

41. un 42. grozījums:

tos nevarēja pieņemt, jo Padome uzskatīja, ka būtu pārsteidzīgi paredzēt turpmākus tiesību aktus (otru fāzi), jo tiem būtu jābalstās uz šo grozījumu piemērojuma novērtējumu. Tomēr vajadzība pēc turpmākiem uzlabojumiem nākotnē ir atzīta jaunajā 7. panta 2. punktā.

24. grozījums:

to nevarēja iekļaut.

25. grozījums:

šo grozījumu nevarēja iekļaut, jo tas nešķita samērīgs.

26. grozījums:

to nevarēja pieņemt, jo 42. grozījums bija noraidīts (jaunais 4.a panta a. punkts).

37. grozījums:

to nevarēja iekļaut, jo Padome uzskatīja, ka tā transponēšana prasīs 12 mēnešus.

| c) | Padome ieviesusi 4.a panta 3. un 4. punktu, lai noskaidrotu jautājumus, kas attiecas uz direktīvas dažādo noteikumu īstenošanu. |
| --- | --- |

c)

Padome ieviesusi 4.a panta 3. un 4. punktu, lai noskaidrotu jautājumus, kas attiecas uz direktīvas dažādo noteikumu īstenošanu.

IV.   SECINĀJUMI

Kaut arī Padome nespēj pieņemt visus Eiropas Parlamenta ierosinātos grozījumus, tā uzskata, ka kopējā nostāja visnotaļ atbilst Parlamenta iecerēm, un tā arī saskan ar grozīto Komisijas priekšlikumu, kas paredz būtiski mazināt sēra dioksīda izmešu apjomu Eiropas Savienībā, lai apjoma samazinājums dotu vislielāko iespējamo labumu biezi apdzīvotās ostu pilsētās un piekrastēs un to apkārtnēs, kā arī ekosistēmās, kas ir īpaši jūtīgas pret paskābināšanos.

Šis uzdevums dod stimulu ES dalībvalstīm vairāk darīt starptautiskā mērogā, lai uzlabotu apkārtējās vides aizsardzības standartus, ko piemēro kuģiem, un jo īpaši, ratificējot un stiprinot MARPOL VI pielikumu.

---