# Eiropas Savienības C 74/2005

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 74 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 48. sējums2005. gada 23. marts |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 74

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

48. sējums2005. gada 23. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Sagatavošanas dokumenti |
| | Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | 411. plenārsesija, 2004. gada 15. un 16. septembrī |
| 2005/C 074/1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komisijas atzinums par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – Darbības plāns: Eiropas uzņēmējdarbības darba kārtība COM(2004) 70 galīgā red. | 1 |
| 2005/C 074/2 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Tūrisma politiku un valsts un privātā sektora sadarbību | 7 |
| 2005/C 074/3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas izstrādei par mehānisko transporta līdzekļu tipizāciju attiecībā uz to vēlreizēju izmantošanu, pārstrādi un atjaunošanu un grozījumiem Padomes direktīvā Nr. 70/156/EEC COM(2004) 162 galīgā red. – 2004/0053 (COD) | 15 |
| 2005/C 074/4 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par kinematogrāfijas mantojumu un atbilstošo rūpniecības nozaru konkurētspējuCOM(2004) 171 galīgā red. - 2004/0066 (COD) | 18 |
| 2005/C 074/5 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par Padomes direktīvas projektu par kopēju Pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (pārstrādāta redakcija) COM(2004) 246 galīgā red. – 2004/0079 (CNS) | 21 |
| 2005/C 074/6 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par Labāku ekonomikas vadīšanu ES | 23 |
| 2005/C 074/7 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par Komisijas ziņojumu Eiropas Padomei un Parlamentam – Veidojot mūsu kopīgo nākotni: paplašinātās Savienības politiskie izaicinājumi un budžeta līdzekļi 2007.-2013. gadam COM(2004) 101 galīgā red. | 32 |
| 2005/C 074/8 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tēmu Sieviešu organizāciju kā nevalstisku aktieru loma Cotonou nolīguma īstenošanā | 39 |
| 2005/C 074/9 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu koiteja atzinums par tēmu Uz 7. pētījumu pamatprogrammu: izpētes nepieciešamība demogrāfisko izmaiņu ietvaros – dzīves kvalitāte vecumdienās un vajadzīgās tehnoloģijas | 44 |
| 2005/C 074/0 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par Ieteikumu Padomes direktīvai, kura izdara izmaiņas direktīvās 66/401/EEC, 66/402/EEC, 2002/54/EC un 2002/57/EC, attiecībā uz pārbaudēm, kuras realizē saistībā ar trešajās valstīs ražotās sēklas oficiālo uzraudzību un atbilstību COM(2004) 263 galīgā red. - 2004/0086 CNS | 55 |
| 2005/C 074/1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai: vides aspektu integrācija Eiropas standartizācijā COM(2004) 130 galīgā red. | 57 |
| 2005/C 074/2 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par Lauksaimniecību piepilsētu teritorijās | 62 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Sagatavošanas dokumenti

Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja

411. plenārsesija, 2004. gada 15. un 16. septembrī

2005/C 074/1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komisijas atzinums par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – Darbības plāns: Eiropas uzņēmējdarbības darba kārtība COM(2004) 70 galīgā red.

COM(2004) 70 galīgā red.

1

2005/C 074/2

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Tūrisma politiku un valsts un privātā sektora sadarbību

7

2005/C 074/3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas izstrādei par mehānisko transporta līdzekļu tipizāciju attiecībā uz to vēlreizēju izmantošanu, pārstrādi un atjaunošanu un grozījumiem Padomes direktīvā Nr. 70/156/EEC COM(2004) 162 galīgā red. – 2004/0053 (COD)

COM(2004) 162 galīgā red. – 2004/0053 (COD)

15

2005/C 074/4

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par kinematogrāfijas mantojumu un atbilstošo rūpniecības nozaru konkurētspējuCOM(2004) 171 galīgā red. - 2004/0066 (COD)

COM(2004) 171 galīgā red. - 2004/0066 (COD)

18

2005/C 074/5

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par Padomes direktīvas projektu par kopēju Pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (pārstrādāta redakcija) COM(2004) 246 galīgā red. – 2004/0079 (CNS)

COM(2004) 246 galīgā red. – 2004/0079 (CNS)

21

2005/C 074/6

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par Labāku ekonomikas vadīšanu ES

23

2005/C 074/7

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par Komisijas ziņojumu Eiropas Padomei un Parlamentam – Veidojot mūsu kopīgo nākotni: paplašinātās Savienības politiskie izaicinājumi un budžeta līdzekļi 2007.-2013. gadam COM(2004) 101 galīgā red.

COM(2004) 101 galīgā red.

32

2005/C 074/8

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tēmu Sieviešu organizāciju kā nevalstisku aktieru loma Cotonou nolīguma īstenošanā

39

2005/C 074/9

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu koiteja atzinums par tēmu Uz 7. pētījumu pamatprogrammu: izpētes nepieciešamība demogrāfisko izmaiņu ietvaros – dzīves kvalitāte vecumdienās un vajadzīgās tehnoloģijas

44

2005/C 074/0

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par Ieteikumu Padomes direktīvai, kura izdara izmaiņas direktīvās 66/401/EEC, 66/402/EEC, 2002/54/EC un 2002/57/EC, attiecībā uz pārbaudēm, kuras realizē saistībā ar trešajās valstīs ražotās sēklas oficiālo uzraudzību un atbilstību COM(2004) 263 galīgā red. - 2004/0086 CNS

COM(2004) 263 galīgā red. - 2004/0086 CNS

55

2005/C 074/1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai: vides aspektu integrācija Eiropas standartizācijā COM(2004) 130 galīgā red.

COM(2004) 130 galīgā red.

57

2005/C 074/2

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par Lauksaimniecību piepilsētu teritorijās

62

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Sagatavošanas dokumenti

Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja

411. plenārsesija, 2004. gada 15. un 16. septembrī

| 23.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/1

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komisijas atzinums par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – Darbības plāns: Eiropas uzņēmējdarbības darba kārtība

COM(2004) 70 galīgā red.

(2005/C 74/01)

2004. gada 11. februārī Komisija nolēma konsultēt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju saskaņā ar Eiropas Kopienas Dibināšanas Liguma262. pantu, par: Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – Darbības plāns: Eiropas uzņēmējdarbības darba kārtība (COM(2004) 70 galīgā red.).

Iekšējā tirgus, ražošanas un patēriņa darba grupa, kas bija atbildīga par komitejas darbu par tēmu sagatavošanu, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 14. jūlijā. Ziņojumu sniedza Butters kungs.

Savā 411. plenārajā sesijā 2004. gada 15. un 16. septembrī (15. septembra sēdē) Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ar 150 balsīm par, 1 balsīm pret un 6 balsīm atturoties pieņēma sekojošu atzinumu:

1.   Konteksts

| 1.1 | 2000. gada Lisabonas prezidentūras nolēmumi un Eiropas mazo uzņēmumu harta uzsvēra uzņēmējdarbības nozīmīgumu noturīgai attīstībai Eiropā un nepieciešamību sekmēt politisko vidi uzņēmējdarbības veicināšanai. |
| --- | --- |

1.1

2000. gada Lisabonas prezidentūras nolēmumi un Eiropas mazo uzņēmumu harta uzsvēra uzņēmējdarbības nozīmīgumu noturīgai attīstībai Eiropā un nepieciešamību sekmēt politisko vidi uzņēmējdarbības veicināšanai.

| 1.2 | Eiropas Komisijas prezidents Romano Prodi

  (Romano Prodi)
  2002. gada Pavasara Eiropas Padomē Barselonā paziņoja, ka Komisija pieņemtu Zaļo grāmatu par uzņēmējdarbību pirms 2003. gada Pavasara Eiropas Padomes. Komisija šo uzdevumu īstenoja 2003. gada janvārī, turpmākajos mēnešos aizsākot konsekventu un atklātu ieinteresēto pušu konsultēšanu. 2003. gada Pavasara Padome griezās pie Komisijas, lai 2004. gada Pavasara padomē prezentētu Uzņēmējdarbības plānu. |
| --- | --- |

1.2

Eiropas Komisijas prezidents Romano Prodi

  (Romano Prodi)
  2002. gada Pavasara Eiropas Padomē Barselonā paziņoja, ka Komisija pieņemtu Zaļo grāmatu par uzņēmējdarbību pirms 2003. gada Pavasara Eiropas Padomes. Komisija šo uzdevumu īstenoja 2003. gada janvārī, turpmākajos mēnešos aizsākot konsekventu un atklātu ieinteresēto pušu konsultēšanu. 2003. gada Pavasara Padome griezās pie Komisijas, lai 2004. gada Pavasara padomē prezentētu Uzņēmējdarbības plānu.

| 1.3 | Komitejas atzinumu par Zaļo grāmatu apstiprināja 2003. gada septembra plenārā sesija. (1) |
| --- | --- |

1.3

Komitejas atzinumu par Zaļo grāmatu apstiprināja 2003. gada septembra plenārā sesija. (1)

| 1.4 | Komisija 2004. gada februārī (2) pieņēma savu “Eiropas uzņēmējdarbības darba kārtības” darbības plānu. |
| --- | --- |

1.4

Komisija 2004. gada februārī (2) pieņēma savu “Eiropas uzņēmējdarbības darba kārtības” darbības plānu.

2.   Šī atzinuma mērķi

| 2.1 | Līdz ar iepriekšējo Komitejas atzinumu par uzņēmējdarbību Eiropā Zaļajā grāmatā, šis atzinums tiecas veicināt iesākto pasākumu darbību un stimulēt uzņēmējdarbību. To tiecas paveikt, nodrošinot dažus vispārējos komentārus un precīzāku darbības plāna analīzi. Tad atzinums pārstāvēs konstruktīvu komitejas ieteikumu virkni par to, kā šo iniciatīvu var pārvērst reālistiskās, taustāmās iniciatīvās, kas dos labumu pašreizējām un turpmākajām Eiropas uzņēmējdarbības paaudzēm. |
| --- | --- |

2.1

Līdz ar iepriekšējo Komitejas atzinumu par uzņēmējdarbību Eiropā Zaļajā grāmatā, šis atzinums tiecas veicināt iesākto pasākumu darbību un stimulēt uzņēmējdarbību. To tiecas paveikt, nodrošinot dažus vispārējos komentārus un precīzāku darbības plāna analīzi. Tad atzinums pārstāvēs konstruktīvu komitejas ieteikumu virkni par to, kā šo iniciatīvu var pārvērst reālistiskās, taustāmās iniciatīvās, kas dos labumu pašreizējām un turpmākajām Eiropas uzņēmējdarbības paaudzēm.

3.   Vispārējie komentāri par darbības plānu: vai tas sasniedza savus uzstādītos mērķus “stratēģiskā uzņēmējdarbības veicināšanas satvara” nodrošināšanā?

| 3.1 | Uzņēmējdarbība Eiropā Zaļajā grāmatā uzrāda skaidru jautājumu novērtējumu un uzņēmējdarbības pieaugošā līmeņa ES izaicinājuma apjomu. Komitejas atzinums to atzīst un apsveic Komisiju Zaļās grāmatas dēļ un izrietošo atklāto un konsekvento konsultācijas procesu. |
| --- | --- |

3.1

Uzņēmējdarbība Eiropā Zaļajā grāmatā uzrāda skaidru jautājumu novērtējumu un uzņēmējdarbības pieaugošā līmeņa ES izaicinājuma apjomu. Komitejas atzinums to atzīst un apsveic Komisiju Zaļās grāmatas dēļ un izrietošo atklāto un konsekvento konsultācijas procesu.

| 3.2 | Pamatojies uz Zaļo grāmatu, darbības plāns nodrošina turpmāko Eiropas uzņēmējdarbības izaicinājuma veida analīzi. Darbības plāna mērķi ir attaisnojami ambiciozi, bet ir apvienoti ar nenosakāmiem mērķiem. Vispārējā iespaidā tas ir neskaidrs un konservatīvs dokuments. Ir mazpamanāma Zaļajā grāmatā un atklātajās konsultācijās paustā jaunrade, un tā vietā bieži tiek citētas jau pastāvošas iniciatīvas. Tas piedāvā tikai dažus īstenošanas mehānismus, bez tam tas nenorāda konkrētu atbildību par īstenošanu kā arī nenosaka pārraudzības un novērtēšanas procesu. |
| --- | --- |

3.2

Pamatojies uz Zaļo grāmatu, darbības plāns nodrošina turpmāko Eiropas uzņēmējdarbības izaicinājuma veida analīzi. Darbības plāna mērķi ir attaisnojami ambiciozi, bet ir apvienoti ar nenosakāmiem mērķiem. Vispārējā iespaidā tas ir neskaidrs un konservatīvs dokuments. Ir mazpamanāma Zaļajā grāmatā un atklātajās konsultācijās paustā jaunrade, un tā vietā bieži tiek citētas jau pastāvošas iniciatīvas. Tas piedāvā tikai dažus īstenošanas mehānismus, bez tam tas nenorāda konkrētu atbildību par īstenošanu kā arī nenosaka pārraudzības un novērtēšanas procesu.

| 3.3 | Viens no galvenajiem punktiem, kas izrietēja diskusiju laikā, veidojot Zaļās grāmatas projektu un turpmāko konsultāciju laikā, bija plašais politisko jomu loks, kas ietekmē uzņēmējus un no tā izrietošā nepieciešamība pēc horizontālas pieejas, lai risinātu atklātos izaicinājumus. No darbības plāna neizriet, ka Komisijas dienesti šai iniciatīvai sniedz ko vairāk kā tikai simbolisku atbalstu, neraugoties uz Uzņēmumu DG vai dalībvalstu administrācijām. Negūstot šāda veida atbalstu, darbības plānam var būt tikai minimāla ietekme. |
| --- | --- |

3.3

Viens no galvenajiem punktiem, kas izrietēja diskusiju laikā, veidojot Zaļās grāmatas projektu un turpmāko konsultāciju laikā, bija plašais politisko jomu loks, kas ietekmē uzņēmējus un no tā izrietošā nepieciešamība pēc horizontālas pieejas, lai risinātu atklātos izaicinājumus. No darbības plāna neizriet, ka Komisijas dienesti šai iniciatīvai sniedz ko vairāk kā tikai simbolisku atbalstu, neraugoties uz Uzņēmumu DG vai dalībvalstu administrācijām. Negūstot šāda veida atbalstu, darbības plānam var būt tikai minimāla ietekme.

| 3.4 | Komisija saņēma 259 atbildes uz šo konsultāciju. Tomēr komiteja atzina Komisijas izrādīto caurspīdīgumu, publicējot visu saņemto savā mājas lapā; darbības plāns deva ļoti maz specifiskas atsauces uz iesniegtajiem komentāriem un lasītājam nav skaidrs, kā atbildes tika analizētas un iesaistītas. Attēlojot šī uzdevuma un izraisītās intereses visā Eiropā apjomu, tas nebūtu prātīgi, ja šīs atbildes netiktu rūpīgi izskatītas un, ja tās bija rūpīgi izskatītas, tad darbības plānam tas būtu jāattēlo. |
| --- | --- |

3.4

Komisija saņēma 259 atbildes uz šo konsultāciju. Tomēr komiteja atzina Komisijas izrādīto caurspīdīgumu, publicējot visu saņemto savā mājas lapā; darbības plāns deva ļoti maz specifiskas atsauces uz iesniegtajiem komentāriem un lasītājam nav skaidrs, kā atbildes tika analizētas un iesaistītas. Attēlojot šī uzdevuma un izraisītās intereses visā Eiropā apjomu, tas nebūtu prātīgi, ja šīs atbildes netiktu rūpīgi izskatītas un, ja tās bija rūpīgi izskatītas, tad darbības plānam tas būtu jāattēlo.

| 3.5 | Darbības plāns varētu apstiprināt MVU heterogēnumu un atzīt, ka šī dažādība prasa pēc uz mērķa vērstiem un nevis vispārēji ieturētiem politiskiem risinājumiem. Piemēram, nesenais Komisijas paziņojums par “Eiropas kopuzņēmumu veicināšanu” (3) apstiprināja kooperatīvu veicināšanas Eiropā nepieciešamību. Attiecīgā saistošā norāde par sociālekonomisko uzņēmumu specifisko lomu būtu jāiekļauj darbības plānā (4). Bez tam, pašnodarbināto vajadzības atšķiras no kapitāla sabiedrību vajadzībām (5). Darbības plānam būtu jāņem vērā gan šī uzņēmuma īpašuma forma, gan arī nepieciešamība pēc mērķtiecīgas pieejas uzņēmumiem ar īpašām vajadzībām un pazīmēm, piemēram, inovatīviem uzsākošiem uzņēmumiem vai jau iedibinātiem, tradicionāliem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

3.5

Darbības plāns varētu apstiprināt MVU heterogēnumu un atzīt, ka šī dažādība prasa pēc uz mērķa vērstiem un nevis vispārēji ieturētiem politiskiem risinājumiem. Piemēram, nesenais Komisijas paziņojums par “Eiropas kopuzņēmumu veicināšanu” (3) apstiprināja kooperatīvu veicināšanas Eiropā nepieciešamību. Attiecīgā saistošā norāde par sociālekonomisko uzņēmumu specifisko lomu būtu jāiekļauj darbības plānā (4). Bez tam, pašnodarbināto vajadzības atšķiras no kapitāla sabiedrību vajadzībām (5). Darbības plānam būtu jāņem vērā gan šī uzņēmuma īpašuma forma, gan arī nepieciešamība pēc mērķtiecīgas pieejas uzņēmumiem ar īpašām vajadzībām un pazīmēm, piemēram, inovatīviem uzsākošiem uzņēmumiem vai jau iedibinātiem, tradicionāliem uzņēmumiem.

| 3.6 | Komiteja pamato, ka ir arī svarīgi veicināt uzņēmējdarbības mentalitāti sabiedriskajā sektorā. Darbības plānā uzsvars gan ir likts uz uzņēmējdarbības iniciatīvām dibināšanas, vadīšanas un attīstīšanas formā, tomēr būtu jāatzīmē, ka ir nepieciešamība stimulēt attieksmi pret uzņēmējdarbību arī valsts administrācijā. |
| --- | --- |

3.6

Komiteja pamato, ka ir arī svarīgi veicināt uzņēmējdarbības mentalitāti sabiedriskajā sektorā. Darbības plānā uzsvars gan ir likts uz uzņēmējdarbības iniciatīvām dibināšanas, vadīšanas un attīstīšanas formā, tomēr būtu jāatzīmē, ka ir nepieciešamība stimulēt attieksmi pret uzņēmējdarbību arī valsts administrācijā.

3.7   Struktūra

| 3.7.1 | Šajā atzinumā par Zaļo grāmatu komiteja ieteica to, “ka darbības plāns sadala savu saturu divās atšķirīgās zonās:






  — | Lai veicinātu uzņēmējdarbības garu: šai darbībai ir jābūt vērstai uz uzņēmējdarbības kultūras attīstību, uz uzņēmēju reputācijas ”atjaunošanu“ un uzlabošanu starp potenciālajiem uzņēmējiem skolās, universitātēs un ģimenes lokā, kā arī valsts dienestos un privātajos dienestos, īpaši finansiālajās iestādēs un Eiropas un dalībvalstu administrācijās; |
| --- | --- | --- |

3.7.1

Šajā atzinumā par Zaļo grāmatu komiteja ieteica to, “ka darbības plāns sadala savu saturu divās atšķirīgās zonās:

—

Lai veicinātu uzņēmējdarbības garu: šai darbībai ir jābūt vērstai uz uzņēmējdarbības kultūras attīstību, uz uzņēmēju reputācijas ”atjaunošanu“ un uzlabošanu starp potenciālajiem uzņēmējiem skolās, universitātēs un ģimenes lokā, kā arī valsts dienestos un privātajos dienestos, īpaši finansiālajās iestādēs un Eiropas un dalībvalstu administrācijās;

| — | Izveidojot vidi, kas iedrošinātu uzņēmējdarbību: tas ir vērsts, lai formulētu darbības pasākumu programmas un lai iedrošinātu darījumu aktivitāti, atbildot uz Zaļajā grāmatā esošajiem desmit jautājumiem (6).” |
| --- | --- |

—

Izveidojot vidi, kas iedrošinātu uzņēmējdarbību: tas ir vērsts, lai formulētu darbības pasākumu programmas un lai iedrošinātu darījumu aktivitāti, atbildot uz Zaļajā grāmatā esošajiem desmit jautājumiem (6).”

| 3.7.2 | Komiteja vispārēji piekrīt tām zonām, kas ir pārklātas piecu stratēģiju politikas jomās, bet pagaidām ir nobažījusies par īpašo katrā zonā ieskicēto darbību trūkumu. Turklāt komiteja uzstās uz to, ka divu atzaru augstāk minētā pieeja būtu krietni atbilstošāka nekā mazliet patvaļīgā šo piecu stratēģisko politiku jomu daba. Izskatās, ka šīs piecas politiskās jomas ir pretrunīgas un ka tās daļēji sakrīt un iekļauj četrus lielus izaicinājumus un vienu īpašu jautājumu (uzlabot piekļuvi finansēm). |
| --- | --- |

3.7.2

Komiteja vispārēji piekrīt tām zonām, kas ir pārklātas piecu stratēģiju politikas jomās, bet pagaidām ir nobažījusies par īpašo katrā zonā ieskicēto darbību trūkumu. Turklāt komiteja uzstās uz to, ka divu atzaru augstāk minētā pieeja būtu krietni atbilstošāka nekā mazliet patvaļīgā šo piecu stratēģisko politiku jomu daba. Izskatās, ka šīs piecas politiskās jomas ir pretrunīgas un ka tās daļēji sakrīt un iekļauj četrus lielus izaicinājumus un vienu īpašu jautājumu (uzlabot piekļuvi finansēm).

| 3.7.3 | Tomēr, lai nodrošinātu konsekvenci nākamajā šī atzinuma nodaļā, īpaši komentāri par darbības plānu tiks sadalīti tajās pašās piecās jomās. |
| --- | --- |

3.7.3

Tomēr, lai nodrošinātu konsekvenci nākamajā šī atzinuma nodaļā, īpaši komentāri par darbības plānu tiks sadalīti tajās pašās piecās jomās.

| 3.7.4 | Komiteja uzskata, ka Komisijas dokuments ieskicē vispārējo darba kārtību. Nākamajam posmam ir jāattīsta īpašās darbības un politikas, novērošanu un pārskatīšanas mehānismus, kā arī jānosaka parametri un dati uzņēmējspējas iniciatīvām, lai nodrošinātu progresu. |
| --- | --- |

3.7.4

Komiteja uzskata, ka Komisijas dokuments ieskicē vispārējo darba kārtību. Nākamajam posmam ir jāattīsta īpašās darbības un politikas, novērošanu un pārskatīšanas mehānismus, kā arī jānosaka parametri un dati uzņēmējspējas iniciatīvām, lai nodrošinātu progresu.

4.   Īpašie komentāri par piecām stratēģiskajām prioritātēm

| 4.1 | Komiteja saskata īpašo prioritāšu daudzumu saskaņā ar katru piecu stratēģisko prioritāšu jomu. |
| --- | --- |

4.1

Komiteja saskata īpašo prioritāšu daudzumu saskaņā ar katru piecu stratēģisko prioritāšu jomu.

4.1.1   Uzņēmējdarbības mentalitātes veicināšana

| 4.1.1.1 | Tam ir jābūt ilgtermiņa mērķim un tas iesaista daudzas instances daudzos dažādos līmeņos. Uzņēmumu DG ir nepieciešams Izglītības un kultūras DG atbalsts, kā arī nacionālo un apakšnacionālo aģentūru atbalsts, kas ir iesaistītas izglītības politikas formulēšanā un īstenošanā. |
| --- | --- |

4.1.1.1

Tam ir jābūt ilgtermiņa mērķim un tas iesaista daudzas instances daudzos dažādos līmeņos. Uzņēmumu DG ir nepieciešams Izglītības un kultūras DG atbalsts, kā arī nacionālo un apakšnacionālo aģentūru atbalsts, kas ir iesaistītas izglītības politikas formulēšanā un īstenošanā.

| 4.1.1.2 | Kā to uzsver Zaļā grāmata, uzņēmējus motivē visdažādākās ambīcijas, piemēram, tādas kā finansiālais ieguvums, neatkarība vai apmierinājums ar darbu. Lai arī kāda būtu motivācija, ir būtiski, lai potenciālie un esošie uzņēmēji atzītu sociālo atbildību, kas ir uzņēmuma vadības nozīmīga sastāvdaļa. |
| --- | --- |

4.1.1.2

Kā to uzsver Zaļā grāmata, uzņēmējus motivē visdažādākās ambīcijas, piemēram, tādas kā finansiālais ieguvums, neatkarība vai apmierinājums ar darbu. Lai arī kāda būtu motivācija, ir būtiski, lai potenciālie un esošie uzņēmēji atzītu sociālo atbildību, kas ir uzņēmuma vadības nozīmīga sastāvdaļa.

| 4.1.1.3 | Komiteja atbalsta darbības plāna ieteikumus attiecībā uz jauniešiem, bet arī uzsver demogrāfiski nosacīto pieaugošo iedzīvotāju novecošanos Eiropā. Būtu slikti, ja nenodrošinātu vidi, kas dotu iespēju vecākiem iedzīvotājiem, kuriem ir nepieciešamie priekšnosacījumi (iemaņas, vadības pieredze, kapitāls utt.), nodibināt un vadīt uzņēmumu. |
| --- | --- |

4.1.1.3

Komiteja atbalsta darbības plāna ieteikumus attiecībā uz jauniešiem, bet arī uzsver demogrāfiski nosacīto pieaugošo iedzīvotāju novecošanos Eiropā. Būtu slikti, ja nenodrošinātu vidi, kas dotu iespēju vecākiem iedzīvotājiem, kuriem ir nepieciešamie priekšnosacījumi (iemaņas, vadības pieredze, kapitāls utt.), nodibināt un vadīt uzņēmumu.

| 4.1.1.4 | Komiteja arī apsveic, ka darbības plānā uzsvars tiek likts uz spacifiskajām uzņēmēju sieviešu vajadzībām. Sievietes, kuras vēlas attīstīt uzņēmējdarbību, saskaras ar īpašiem praktiskiem, ekonomiskiem un kulturāliem izaicinājumiem, kas katrā dalībvalstī ir ļoti atšķirīgi. Valsts iestādes var šos izaicinājumus labāk novērtēt un ņemt vērā, ja tās iesaista veiksmīgas un neveiksmīgas uzņēmējas politikas veidošanas procesā. |
| --- | --- |

4.1.1.4

Komiteja arī apsveic, ka darbības plānā uzsvars tiek likts uz spacifiskajām uzņēmēju sieviešu vajadzībām. Sievietes, kuras vēlas attīstīt uzņēmējdarbību, saskaras ar īpašiem praktiskiem, ekonomiskiem un kulturāliem izaicinājumiem, kas katrā dalībvalstī ir ļoti atšķirīgi. Valsts iestādes var šos izaicinājumus labāk novērtēt un ņemt vērā, ja tās iesaista veiksmīgas un neveiksmīgas uzņēmējas politikas veidošanas procesā.

| 4.1.1.5 | Dažu dalībvalstu skolās pastāv senas uzņēmējdarbības programmu tradīcijas. Nav nepieciešamības atkārtoti izgudrot velosipēdu un darbības plānam ir jābūt balstītam uz pozitīvas pieredzes analīzes, domu apmaiņas un iedibināšanas iedrošināšanas pamata. Komisija 90. gados šajā jomā koordinēja vairākus vērtīgus VISLABĀKOS projektus un sekojošie rezultāti un ieteikumi varētu būt ļoti vērtīgi, izveidojot pasākumus darbības plāna ietvarā. |
| --- | --- |

4.1.1.5

Dažu dalībvalstu skolās pastāv senas uzņēmējdarbības programmu tradīcijas. Nav nepieciešamības atkārtoti izgudrot velosipēdu un darbības plānam ir jābūt balstītam uz pozitīvas pieredzes analīzes, domu apmaiņas un iedibināšanas iedrošināšanas pamata. Komisija 90. gados šajā jomā koordinēja vairākus vērtīgus VISLABĀKOS projektus un sekojošie rezultāti un ieteikumi varētu būt ļoti vērtīgi, izveidojot pasākumus darbības plāna ietvarā.

| 4.1.1.6 | Mehānismiem, lai turpmāk veicinātu uzņēmējdarbības dalības organizāciju iesaisti projektos ar skolām, būtu jābūt veidotiem jaunās Komisijas daudzgadējas programmas MVU 2006.-2010. gadam ietvaros. |
| --- | --- |

4.1.1.6

Mehānismiem, lai turpmāk veicinātu uzņēmējdarbības dalības organizāciju iesaisti projektos ar skolām, būtu jābūt veidotiem jaunās Komisijas daudzgadējas programmas MVU 2006.-2010. gadam ietvaros.

| 4.1.1.7 | Izveidot stiprāk izteiktu uzņēmēju sabiedrību Eiropā nav tikai nākošo uzņēmēju veicināšanas jautājums. Šī politika kritīs neauglīgā augsnē, ja Eiropa arī neizveidos vidi, kas pieļaus potenciālo uzņēmēju uzplaukumu. Šajā sakarā ir jāveic pasākumi, kas skar daudz plašāku dalībnieku loku uzņēmejdarbības pasaulē privātajā un valsts sektorā un plašākā sabiedrībā, lai tie izprastu uzņēmējdarbības iniciatīvas un aizstāvētu tās. Tādēļ valsts sektora ierēdņiem, kuri vēlas efektīvi veikt savu darbu, kā arī tiem, kuri piedalās uzņēmumu vadībā, ir jāiemanto uzņēmējdarbības iniciatīvas. |
| --- | --- |

4.1.1.7

Izveidot stiprāk izteiktu uzņēmēju sabiedrību Eiropā nav tikai nākošo uzņēmēju veicināšanas jautājums. Šī politika kritīs neauglīgā augsnē, ja Eiropa arī neizveidos vidi, kas pieļaus potenciālo uzņēmēju uzplaukumu. Šajā sakarā ir jāveic pasākumi, kas skar daudz plašāku dalībnieku loku uzņēmejdarbības pasaulē privātajā un valsts sektorā un plašākā sabiedrībā, lai tie izprastu uzņēmējdarbības iniciatīvas un aizstāvētu tās. Tādēļ valsts sektora ierēdņiem, kuri vēlas efektīvi veikt savu darbu, kā arī tiem, kuri piedalās uzņēmumu vadībā, ir jāiemanto uzņēmējdarbības iniciatīvas.

| 4.1.1.8 | Komiteja uzskata, ka politikām būtu jācenšas uzsvērt uzņēmējdarbību, samazinot saskatītās un reālās barjeras starp uzņēmējiem un atlikušo sabiedrību. Mūsdienu darba sistēma atļauj cilvēkiem mēģināt dažādus ekonomiskās līdzdalības veidus un pārslēgties no nodarbinātā statusu uz pašnodarbināto vai darba devēju un tad atkal relatīvi viegli atpakaļ. Tāpēc daudziem cilvēkiem būtu jāuzlūko uzņēmējdarbība vai nu kā ilgtermiņa vai īstermiņa iespēja. Tam būs divkārša priekšrocība, iedrošinot vairāk cilvēku apsvērt uzņēmējdarbības vadību kā pozitīvu iespēju un uzlabojot attieksmi pret uzņēmējiem starp visa veida būtiskām iesaistītajām pusēm. Veidojot šāda veida vidi, ir jāvērš uzmanība uz spēju reģistrēt un atcelt uzņēmuma reģistrāciju ar iespējami minimālām birokrātiskām darbībām. Īpaši akūta šī nepieciešamība ir dažās jaunajās dalībvalstīs, kur pāriešana no pašnodarbinātības uz atkarīgu nodarbinātību ir saistīta ar ļoti lielām administratīvām problēmām un ieiešana pašnodarbinātībā ir saistīta ar lieliem birokrātiskiem šķeršļiem. |
| --- | --- |

4.1.1.8

Komiteja uzskata, ka politikām būtu jācenšas uzsvērt uzņēmējdarbību, samazinot saskatītās un reālās barjeras starp uzņēmējiem un atlikušo sabiedrību. Mūsdienu darba sistēma atļauj cilvēkiem mēģināt dažādus ekonomiskās līdzdalības veidus un pārslēgties no nodarbinātā statusu uz pašnodarbināto vai darba devēju un tad atkal relatīvi viegli atpakaļ. Tāpēc daudziem cilvēkiem būtu jāuzlūko uzņēmējdarbība vai nu kā ilgtermiņa vai īstermiņa iespēja. Tam būs divkārša priekšrocība, iedrošinot vairāk cilvēku apsvērt uzņēmējdarbības vadību kā pozitīvu iespēju un uzlabojot attieksmi pret uzņēmējiem starp visa veida būtiskām iesaistītajām pusēm. Veidojot šāda veida vidi, ir jāvērš uzmanība uz spēju reģistrēt un atcelt uzņēmuma reģistrāciju ar iespējami minimālām birokrātiskām darbībām. Īpaši akūta šī nepieciešamība ir dažās jaunajās dalībvalstīs, kur pāriešana no pašnodarbinātības uz atkarīgu nodarbinātību ir saistīta ar ļoti lielām administratīvām problēmām un ieiešana pašnodarbinātībā ir saistīta ar lieliem birokrātiskiem šķeršļiem.

| 4.1.1.9 | Vienlaikus institūcijām un citiem iesaistītajiem aktieriem ir jānodrošina, ka atvieglotā pāreja starp dažādām nodarbinātības formām nenoved pie nekorektas izmantošanas. Lai sasniegtu līdzsvaru, ir svarīgi, lai darba ņēmēji vai bezdarbnieki bez to labākās zināšanas netiek pierunāti vai spiesti uz pašnodarbinātibu, un mazāk skrupulozi uzņemēji neizvairās no atbildības darba ņēmēju priekšā (7). |
| --- | --- |

4.1.1.9

Vienlaikus institūcijām un citiem iesaistītajiem aktieriem ir jānodrošina, ka atvieglotā pāreja starp dažādām nodarbinātības formām nenoved pie nekorektas izmantošanas. Lai sasniegtu līdzsvaru, ir svarīgi, lai darba ņēmēji vai bezdarbnieki bez to labākās zināšanas netiek pierunāti vai spiesti uz pašnodarbinātibu, un mazāk skrupulozi uzņemēji neizvairās no atbildības darba ņēmēju priekšā (7).

4.1.2   Iedrošināt vairāk cilvēku kļūt par uzņēmējiem

| 4.1.2.1 | Darbības plāns labi nosedz centrālo līdzsvara starp risku un ienākumiem jautājumu. |
| --- | --- |

4.1.2.1

Darbības plāns labi nosedz centrālo līdzsvara starp risku un ienākumiem jautājumu.

| 4.1.2.2 | Komiteja ar prieku gaida Komisijas gaidāmo paziņojumu par uzņēmējdarbības pārnesi. Tiek paredzēts, kas tas balstās uz vērtīgo 2002. gada maija VISLABĀKO ziņojumu un turpina mērķi stiprāk piesaistīt dalībvalstu pārvaldes kā arī finansu pasauli šai svarīgajai politikas jomai. Ir nepieciešams risināt dažas specifiskas problēmas, lai sekmētu pārneses un pēc iespējas maksimizētu uzņēmumu secīguma iespējas. Konkrēti nodokļu režīmus, mantojuma nodokļus, mantojuma likumdošanu un uzņēmumu likumus – tas viss pašlaik traucē uzņēmējdarbības panākumiem un tas būtu jāpārskata. |
| --- | --- |

4.1.2.2

Komiteja ar prieku gaida Komisijas gaidāmo paziņojumu par uzņēmējdarbības pārnesi. Tiek paredzēts, kas tas balstās uz vērtīgo 2002. gada maija VISLABĀKO ziņojumu un turpina mērķi stiprāk piesaistīt dalībvalstu pārvaldes kā arī finansu pasauli šai svarīgajai politikas jomai. Ir nepieciešams risināt dažas specifiskas problēmas, lai sekmētu pārneses un pēc iespējas maksimizētu uzņēmumu secīguma iespējas. Konkrēti nodokļu režīmus, mantojuma nodokļus, mantojuma likumdošanu un uzņēmumu likumus – tas viss pašlaik traucē uzņēmējdarbības panākumiem un tas būtu jāpārskata.

| 4.1.2.3 | Darbības plāns tieši uzsver uzņēmējdarbības neveiksmes iezīmi kā nozīmīgu barjeru palielinātai uzņēmējdarbībai. Šis izaicinājums var daļēji tikt risināts ar veiksmīgu stratēģiju padarot sabiedrību jūtīgāku pret uzņēmējdarbības iniciatīvām. Tomēr krietni lielāku uzmanību būtu jāpievērš finansiālo institūciju attieksmei, kurai būtu jābūt krietni elastīgākai pret individuālām personām tobrīd, kad ir runa par uzņēmējdarbības slēgšanu. Komiteja ieteiktu, lai Komisija vēršas pie finansiālām institūcijām ar pierādījumiem, kas demonstrē, ka uzņēmējiem ar iepriekšēju (veiksmīgu vai neveiksmīgu) pieredzi jaunos projektos ir lielākas panākumu iespējas. |
| --- | --- |

4.1.2.3

Darbības plāns tieši uzsver uzņēmējdarbības neveiksmes iezīmi kā nozīmīgu barjeru palielinātai uzņēmējdarbībai. Šis izaicinājums var daļēji tikt risināts ar veiksmīgu stratēģiju padarot sabiedrību jūtīgāku pret uzņēmējdarbības iniciatīvām. Tomēr krietni lielāku uzmanību būtu jāpievērš finansiālo institūciju attieksmei, kurai būtu jābūt krietni elastīgākai pret individuālām personām tobrīd, kad ir runa par uzņēmējdarbības slēgšanu. Komiteja ieteiktu, lai Komisija vēršas pie finansiālām institūcijām ar pierādījumiem, kas demonstrē, ka uzņēmējiem ar iepriekšēju (veiksmīgu vai neveiksmīgu) pieredzi jaunos projektos ir lielākas panākumu iespējas.

| 4.1.2.4 | Šajā procesā ir nozīmīgi, lai būtu sasniegts līdzsvars: no vienas puses, “godīgi” neveiksmē kritušiem uzņēmējiem dodot iespēju jaunam sākumam, no otras puses, ir jāaizliedz nelegālas prakses. Rezultātā bankrota likumam nebūtu jābūt tik stigmatizējošam, bet krietni caurspīdīgākam. |
| --- | --- |

4.1.2.4

Šajā procesā ir nozīmīgi, lai būtu sasniegts līdzsvars: no vienas puses, “godīgi” neveiksmē kritušiem uzņēmējiem dodot iespēju jaunam sākumam, no otras puses, ir jāaizliedz nelegālas prakses. Rezultātā bankrota likumam nebūtu jābūt tik stigmatizējošam, bet krietni caurspīdīgākam.

| 4.1.2.5 | Komitejai gan darba plānā trūkst detalizēts ieplānoto specifisko pasākumu apraksts, bet tā apsveic norādi uz tālākiem Komisijas un dalībvalstu darbiem uzņēmēju sociālās apdrošināšanas sistēmu jautājumā. |
| --- | --- |

4.1.2.5

Komitejai gan darba plānā trūkst detalizēts ieplānoto specifisko pasākumu apraksts, bet tā apsveic norādi uz tālākiem Komisijas un dalībvalstu darbiem uzņēmēju sociālās apdrošināšanas sistēmu jautājumā.

4.1.3   Virzot uzņēmējus uz izaugsmi un konkurētspēju

| 4.1.3.1 | Izpēte atklāj, ka uzņēmējiem ir nepieciešama apmācība un atbalsts, īpaši mārketingā. Ir arī bijusi nozīmīga attīstība zināšanu nodēvē MVU ar praksēm un spēcīgākām saitēm starp pētniecības institūtiem un MVU kopienu. Darbaudzinātāju programmas, kurās jauni uzņēmumi/uzņēmēji var mācīties no pieredzējušajiem kolēģiem, būtu jāpaplašina un jāatbalsta. |
| --- | --- |

4.1.3.1

Izpēte atklāj, ka uzņēmējiem ir nepieciešama apmācība un atbalsts, īpaši mārketingā. Ir arī bijusi nozīmīga attīstība zināšanu nodēvē MVU ar praksēm un spēcīgākām saitēm starp pētniecības institūtiem un MVU kopienu. Darbaudzinātāju programmas, kurās jauni uzņēmumi/uzņēmēji var mācīties no pieredzējušajiem kolēģiem, būtu jāpaplašina un jāatbalsta.

4.1.4   Uzlabot finanšu plūsmu

| 4.1.4.1 | Komiteja atbalsta ierosinājumu iedrošināt dalībvalstis par pozitīvās pieredzes apmaiņu un izstrādāt darbības plānu par elektronisko pasūtījumu nodošanu. |
| --- | --- |

4.1.4.1

Komiteja atbalsta ierosinājumu iedrošināt dalībvalstis par pozitīvās pieredzes apmaiņu un izstrādāt darbības plānu par elektronisko pasūtījumu nodošanu.

| 4.1.4.2 | Saistībā ar pieeju finansējumam, Komiteja iesaka sekot vispārējai pieejai, iekļaujot:






  — | veicināt uzņēmēju darījumu izpratni, lai izprastu, kas ir nepieciešams uz izaugsmi orientēta finansējuma nodrošināšanai. Šo uzdevumu varētu veikt atzīti uzņēmēju atbalsta tīkli. |
| --- | --- | --- |

4.1.4.2

Saistībā ar pieeju finansējumam, Komiteja iesaka sekot vispārējai pieejai, iekļaujot:

—

veicināt uzņēmēju darījumu izpratni, lai izprastu, kas ir nepieciešams uz izaugsmi orientēta finansējuma nodrošināšanai. Šo uzdevumu varētu veikt atzīti uzņēmēju atbalsta tīkli.

| — | palielināt finansiālo institūciju jūtīgumu pret uzņēmējdarbības nepieciešamību, kam nepieciešamas izaugsmi veicinošas un atbalstošas iespējas. Tas savukārt prasa pēc labākas uzņēmējdarbības iniciatīvas sapratnes veicināšanas finansu sektorā. |
| --- | --- |

—

palielināt finansiālo institūciju jūtīgumu pret uzņēmējdarbības nepieciešamību, kam nepieciešamas izaugsmi veicinošas un atbalstošas iespējas. Tas savukārt prasa pēc labākas uzņēmējdarbības iniciatīvas sapratnes veicināšanas finansu sektorā.

| — | padarīt pieejamus valsts pasūtījumus mazajiem uzņēmumiem. Šī ir vistiešākā pasākumu forma pieprasījuma pusē valst sektorā. Kā komiteja konstatē atzinumā par Zaļo grāmatu, daudzi šķēršļi ierobežo nelielu firmu pieeju valsts pasūtījumiem (8), iekams valsts pārvaldes līdzīgi sastopas ar administratīvajiem šķēršļiem. Tomēr iespējamās priekšrocības abām pusēm un ekonomikai attaisno tālākas pārdomas un pasākumus šajā jomā. ASV nodrošina pozitīvu modeli, kur federālie departamenti un aģentūras cenšas vismaz 23 % valstisko pasūtījumu nodot maziem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

—

padarīt pieejamus valsts pasūtījumus mazajiem uzņēmumiem. Šī ir vistiešākā pasākumu forma pieprasījuma pusē valst sektorā. Kā komiteja konstatē atzinumā par Zaļo grāmatu, daudzi šķēršļi ierobežo nelielu firmu pieeju valsts pasūtījumiem (8), iekams valsts pārvaldes līdzīgi sastopas ar administratīvajiem šķēršļiem. Tomēr iespējamās priekšrocības abām pusēm un ekonomikai attaisno tālākas pārdomas un pasākumus šajā jomā. ASV nodrošina pozitīvu modeli, kur federālie departamenti un aģentūras cenšas vismaz 23 % valstisko pasūtījumu nodot maziem uzņēmumiem.

| — | vienkāršot un samazināt nodokļu atbilstību. Lai gan darbības plāns izvirza dažas interesantas domas šajā ziņā, tas vēl nav atbilstoši pārdomāts. Komiteja atzīst, ka konkrētu jautājumu īstenošanas kompetence iekļaujas nacionālajās un dažos gadījumos reģionālajās vai pat vietējās varas iestādēs. Komiteja vairākkārt atkārto savu prasību par nodokļu atvieglojumiem peļņas atkārtotai investēšanai
   (9), kas netiek pieminēts darbības plānā. |
| --- | --- |

—

vienkāršot un samazināt nodokļu atbilstību. Lai gan darbības plāns izvirza dažas interesantas domas šajā ziņā, tas vēl nav atbilstoši pārdomāts. Komiteja atzīst, ka konkrētu jautājumu īstenošanas kompetence iekļaujas nacionālajās un dažos gadījumos reģionālajās vai pat vietējās varas iestādēs. Komiteja vairākkārt atkārto savu prasību par nodokļu atvieglojumiem peļņas atkārtotai investēšanai
   (9), kas netiek pieminēts darbības plānā.

4.1.5   Izveidot MVU draudzīgāku vadības un administratīvo satvaru

| 4.1.5.1 | Komitejas atzinums par Zaļo grāmatu uzsvēra nepieciešamību pēc politiskām iespējām mazo uzņēmumu atbalstam, lai tie tiktu “iekļauti horizontāli visās nozīmīgās politikas jomās (nodarbinātība, nodokļi, apkārtējā vide, vispārējā un profesionālā izglītība utt.) un vertikāli visos politikas veidošanas līmeņos” (10). Neskatoties uz daudzsološo 2002. gada jūnija Labākas likumdošanas paketi, daudzi Komisijas dienesti joprojām neizstrādā atbilstošu novērtējumu par politikas priekšlikumu ietekmi uz MVU vai citām skartajām pusēm. Sekojoši komiteja atbalsta neseno prasījumu pēc Eiropas Komisijas viceprezidenta ar tiešu kompetenci regulējamās jomas reformu pārraudzībai. |
| --- | --- |

4.1.5.1

Komitejas atzinums par Zaļo grāmatu uzsvēra nepieciešamību pēc politiskām iespējām mazo uzņēmumu atbalstam, lai tie tiktu “iekļauti horizontāli visās nozīmīgās politikas jomās (nodarbinātība, nodokļi, apkārtējā vide, vispārējā un profesionālā izglītība utt.) un vertikāli visos politikas veidošanas līmeņos” (10). Neskatoties uz daudzsološo 2002. gada jūnija Labākas likumdošanas paketi, daudzi Komisijas dienesti joprojām neizstrādā atbilstošu novērtējumu par politikas priekšlikumu ietekmi uz MVU vai citām skartajām pusēm. Sekojoši komiteja atbalsta neseno prasījumu pēc Eiropas Komisijas viceprezidenta ar tiešu kompetenci regulējamās jomas reformu pārraudzībai.

| 4.1.5.2 | Joprojām pastāv lielas iespējas tiesisko priekšrakstu seku paredzēšanas procesa uzlabošanā ne tikai Komisijā, bet arī Parlamentā un Padomē. |
| --- | --- |

4.1.5.2

Joprojām pastāv lielas iespējas tiesisko priekšrakstu seku paredzēšanas procesa uzlabošanā ne tikai Komisijā, bet arī Parlamentā un Padomē.

| 4.1.5.3 | Komiteja nožēlo, ka vairs netiek iekļauta norāde uz
  “think-small-first”
  (vispirms domāt mazās dimensijās) pieeju, pēc kuras pie noteikumu un tiesisko priekšrakstu izstrādāšanas tiek ņemtas vērā mazu uzņēmumu iezīmes un nepieciešamības. Centrālais punkts šeit ir uz mikro un maziem uzņēmumiem vērsts visu jauno un jau eksistējošo tiesisko priekšrakstu seku izvērtējums. Ja šī pieeja tiktu pielietota visā ES politikas veidošanas procesā, tas būtu nozīmīgākais institūciju devums uzņēmējdarbības veicināšanā. |
| --- | --- |

4.1.5.3

Komiteja nožēlo, ka vairs netiek iekļauta norāde uz
  “think-small-first”
  (vispirms domāt mazās dimensijās) pieeju, pēc kuras pie noteikumu un tiesisko priekšrakstu izstrādāšanas tiek ņemtas vērā mazu uzņēmumu iezīmes un nepieciešamības. Centrālais punkts šeit ir uz mikro un maziem uzņēmumiem vērsts visu jauno un jau eksistējošo tiesisko priekšrakstu seku izvērtējums. Ja šī pieeja tiktu pielietota visā ES politikas veidošanas procesā, tas būtu nozīmīgākais institūciju devums uzņēmējdarbības veicināšanā.

| 4.1.5.4 | Nesenā 10 jaunu dalībvalstu ienākšana ES ir nozīmīgi palielinājusi MVU skaitu. Daudzi no tiem cīnās ar eksistējošajiem Kopienas tiesiskajiem priekšrakstiem un nevar pievērsties jaunu potenciālo likumdošanas priekšlikumu pārraudzībai. Tādēļ Komisijai būtu jābalstās uz dažādām atsevišķām iniciatīvām, kuru ietvarā vidējā slāņa domas tiktu ievāktas proaktīvā veidā. Kas ir vēl svarīgāk: ja ir jāizvairās no atsvešinātības un kultūras plaisas starp ES institūcijām un politikām no vienas puses un maziem uzņēmumiem no otras puses, Komisijas būtu jārāda, ka tā ņem vērā atgriezenisko saiti. |
| --- | --- |

4.1.5.4

Nesenā 10 jaunu dalībvalstu ienākšana ES ir nozīmīgi palielinājusi MVU skaitu. Daudzi no tiem cīnās ar eksistējošajiem Kopienas tiesiskajiem priekšrakstiem un nevar pievērsties jaunu potenciālo likumdošanas priekšlikumu pārraudzībai. Tādēļ Komisijai būtu jābalstās uz dažādām atsevišķām iniciatīvām, kuru ietvarā vidējā slāņa domas tiktu ievāktas proaktīvā veidā. Kas ir vēl svarīgāk: ja ir jāizvairās no atsvešinātības un kultūras plaisas starp ES institūcijām un politikām no vienas puses un maziem uzņēmumiem no otras puses, Komisijas būtu jārāda, ka tā ņem vērā atgriezenisko saiti.

| 4.1.5.5 | Komiteja uzsver efektīva dialoga starp Komisiju un MVU pārstāvjiem nozīmīgumu. MVU konsultācijai ar savu pārstāvošo organizāciju palīdzību ir jābūt centrālajai visām Komisijas konsultācijas darbībām. Lai to sekmētu un nodrošinātu, ka visi Komisijas dienesti pārzinātu MVU kopienas uzskatus, komiteja ieteiks, pamatoties uz MVU Sūtņa lomu un MVU komisāra nozīmēšanu jaunās Komisijas pakļautībā, kura galvenaus uzdevums būtu pārraudzīt think small first principa īstenošanu Komisijas darbā. |
| --- | --- |

4.1.5.5

Komiteja uzsver efektīva dialoga starp Komisiju un MVU pārstāvjiem nozīmīgumu. MVU konsultācijai ar savu pārstāvošo organizāciju palīdzību ir jābūt centrālajai visām Komisijas konsultācijas darbībām. Lai to sekmētu un nodrošinātu, ka visi Komisijas dienesti pārzinātu MVU kopienas uzskatus, komiteja ieteiks, pamatoties uz MVU Sūtņa lomu un MVU komisāra nozīmēšanu jaunās Komisijas pakļautībā, kura galvenaus uzdevums būtu pārraudzīt think small first principa īstenošanu Komisijas darbā.

| 4.1.5.6 | Tas pats dialoga princips ir piemērojams sociālajiem partneriem, kas nodarbojas ar daudziem nozīmīgiem jautājumiem nākotnes un esošajiem uzņēmējiem. Komiteja iesaka pārskatīt sociālo dialogu- galvenokārt ES līmenī, bet dažos gadījumos arī nacionālajā līmenī, lai apsvērtu, kā piešķirt atbilstošu līdzdalību arvien nozīmīgākajam un daudzveidīgajam vidējam slānim. |
| --- | --- |

4.1.5.6

Tas pats dialoga princips ir piemērojams sociālajiem partneriem, kas nodarbojas ar daudziem nozīmīgiem jautājumiem nākotnes un esošajiem uzņēmējiem. Komiteja iesaka pārskatīt sociālo dialogu- galvenokārt ES līmenī, bet dažos gadījumos arī nacionālajā līmenī, lai apsvērtu, kā piešķirt atbilstošu līdzdalību arvien nozīmīgākajam un daudzveidīgajam vidējam slānim.

| 4.1.5.7 | Saistībā ar priekšrakstiem par valsts palīdzību, komiteja apsveic instrumenta attīstīšanu, kas identificē palīdzību, kurai nav nozīmīga ietekme uz konkurenci. Piemēram, ir svarīgi, lai ar valsts palīdzību saistīti procesi nekavē mazu uzņēmumu inovatīvo ceļu paplašināšanu un īstenošanu finansu plaisu aizpildīšanai. |
| --- | --- |

4.1.5.7

Saistībā ar priekšrakstiem par valsts palīdzību, komiteja apsveic instrumenta attīstīšanu, kas identificē palīdzību, kurai nav nozīmīga ietekme uz konkurenci. Piemēram, ir svarīgi, lai ar valsts palīdzību saistīti procesi nekavē mazu uzņēmumu inovatīvo ceļu paplašināšanu un īstenošanu finansu plaisu aizpildīšanai.

5.   Ieteikumi, lai palielina pozitīvo darbības plāna ietekmi

| 5.1 | Komiteja pieprasa šādus procesuālus paskaidrojumus un/vai uzlabojumus: |
| --- | --- |

5.1

Komiteja pieprasa šādus procesuālus paskaidrojumus un/vai uzlabojumus:

| 5.1.1 | Saistītas uzņēmumu politikas pieejas: Komisijas ietvaros galvenā progresa vadības loma viennozīmīgi ir Uzņēmumu Generāldirekcijai. Darbības plāns skar visas Komisijas uzņēmumu politikas jomas un, kā komiteja jau savā atzinumā par Zaļo grāmatu ir ieteikusi, (11) tam jāatspoguļojas Ģenerāldirekcijas atsevišķajos politiskajos pasākumos. Īpaši 2006.-2010. gada daudzgadējai MVU programmai ir jārāda skaidra korelācija ar Uzņēmējdarbības darbības plānu un pēc tam jānodrošina mehānismu, lai reaģētu uz tās daudzajām prioritātēm. |
| --- | --- |

5.1.1

Saistītas uzņēmumu politikas pieejas: Komisijas ietvaros galvenā progresa vadības loma viennozīmīgi ir Uzņēmumu Generāldirekcijai. Darbības plāns skar visas Komisijas uzņēmumu politikas jomas un, kā komiteja jau savā atzinumā par Zaļo grāmatu ir ieteikusi, (11) tam jāatspoguļojas Ģenerāldirekcijas atsevišķajos politiskajos pasākumos. Īpaši 2006.-2010. gada daudzgadējai MVU programmai ir jārāda skaidra korelācija ar Uzņēmējdarbības darbības plānu un pēc tam jānodrošina mehānismu, lai reaģētu uz tās daudzajām prioritātēm.

| 5.1.2 | Novērtēšana: kaut gan nesen jau ir veikti daži uzlabojumi, uzņēmējdarbības kopiena nav apmierināta ar Eiropas mazo uzņēmumu hartas novērtēšanai izmantotajām pieejām. Pašlaik tas pieļauj valsts ierēdņiem ES un nacionālajā līmenī darboties gan kā “tiesnešiem, gan arī kā zvērinātajiem”. Ir nozīmīgi, lai uzņēmējdarbības vides pārstāvji tiktu lielā mērā iesaistīti darbības plāna izvērtēšanā. |
| --- | --- |

5.1.2

Novērtēšana: kaut gan nesen jau ir veikti daži uzlabojumi, uzņēmējdarbības kopiena nav apmierināta ar Eiropas mazo uzņēmumu hartas novērtēšanai izmantotajām pieejām. Pašlaik tas pieļauj valsts ierēdņiem ES un nacionālajā līmenī darboties gan kā “tiesnešiem, gan arī kā zvērinātajiem”. Ir nozīmīgi, lai uzņēmējdarbības vides pārstāvji tiktu lielā mērā iesaistīti darbības plāna izvērtēšanā.

| 5.1.3 | Nākotnes ex-post izvērtēšanas satvars ir jābūt definēts, lai varētu uzlabot darbojošos politiku. Tam būtu jāiesaista Komisijas un dalībvalstu pārstāvjus un atzītus uzņēmējdarbības vides pārstāvjus ES un nacionālajā līmenī. |
| --- | --- |

5.1.3

Nākotnes ex-post izvērtēšanas satvars ir jābūt definēts, lai varētu uzlabot darbojošos politiku. Tam būtu jāiesaista Komisijas un dalībvalstu pārstāvjus un atzītus uzņēmējdarbības vides pārstāvjus ES un nacionālajā līmenī.

| 5.1.4 | Veiktspējas atbilstošie rādītāji ir nozīmīgs rīks, nosakot un novērtējot paaugstinātas uzņēmējdarbības mērķus. To ieteica komiteja jau savā iepriekšējā atzinumā (12) un tas tika uzsvērts20. februāra Konkurences padomes secinājumos. Šādi dati arī pieļauj salīdzinošas izpētes par nacionālo valstu politikām un uzņēmējdarbības vidi. |
| --- | --- |

5.1.4

Veiktspējas atbilstošie rādītāji ir nozīmīgs rīks, nosakot un novērtējot paaugstinātas uzņēmējdarbības mērķus. To ieteica komiteja jau savā iepriekšējā atzinumā (12) un tas tika uzsvērts20. februāra Konkurences padomes secinājumos. Šādi dati arī pieļauj salīdzinošas izpētes par nacionālo valstu politikām un uzņēmējdarbības vidi.

| 5.1.5 | Skaidri laika ietvari: 20. februāra Konkurences padomes secinājumi aicināja Komisiju izvirzīt krietni ambiciozāku laika ietvaru. Lai ietvars būtu efektīvs, tam ir arī jābūt precīzam un vērstam uz mērķiem. Komiteja saprot, ka Komisija no darbības plāna publicēšanas brīža virknē darba dokumentu ir noteikusi precīzākus mērķus un laika ietvarus specifiskiem pasākumiem. Tāpat kā ar konsultācijām, komiteja aicina Komisiju darīt zināmu šo darba dokumentu eksistenci un padarīt tos viegli pieejamus ieinteresētajām pusēm. |
| --- | --- |

5.1.5

Skaidri laika ietvari: 20. februāra Konkurences padomes secinājumi aicināja Komisiju izvirzīt krietni ambiciozāku laika ietvaru. Lai ietvars būtu efektīvs, tam ir arī jābūt precīzam un vērstam uz mērķiem. Komiteja saprot, ka Komisija no darbības plāna publicēšanas brīža virknē darba dokumentu ir noteikusi precīzākus mērķus un laika ietvarus specifiskiem pasākumiem. Tāpat kā ar konsultācijām, komiteja aicina Komisiju darīt zināmu šo darba dokumentu eksistenci un padarīt tos viegli pieejamus ieinteresētajām pusēm.

| 5.1.6 | Procesa novērošana un kompetences deleģēšana: Komisija nevar un tai nebūtu jāīsteno daudzas nepieciešamas darbības, bet tai ir rūpīgi jāvada un jānovēro darbības plāna īstenošanas attīstība. Tāpēc līdztekus ir nozīmīgi, lai atbildība par dažādu darbību norisi tiktu novirzīta nozīmīgiem līmeņiem un lai visas iesaistītās puses zinātu un vienotos par laika ietvaru. Tam ir nepieciešama saskaņota dažādu spēlētāju piesaiste, un komiteja iesaka nodrošināt to iesaistīšanos priekšā esošā darba iniciatīvās. |
| --- | --- |

5.1.6

Procesa novērošana un kompetences deleģēšana: Komisija nevar un tai nebūtu jāīsteno daudzas nepieciešamas darbības, bet tai ir rūpīgi jāvada un jānovēro darbības plāna īstenošanas attīstība. Tāpēc līdztekus ir nozīmīgi, lai atbildība par dažādu darbību norisi tiktu novirzīta nozīmīgiem līmeņiem un lai visas iesaistītās puses zinātu un vienotos par laika ietvaru. Tam ir nepieciešama saskaņota dažādu spēlētāju piesaiste, un komiteja iesaka nodrošināt to iesaistīšanos priekšā esošā darba iniciatīvās.

| 5.1.7 | Lai paplašinātu Komisijas iesaistīšanos procesā, pārveidotajā Komisijā pēc 2004. gada novembra būtu jāizveido sava veida Darbības plāna pārraudzības komiteja. Tās sastāvā ietilptu visu Ģenerāldirekciju pārstāvji, kuri izstrādā likumdošanas priekšlikumus saistībā ar uzņēmējdarbību, kā arī tie, kas ir atbildīgi par uz darbības plāna balstītu Kopienas programmu īstenošanu. |
| --- | --- |

5.1.7

Lai paplašinātu Komisijas iesaistīšanos procesā, pārveidotajā Komisijā pēc 2004. gada novembra būtu jāizveido sava veida Darbības plāna pārraudzības komiteja. Tās sastāvā ietilptu visu Ģenerāldirekciju pārstāvji, kuri izstrādā likumdošanas priekšlikumus saistībā ar uzņēmējdarbību, kā arī tie, kas ir atbildīgi par uz darbības plāna balstītu Kopienas programmu īstenošanu.

| 5.1.8 | Dalībvalstu ierēdņu darba grupas izveidošana palielinātu to iesaisti procesā. Tai būtu regulāri jātiekas, lai pārrunātu darba plāna specifiskus ieteikumu aspektus, novērotu progresu un atklātu trūkumus. |
| --- | --- |

5.1.8

Dalībvalstu ierēdņu darba grupas izveidošana palielinātu to iesaisti procesā. Tai būtu regulāri jātiekas, lai pārrunātu darba plāna specifiskus ieteikumu aspektus, novērotu progresu un atklātu trūkumus.

| 5.1.9 | Ir nozīmīgi, lai uzņēmējdarbības kopiena būtu cieši iesaistīta darbības plāna īstenošanā, novērošanā un izvērtēšanā. Ar to komiteja domā uzņēmējdarbības kopienu tās plašākajā nozīmē, aptverot visu apmēru un veidu uzņēmējdarbības – no pašnodarbinātajiem līdz daudznacionālām korporācijām un no sociāli ekonomiskiem uzņēmumiem līdz akciju sabiedrībām. Ja šāda visaptveroša iesaistīšanās netiek sasniegta, pastāv draudi, ka uzņēmējdarbības pasaule zaudē savu ietekmi uz notiekošo procesu. Tāpēc komiteja iesaka sistemātisku pieeju konsultācijām visā procesā laikā ar uzņēmējdarbības kopienu ar to atzīto pārstāvju ES un dalībvalstu līmenī starpniecību. |
| --- | --- |

5.1.9

Ir nozīmīgi, lai uzņēmējdarbības kopiena būtu cieši iesaistīta darbības plāna īstenošanā, novērošanā un izvērtēšanā. Ar to komiteja domā uzņēmējdarbības kopienu tās plašākajā nozīmē, aptverot visu apmēru un veidu uzņēmējdarbības – no pašnodarbinātajiem līdz daudznacionālām korporācijām un no sociāli ekonomiskiem uzņēmumiem līdz akciju sabiedrībām. Ja šāda visaptveroša iesaistīšanās netiek sasniegta, pastāv draudi, ka uzņēmējdarbības pasaule zaudē savu ietekmi uz notiekošo procesu. Tāpēc komiteja iesaka sistemātisku pieeju konsultācijām visā procesā laikā ar uzņēmējdarbības kopienu ar to atzīto pārstāvju ES un dalībvalstu līmenī starpniecību.

| 5.1.10 | Kā izriet no reakcijas uz Zaļo grāmatu, pieaugošs skaist aktieru ārpus MVU loka interesējas par uzņēmējdarbību. Piemēram, tirdzniecības savienības vispārēji atzīst uzņēmēju politikas nozīmīgumu. Visām šāda veida ieinteresētajām pusēm būtu jāļauj veicināt darbības plāna īstenošanu. |
| --- | --- |

5.1.10

Kā izriet no reakcijas uz Zaļo grāmatu, pieaugošs skaist aktieru ārpus MVU loka interesējas par uzņēmējdarbību. Piemēram, tirdzniecības savienības vispārēji atzīst uzņēmēju politikas nozīmīgumu. Visām šāda veida ieinteresētajām pusēm būtu jāļauj veicināt darbības plāna īstenošanu.

| 5.1.11 | Vispārēji komiteja iesaka Komisijai koncentrētus centienus, lai darbības plāns nezaudētu savu aktualitāti gan starp politikas veidotājiem, gan arī krietni plašākā nozīmē visā kopienā. Notiekošās veicinošās darbības un pašapziņu veicinošās kampaņas, kas ir saistītas ar īpašiem mērķiem kopplāna ietvaros, palīdzēs uzturēt virzītājspēku un daudzu spēlētāju, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu šo tik nepieciešamās iniciatīvas veiksmi, saistību. |
| --- | --- |

5.1.11

Vispārēji komiteja iesaka Komisijai koncentrētus centienus, lai darbības plāns nezaudētu savu aktualitāti gan starp politikas veidotājiem, gan arī krietni plašākā nozīmē visā kopienā. Notiekošās veicinošās darbības un pašapziņu veicinošās kampaņas, kas ir saistītas ar īpašiem mērķiem kopplāna ietvaros, palīdzēs uzturēt virzītājspēku un daudzu spēlētāju, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu šo tik nepieciešamās iniciatīvas veiksmi, saistību.

6.   Secinājumi

| 6.1 | Komiteja apsveic Komisijas darba plānu un atkārtoti uzsver savu atzinību par Uzņēmumu Ģenerāldirekcijas veikto kopš darbu uzsākšanas 2002. gada sākumā. Komiteja piezīmē, ka daudzi no nepieciešamajiem pasākumiem butu jāveic politikas veidotājiem ārpus Uzņēmumu Ģenerāldirekcijas. |
| --- | --- |

6.1

Komiteja apsveic Komisijas darba plānu un atkārtoti uzsver savu atzinību par Uzņēmumu Ģenerāldirekcijas veikto kopš darbu uzsākšanas 2002. gada sākumā. Komiteja piezīmē, ka daudzi no nepieciešamajiem pasākumiem butu jāveic politikas veidotājiem ārpus Uzņēmumu Ģenerāldirekcijas.

| 6.2 | Darbības plāns ir tikai notiekošo, ilgtermiņa darbību sākumpunkts. Šis process tikai tad gūs panākumus, ja tas horizontālā līmenī aptvers plašu politikas jomu loku un vertikāli iekļaus politikas veidotājus dažādos līmeņos. Darbības plānam un citām ar to saistītām iniciatīvām, kuras Komisija veiks nākotnē, ir jāizraisa pozitīva reakcija politikas veidotājos. Īpaši komiteja aicina citas Komisijas Ģenerāldirekcijas un dalībvalstu iestādes ieņemt aktīvu lomu. |
| --- | --- |

6.2

Darbības plāns ir tikai notiekošo, ilgtermiņa darbību sākumpunkts. Šis process tikai tad gūs panākumus, ja tas horizontālā līmenī aptvers plašu politikas jomu loku un vertikāli iekļaus politikas veidotājus dažādos līmeņos. Darbības plānam un citām ar to saistītām iniciatīvām, kuras Komisija veiks nākotnē, ir jāizraisa pozitīva reakcija politikas veidotājos. Īpaši komiteja aicina citas Komisijas Ģenerāldirekcijas un dalībvalstu iestādes ieņemt aktīvu lomu.

Brisele, 2004. gada 15. septembris

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

(1)  OV C 10, 14.01.2004. gada

1

(2)  COM(2004) 70 galīgā red., 4. lpp.

2

(3)  (COM (2004) 18)

3

(4)  Skat. EESK atzinumus 242/2000 (Olsson) un 528/2004 (Fusco & Glorieux) papildus informācijai par sociālekonomisko uzņēmumu nozīmīgumu.

4

(Olsson)

(Fusco & Glorieux)

(5)  OV C 10, 14.01.2004, 5.4 un 6.12 punkti.

5

(6)  OV C 10, 14.01.2004, 2.2.2. punkts.

6

(7)  OV C 10, 14.01.2004, 5.3 punkts.

7

(8)  OV C 10, 14.1.2004, 6.10.1. un 6.10.2. punkts

8

(9)  OV C 10, 14.1.2004, 6.11.1. punkts.

9

(10)  OV C 10,14.01.2004, 6.2.1 punkts.

10

(11)  OV C 10, 14.1.2004, 4.3. punkts.

11

(12)  OV C 10, 14.01.2004, 8.4 pēdējais punkts.

12

---

| 23.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/7

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Tūrisma politiku un valsts un privātā sektora sadarbību

(2005/C 74/02)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, saskaņā ar tās Reglamenta 29. pantu, 2004. gada 29. janvārī nolēma sastādīt pašiniciatīvas atzinumu par: Tūrisma politiku un valsts un privātā sektora sadarbību.

Iekšējā tirgus, ražošanas un patēriņa darba grupa, kas bija atbildīga par Komitejas darba sagatavošanu attiecībā uz šo jautājumu, pieņēma tās atzinumu 2004.gada 14. jūlijā. Ziņojumu sniedza Mendoza kungs.

Tās 411 plenārajā sesijā 2004. gada 15. un 16. septembrī (2004. gada 15.septembra sēdē), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma sekojošu atzinumu ar 148 balsīm “par,” 1 “pret” un “atturējās” 3

1.   Ievads

| 1.1. | Saskaņā ar tās saistībām pret tūrisma nozari Eiropā, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja savā 2003. gada 29. oktobra plenārajā sesijā pieņēma atzinumu parVisiem pieejamu un sociāli ilgtspējīgu tūrismu. |
| --- | --- |

1.1.

Saskaņā ar tās saistībām pret tūrisma nozari Eiropā, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja savā 2003. gada 29. oktobra plenārajā sesijā pieņēma atzinumu parVisiem pieejamu un sociāli ilgtspējīgu tūrismu.

| 1.1.1. | Pēc tam šis atzinums tika iesniegts Eiropas Tūrisma forumā 2003 kā ieguldījums vispārējai, un, it īpaši, pieejama tūrisma pilnveidošanai, Eiropas gada Personām ar spēju traucējumiem ietvaros. |
| --- | --- |

1.1.1.

Pēc tam šis atzinums tika iesniegts Eiropas Tūrisma forumā 2003 kā ieguldījums vispārējai, un, it īpaši, pieejama tūrisma pilnveidošanai, Eiropas gada Personām ar spēju traucējumiem ietvaros.

| 1.2. | Atzinumā tiek izklāstīta analīzes vispārējā struktūra, principi un ierosinājumi, kas noteiktu tūrisma nozares nākotni tās daudzveidīgajās un dažādajās formās. Tika noteikti desmit konkrēti aspekti, katram no tiem tika ierosinātas desmit iniciatīvas, kas kopumā deva 100 konkrētas ierosmes, kuras atsevišķi un kopumā ir paredzētas noturīgas un pieejamas tūrisma nozares radīšanai 21. gadsimtā. |
| --- | --- |

1.2.

Atzinumā tiek izklāstīta analīzes vispārējā struktūra, principi un ierosinājumi, kas noteiktu tūrisma nozares nākotni tās daudzveidīgajās un dažādajās formās. Tika noteikti desmit konkrēti aspekti, katram no tiem tika ierosinātas desmit iniciatīvas, kas kopumā deva 100 konkrētas ierosmes, kuras atsevišķi un kopumā ir paredzētas noturīgas un pieejamas tūrisma nozares radīšanai 21. gadsimtā.

| 1.3. | Atsaucoties uz šiem uzdevumiem, EESK atzinumā par Tūrisma politiku un valsts un privāto sektoru sadarbību ierosina noteikt tās darbības un pasākumus, kas nepieciešami, lai pamatotu un praktiski realizētu šos uzdevumus. Atzinumā apsvērtas personas, nozares, struktūras, institūcijas un iestādes, kuras ir atbildīgas par šo pasākumu īstenošanu, gan viņu īpašo pienākumu un uzdevumu ziņā, gan sadarbībā ar citiem dalībniekiem. |
| --- | --- |

1.3.

Atsaucoties uz šiem uzdevumiem, EESK atzinumā par Tūrisma politiku un valsts un privāto sektoru sadarbību ierosina noteikt tās darbības un pasākumus, kas nepieciešami, lai pamatotu un praktiski realizētu šos uzdevumus. Atzinumā apsvērtas personas, nozares, struktūras, institūcijas un iestādes, kuras ir atbildīgas par šo pasākumu īstenošanu, gan viņu īpašo pienākumu un uzdevumu ziņā, gan sadarbībā ar citiem dalībniekiem.

| 1.4. | Šī atzinuma mērķis ir analizēt un ierosināt sadarbības metodiku starp valsts un privāto sektoru, it īpaši, starp valsts iestādēm un privātajām kompānijām, un to uzņēmējdarbības struktūrām, tajā pat laikā pievēršoties jautājumiem, kas būtiski citiem tūrisma nozarē iesaistītajiem dalībniekiem: strādniekiem un arodbiedrībām, patērētāju organizācijām, utt. Visbeidzot, mērķis ir likt visiem dalībniekiem būt atbildīgiem savā darbības jomā un tajā pašā laikā atrast mehānismus un līdzekļus, kurus varētu lietot, lai saskaņotu darbības ar pārējiem nozares dalībniekiem, kas iesaistīti tūrisma vadībā un politikā, lai uzlabotu nozares konkurētspēju un stabilitāti un attīstību. |
| --- | --- |

1.4.

Šī atzinuma mērķis ir analizēt un ierosināt sadarbības metodiku starp valsts un privāto sektoru, it īpaši, starp valsts iestādēm un privātajām kompānijām, un to uzņēmējdarbības struktūrām, tajā pat laikā pievēršoties jautājumiem, kas būtiski citiem tūrisma nozarē iesaistītajiem dalībniekiem: strādniekiem un arodbiedrībām, patērētāju organizācijām, utt. Visbeidzot, mērķis ir likt visiem dalībniekiem būt atbildīgiem savā darbības jomā un tajā pašā laikā atrast mehānismus un līdzekļus, kurus varētu lietot, lai saskaņotu darbības ar pārējiem nozares dalībniekiem, kas iesaistīti tūrisma vadībā un politikā, lai uzlabotu nozares konkurētspēju un stabilitāti un attīstību.

| 1.5. | Jānorāda, ka neskatoties uz to, ka tūrisma nozīme, un ātrums ar kādu tas attīstās, ievērojami atšķiras Eiropas valstu vidū, valsts un privātā sektora sadarbība it visur ir pierādījusi, ka ir drošs veids kā uzlabot tūrisma nozares kvalitāti, ilglaicīgu attīstību un konkurētspēju. |
| --- | --- |

1.5.

Jānorāda, ka neskatoties uz to, ka tūrisma nozīme, un ātrums ar kādu tas attīstās, ievērojami atšķiras Eiropas valstu vidū, valsts un privātā sektora sadarbība it visur ir pierādījusi, ka ir drošs veids kā uzlabot tūrisma nozares kvalitāti, ilglaicīgu attīstību un konkurētspēju.

| 1.6. | Seviļā (Spānija) 2004. gada 15. aprīlī notikusī atklātā izskatīšana uzskatāmi pierādīja, ka ir daudz pozitīvu veiksmīgas valsts un privātā sektora sadarbības piemēru, un, ka mums jāturpina darboties šajā virzienā, ja nākamie uzlabojumi ir jāveic tūrisma nozares kvalitātē, ilglaicīgā attīstībā un konkurētspējā. Paplašinātajā Eiropas Savienībā, kur tūrisms noteikti spēlēs galveno lomu, šiem uzdevumiem jāpiešķir vēl lielāka prioritāte |
| --- | --- |

1.6.

Seviļā (Spānija) 2004. gada 15. aprīlī notikusī atklātā izskatīšana uzskatāmi pierādīja, ka ir daudz pozitīvu veiksmīgas valsts un privātā sektora sadarbības piemēru, un, ka mums jāturpina darboties šajā virzienā, ja nākamie uzlabojumi ir jāveic tūrisma nozares kvalitātē, ilglaicīgā attīstībā un konkurētspējā. Paplašinātajā Eiropas Savienībā, kur tūrisms noteikti spēlēs galveno lomu, šiem uzdevumiem jāpiešķir vēl lielāka prioritāte

2.   Tūrisma industrijas dalībnieku un nozaru definīcija: valsts un privātais sektors.

| 2.1. | Šī atzinuma mērķis nav sniegt precīzu valsts un privātā sektora definīciju, bet, paskaidrojot, un, lai koncentrētu analīzi, mēs uzskatam, ka mums galvenajos vilcienos jānodrošina abu apraksts, tā lai, paskaidrotu to vietu, ņemot vērā sadarbību tūrisma nozarē. |
| --- | --- |

2.1.

Šī atzinuma mērķis nav sniegt precīzu valsts un privātā sektora definīciju, bet, paskaidrojot, un, lai koncentrētu analīzi, mēs uzskatam, ka mums galvenajos vilcienos jānodrošina abu apraksts, tā lai, paskaidrotu to vietu, ņemot vērā sadarbību tūrisma nozarē.

| 2.2. | Valsts sektors sastāv no dažādām pārvaldes pakāpēm – vietējām, reģionālām, nacionālām un starptautiskām – tāpat arī institūcijām un iestādēm, kas daudzējādi ir atkarīgas no šīm pakāpēm, un, kuras tiek finansētas no nodokļiem vai nodevām. Šis, tādējādi, aptver plašu iestāžu loku, piemēram, izglītības un veicināšanas organizācijas, to skaitā, dažas no tām privātu kompāniju vai kopuzņēmumu veidā, bet ar skaidri definētām kompetences jomām. To loma sabiedrībā ir precīzi noteikta un koncentrēta uz sabiedriskā labuma veicināšanu. Šeit jānorāda atsauksme uz sabiedrisko organizāciju, tādu kā Paradores Spānijā un Pousadas Portugālē, pieredzi (valsts varas institūciju vadītas viesnīcas lauku skaistākajās vai vēsturiskajās vietās). Vispārējos vilcienos, valsts sektors nodrošina virkni pamatpakalpojumu ar kuru palīdzību kompānijām jāattīsta sava uzņēmējdarbība. |
| --- | --- |

2.2.

Valsts sektors sastāv no dažādām pārvaldes pakāpēm – vietējām, reģionālām, nacionālām un starptautiskām – tāpat arī institūcijām un iestādēm, kas daudzējādi ir atkarīgas no šīm pakāpēm, un, kuras tiek finansētas no nodokļiem vai nodevām. Šis, tādējādi, aptver plašu iestāžu loku, piemēram, izglītības un veicināšanas organizācijas, to skaitā, dažas no tām privātu kompāniju vai kopuzņēmumu veidā, bet ar skaidri definētām kompetences jomām. To loma sabiedrībā ir precīzi noteikta un koncentrēta uz sabiedriskā labuma veicināšanu. Šeit jānorāda atsauksme uz sabiedrisko organizāciju, tādu kā Paradores Spānijā un Pousadas Portugālē, pieredzi (valsts varas institūciju vadītas viesnīcas lauku skaistākajās vai vēsturiskajās vietās). Vispārējos vilcienos, valsts sektors nodrošina virkni pamatpakalpojumu ar kuru palīdzību kompānijām jāattīsta sava uzņēmējdarbība.

| 2.2.1 | Īpaši jāpiemin organizācijas, kuras ir atbildīgas par tūrisma veicināšanu un informāciju, tā kā šī ir joma, kurā sadarbība, definējot uzdevumus un kopējos pasākumus, ir būtiska. |
| --- | --- |

2.2.1

Īpaši jāpiemin organizācijas, kuras ir atbildīgas par tūrisma veicināšanu un informāciju, tā kā šī ir joma, kurā sadarbība, definējot uzdevumus un kopējos pasākumus, ir būtiska.

| 2.2.2 | Tur, kur ir iesaistīts valsts sektors, dažādas valsts un privātā sektora sadarbības formas var piesaistīt jaunus finansēšanas veidus daudzām aktivitātēm, it īpaši, tām, kas attiecas uz reklāmu, infrastruktūras veidošanu, kvalitātes uzlabošanu, utt. |
| --- | --- |

2.2.2

Tur, kur ir iesaistīts valsts sektors, dažādas valsts un privātā sektora sadarbības formas var piesaistīt jaunus finansēšanas veidus daudzām aktivitātēm, it īpaši, tām, kas attiecas uz reklāmu, infrastruktūras veidošanu, kvalitātes uzlabošanu, utt.

| 2.3. | Tajā pat laikā, privātais sektors veidojas ne tikai no uzņēmējdarbībām – to dažādajās kompāniju, kooperatīvu vai individuālo uzņēmēju formās – bet arī, un, kas ir ļoti svarīgi, no sociālajiem partneriem- arodbiedrībām un darba devēju un pilsoņu kā patērētāju un privātpersonu ar tiešu ietekmi uz sabiedrības labklājību apvienībām. Viņu intereses un mērķi ir būtībā personiski un individuāli, bet viņiem ir arī sabiedriski mērķi, ciktāl viņu darbība tieši vai netieši ietekmē sabiedrību kopumā, un viņi tādā mērā ir atbildīgi sabiedrības priekšā, gan ar savu darbību, gan nolaidību. |
| --- | --- |

2.3.

Tajā pat laikā, privātais sektors veidojas ne tikai no uzņēmējdarbībām – to dažādajās kompāniju, kooperatīvu vai individuālo uzņēmēju formās – bet arī, un, kas ir ļoti svarīgi, no sociālajiem partneriem- arodbiedrībām un darba devēju un pilsoņu kā patērētāju un privātpersonu ar tiešu ietekmi uz sabiedrības labklājību apvienībām. Viņu intereses un mērķi ir būtībā personiski un individuāli, bet viņiem ir arī sabiedriski mērķi, ciktāl viņu darbība tieši vai netieši ietekmē sabiedrību kopumā, un viņi tādā mērā ir atbildīgi sabiedrības priekšā, gan ar savu darbību, gan nolaidību.

| 2.3.1. | Ir vērts uzsvērt, ka šo uzņēmējdarbību plašais loks tāpat var tikt klasificēts pēc apjoma: lielas kompānijas, mikrouzņēmējdarbība, un mazie un vidējie uzņēmumi (MVU). Apjoms šķiet būtisks, kad tiek definētas sadarbības jomas, un MVU ir tieksme būt vairāk ieinteresētām sadarbībā, iespējams, tāpēc, ka tās ir atkarīgākas, un tāpēc mērķu sasniegšanā tām nepieciešams lielāks atbalsts. Vēl viens būtisks faktors var būt to darbības apjoms, tā vietējie un reģionālie uzņēmējdarbības pārstāvji sliecas sadarboties vairāk nekā starptautiskās (kompānijas), kuras, sakarā ar to centralizēto struktūru un vadības sistēmu vienveidību ir mazāk kustīgas, un kurām ir atšķirīgākas intereses dažādās tūrisma atrašanās vietās un centros. |
| --- | --- |

2.3.1.

Ir vērts uzsvērt, ka šo uzņēmējdarbību plašais loks tāpat var tikt klasificēts pēc apjoma: lielas kompānijas, mikrouzņēmējdarbība, un mazie un vidējie uzņēmumi (MVU). Apjoms šķiet būtisks, kad tiek definētas sadarbības jomas, un MVU ir tieksme būt vairāk ieinteresētām sadarbībā, iespējams, tāpēc, ka tās ir atkarīgākas, un tāpēc mērķu sasniegšanā tām nepieciešams lielāks atbalsts. Vēl viens būtisks faktors var būt to darbības apjoms, tā vietējie un reģionālie uzņēmējdarbības pārstāvji sliecas sadarboties vairāk nekā starptautiskās (kompānijas), kuras, sakarā ar to centralizēto struktūru un vadības sistēmu vienveidību ir mazāk kustīgas, un kurām ir atšķirīgākas intereses dažādās tūrisma atrašanās vietās un centros.

| 2.3.2. | Ekonomiskie un sociālie dalībnieki var tikt iedalīti atkarībā no tā kādu sociālo grupu viņi pārstāv, t.i., darba devējus vai darba ņēmējus. Ir skaidrs, ka viņu apvienības ir īpaši nozīmīgas, kad jānodibina valsts un privātās partnerattiecības, jo, lai gan viņi aizsargā būtībā personiskas intereses, viņu kopējās intereses ir ļoti tuvas valsts sektoram un tāpēc vieglāk saskaņojamas. Viņu pārstāvju profesionālisms var būt, un, patiešām, bieži ir galvenais faktors, lai nodrošinātu veiksmīgu partnerattiecību nodibināšanu. |
| --- | --- |

2.3.2.

Ekonomiskie un sociālie dalībnieki var tikt iedalīti atkarībā no tā kādu sociālo grupu viņi pārstāv, t.i., darba devējus vai darba ņēmējus. Ir skaidrs, ka viņu apvienības ir īpaši nozīmīgas, kad jānodibina valsts un privātās partnerattiecības, jo, lai gan viņi aizsargā būtībā personiskas intereses, viņu kopējās intereses ir ļoti tuvas valsts sektoram un tāpēc vieglāk saskaņojamas. Viņu pārstāvju profesionālisms var būt, un, patiešām, bieži ir galvenais faktors, lai nodrošinātu veiksmīgu partnerattiecību nodibināšanu.

| 2.3.3. | Sociālais sektors nodrošina plašu dažādu veidu privāto struktūru un apvienību loku, kuras tāpat kā ekonomiskie un sociālie dalībnieki ir ieinteresēti personisko un kopējo interešu aizstāvībā. Šīs ietver patērētāju apvienības, apkārtējās vides aizsardzības grupas un vietējās apvienības. Viņi ir labi partneri sadarbības projektos, kas izstrādāti tūrisma nozarē, un dažkārt ir spējīgi mobilizēt pārējos dalībniekus. |
| --- | --- |

2.3.3.

Sociālais sektors nodrošina plašu dažādu veidu privāto struktūru un apvienību loku, kuras tāpat kā ekonomiskie un sociālie dalībnieki ir ieinteresēti personisko un kopējo interešu aizstāvībā. Šīs ietver patērētāju apvienības, apkārtējās vides aizsardzības grupas un vietējās apvienības. Viņi ir labi partneri sadarbības projektos, kas izstrādāti tūrisma nozarē, un dažkārt ir spējīgi mobilizēt pārējos dalībniekus.

| 2.3.4. | Lai gan, būtībā, šī nav atzinuma galvenā tēma, jānorāda, ka ir citi iespējami un vēlami sadarbības veidi starp valsts varas dažādajiem līmeņiem no vienas puses un dažādajiem kompāniju veidiem no otras puses. Šāda sadarbība var pieņemt vertikālu vai horizontālu veidu. |
| --- | --- |

2.3.4.

Lai gan, būtībā, šī nav atzinuma galvenā tēma, jānorāda, ka ir citi iespējami un vēlami sadarbības veidi starp valsts varas dažādajiem līmeņiem no vienas puses un dažādajiem kompāniju veidiem no otras puses. Šāda sadarbība var pieņemt vertikālu vai horizontālu veidu.

3.   Pašreizējā situācija

| 3.1. | Pašreizējais iespējamo attiecību loks starp valsts un privātajiem sektoriem ietver četrus plašus alternatīvus scenārijus, kas maz ticams parādās savā tīrajā veidā, bet, kuri norāda praksē esošās tendences. |
| --- | --- |

3.1.

Pašreizējais iespējamo attiecību loks starp valsts un privātajiem sektoriem ietver četrus plašus alternatīvus scenārijus, kas maz ticams parādās savā tīrajā veidā, bet, kuri norāda praksē esošās tendences.

| 3.1.1. | Antagonisms: Šis scenārijs ir pretnostatījuma attiecībās starp valsts un privātajiem sektoriem, kur katrs redz otru, vai domā, ka redz to, kā tādu, kas pretojas vai kavē tā mērķus un intereses. Privātais sektors bieži uzskata valsts sektoru kā tādu, kas kavē tā mērķi gūt peļņu, neradot infrastruktūru, kas nepieciešama, lai pienācīgi attīstītu tā darbību, un tāpēc, ka tūristiem vai tūrisma nozarei nepieciešamie sabiedriskie pakalpojumi ir nelielā skaitā vai sliktas kvalitātes. Citreiz uzņēmējdarbība saskata valsts varas institūcijās tikai nodokļu ievācējus, kuras vairāk un vairāk ievāc no nozares, kas pakļauta būtiskai cenu konkurencei, un, kuras rada konkurences izkropļojumu vis-a-vis citām valstīm, reģioniem vai apgabaliem ar atšķirīgu nodokļu politiku, un viņi (uzņēmēji) aicina saskaņot nodokļus, tādus kā, piemēram, tūrisma pakalpojumu PVN (VAT). Visbeidzot viņi uzskata, ka viņiem jācīnās ar valsts sektoru, kurš drīzāk samazina nevis sekmē nozares konkurētspēju. |
| --- | --- |

3.1.1.

Antagonisms: Šis scenārijs ir pretnostatījuma attiecībās starp valsts un privātajiem sektoriem, kur katrs redz otru, vai domā, ka redz to, kā tādu, kas pretojas vai kavē tā mērķus un intereses. Privātais sektors bieži uzskata valsts sektoru kā tādu, kas kavē tā mērķi gūt peļņu, neradot infrastruktūru, kas nepieciešama, lai pienācīgi attīstītu tā darbību, un tāpēc, ka tūristiem vai tūrisma nozarei nepieciešamie sabiedriskie pakalpojumi ir nelielā skaitā vai sliktas kvalitātes. Citreiz uzņēmējdarbība saskata valsts varas institūcijās tikai nodokļu ievācējus, kuras vairāk un vairāk ievāc no nozares, kas pakļauta būtiskai cenu konkurencei, un, kuras rada konkurences izkropļojumu vis-a-vis citām valstīm, reģioniem vai apgabaliem ar atšķirīgu nodokļu politiku, un viņi (uzņēmēji) aicina saskaņot nodokļus, tādus kā, piemēram, tūrisma pakalpojumu PVN (VAT). Visbeidzot viņi uzskata, ka viņiem jācīnās ar valsts sektoru, kurš drīzāk samazina nevis sekmē nozares konkurētspēju.

| 3.1.1.1. | Šajā potenciāli naidīgo attiecību situācijā starp valsts un privātajiem sektoriem, valsts varas institūcijas var uzskatīt privātā tūrisma sektoru kā tādu, kurš rada problēmas un šķēršļus, un izjauc to sabiedriskos uzdevumus attiecībā uz sociālo labklājību, dabas resursu saglabāšanu un noturību, sociālo kohēziju un uzņēmējdarbības atbildību pret vietējām kopienām. |
| --- | --- |

3.1.1.1.

Šajā potenciāli naidīgo attiecību situācijā starp valsts un privātajiem sektoriem, valsts varas institūcijas var uzskatīt privātā tūrisma sektoru kā tādu, kurš rada problēmas un šķēršļus, un izjauc to sabiedriskos uzdevumus attiecībā uz sociālo labklājību, dabas resursu saglabāšanu un noturību, sociālo kohēziju un uzņēmējdarbības atbildību pret vietējām kopienām.

| 3.1.1.2. | Ar mēdiju palīdzību sabiedrība vairāk vai mazāk sāk apzināties saspīlējumu un iekšējo un ārējo konfrontāciju, kas izriet no šīm attiecībām, un tiek radīta konflikta atmosfēra un savstarpēji apvainojumi, kas nepalīdz sasniegt to mērķus nedz privātajam, nedz valsts sektoram. |
| --- | --- |

3.1.1.2.

Ar mēdiju palīdzību sabiedrība vairāk vai mazāk sāk apzināties saspīlējumu un iekšējo un ārējo konfrontāciju, kas izriet no šīm attiecībām, un tiek radīta konflikta atmosfēra un savstarpēji apvainojumi, kas nepalīdz sasniegt to mērķus nedz privātajam, nedz valsts sektoram.

| 3.1.1.3. | Nepārprotami šī situācija nav ideāla, ja tūrismam ir jāattīstās veidā, kas ir sociāli, ekonomiski un vides stabils un, ja tam jāpaliek konkurētspējīgam, tas nav apmierinoši ne no patērētāja un vietējo iedzīvotāju vai uzņēmējdarbības, kas mēģina balstīties uz tūrisma potenciālu, lai radītu un sadalītu bagātības, viedokļa. |
| --- | --- |

3.1.1.3.

Nepārprotami šī situācija nav ideāla, ja tūrismam ir jāattīstās veidā, kas ir sociāli, ekonomiski un vides stabils un, ja tam jāpaliek konkurētspējīgam, tas nav apmierinoši ne no patērētāja un vietējo iedzīvotāju vai uzņēmējdarbības, kas mēģina balstīties uz tūrisma potenciālu, lai radītu un sadalītu bagātības, viedokļa.

| 3.1.2. | Līdzāspastāvēšana: Šajā scenārijā, valsts un privātās organizācijas pacieš viena otru, strādā neatkarīgi, lai sasniegtu attiecīgos mērķus, ciena viena otras ieguldījumu, izpilda juridiskās un sociālās saistības un respektē citu tūrisma industrijas dalībnieku tiesības. Šis ir savstarpējās iecietības scenārijs, kurš, lai gan ir labāks par iepriekšējo, nepārprotami nav pietiekošs, lai attīstītu noturīgu tūrismu, ko Komiteja uzskata par piemērotu 21. gadsimtam. Šis ir diezgan izplatīts scenārijs vietās, kur tūrisms nav galvenā ekonomiskā aktivitāte, bet papildina ienākumus, kas iegūti no citām nozarēm, vai mazpilsētās un lielpilsētās ar dažādu ekonomiku, kurā tūrisms aizņem tikai nelielu procentuālo daļu no vietējās ekonomiskās darbības. |
| --- | --- |

3.1.2.

Līdzāspastāvēšana: Šajā scenārijā, valsts un privātās organizācijas pacieš viena otru, strādā neatkarīgi, lai sasniegtu attiecīgos mērķus, ciena viena otras ieguldījumu, izpilda juridiskās un sociālās saistības un respektē citu tūrisma industrijas dalībnieku tiesības. Šis ir savstarpējās iecietības scenārijs, kurš, lai gan ir labāks par iepriekšējo, nepārprotami nav pietiekošs, lai attīstītu noturīgu tūrismu, ko Komiteja uzskata par piemērotu 21. gadsimtam. Šis ir diezgan izplatīts scenārijs vietās, kur tūrisms nav galvenā ekonomiskā aktivitāte, bet papildina ienākumus, kas iegūti no citām nozarēm, vai mazpilsētās un lielpilsētās ar dažādu ekonomiku, kurā tūrisms aizņem tikai nelielu procentuālo daļu no vietējās ekonomiskās darbības.

| 3.1.3 | Saskaņošana: Šo scenāriju raksturo darbības plānu, stratēģijas un pasākumu saskaņošana starp dažādiem valsts un privātajiem tūrisma nozares dalībniekiem, katram no tiem ir savi uzdevumi, bet (viņi) saprot, ka saskaņotība un informācijas apmaiņa veicina viņu attiecīgo uzdevumu papildināšanu un tādā veidā sniedz labumu arī sabiedrībai. Šī scenārija galvenie līdzekļi ir informācija un komunikācija (gan sasitībā ar darba plāniem, gan pasākumiem) starp tūrisma nozares dažādajiem dalībniekiem. Komunikācija izpaužas kopīgās aktivitātēs, tādās kā, darba grupas, forumi, informatīvās sanāksmes, utt. Tas prasa lielāku valsts un privātā sektora sadarbību, un pēc Komisijas domām, tas veicina sociālo, ekonomisko un vides noturīguma mērķi tūrismā. Tā eksistē tipiskā tūrisma kontekstā vai vietā, kur tūrisma attīstība ir spēcīga, kur valsts un privātā sektora dalībnieki apzinās tūrisma nozīmi savai kopienai. |
| --- | --- |

3.1.3

Saskaņošana: Šo scenāriju raksturo darbības plānu, stratēģijas un pasākumu saskaņošana starp dažādiem valsts un privātajiem tūrisma nozares dalībniekiem, katram no tiem ir savi uzdevumi, bet (viņi) saprot, ka saskaņotība un informācijas apmaiņa veicina viņu attiecīgo uzdevumu papildināšanu un tādā veidā sniedz labumu arī sabiedrībai. Šī scenārija galvenie līdzekļi ir informācija un komunikācija (gan sasitībā ar darba plāniem, gan pasākumiem) starp tūrisma nozares dažādajiem dalībniekiem. Komunikācija izpaužas kopīgās aktivitātēs, tādās kā, darba grupas, forumi, informatīvās sanāksmes, utt. Tas prasa lielāku valsts un privātā sektora sadarbību, un pēc Komisijas domām, tas veicina sociālo, ekonomisko un vides noturīguma mērķi tūrismā. Tā eksistē tipiskā tūrisma kontekstā vai vietā, kur tūrisma attīstība ir spēcīga, kur valsts un privātā sektora dalībnieki apzinās tūrisma nozīmi savai kopienai.

| 3.1.4. | Sadarbība: Šajā scenārijā, lai gan katram valsts un privātajam dalībniekam ir savi mērķi, viņi pieņem kopējus uzdevumus gan praksē, gan stratēģijas ziņā, gan pat darba plānos. Tas prasa uzdevumu konsekvenci un ļoti izsmalcinātu tūrisma vīziju, kas nav viegli sasniedzams, jo prasa atbilstošu ekonomikas, sociālās un vides stabilitātes kritēriju pielietojumu, gan īstermiņa, gan vidēja, gan ilgtermiņa. Šo Komiteja uzskata par visprogresīvāko scenāriju, kura virzienā jaunajam noturīgajam tūrismam jāvirzās, ja tam jāizdzīvo kā nozarei, kas rada ekonomiskus, sociālus un vides labumus. |
| --- | --- |

3.1.4.

Sadarbība: Šajā scenārijā, lai gan katram valsts un privātajam dalībniekam ir savi mērķi, viņi pieņem kopējus uzdevumus gan praksē, gan stratēģijas ziņā, gan pat darba plānos. Tas prasa uzdevumu konsekvenci un ļoti izsmalcinātu tūrisma vīziju, kas nav viegli sasniedzams, jo prasa atbilstošu ekonomikas, sociālās un vides stabilitātes kritēriju pielietojumu, gan īstermiņa, gan vidēja, gan ilgtermiņa. Šo Komiteja uzskata par visprogresīvāko scenāriju, kura virzienā jaunajam noturīgajam tūrismam jāvirzās, ja tam jāizdzīvo kā nozarei, kas rada ekonomiskus, sociālus un vides labumus.

| 3.1.4.1 | Lai sasniegtu šos sadarbību var izmantot dažādus līdzekļus: kopuzņēmumus, tūristu padomes, fondus, kopējas institūcijas, padomes, partneruzņēmumus, utt. Bet katrā gadījumā kopēja pieredzes un prasmes lietošana un ilgtermiņa investīciju projekti ir galvenie sadarbības un optimizējošo pasākumu aspekti. Ir svarīgi atzīmēt, ka šī sadarbība ir visefektīvākā vietējā līmenī, kur valsts un privātās intereses saskaras viskonkrētāk un tiešāk. Šeit var tikt veidota īstā vide tūrismam, lai paātrinātu vietējo attīstību, radot augstvērtīgas un sociāli stabilas darba vietas. |
| --- | --- |

3.1.4.1

Lai sasniegtu šos sadarbību var izmantot dažādus līdzekļus: kopuzņēmumus, tūristu padomes, fondus, kopējas institūcijas, padomes, partneruzņēmumus, utt. Bet katrā gadījumā kopēja pieredzes un prasmes lietošana un ilgtermiņa investīciju projekti ir galvenie sadarbības un optimizējošo pasākumu aspekti. Ir svarīgi atzīmēt, ka šī sadarbība ir visefektīvākā vietējā līmenī, kur valsts un privātās intereses saskaras viskonkrētāk un tiešāk. Šeit var tikt veidota īstā vide tūrismam, lai paātrinātu vietējo attīstību, radot augstvērtīgas un sociāli stabilas darba vietas.

| 3.1.4.2. | Viena no darbībām, kur šis sadarbības līmenis izpaužas visbiežāk ir valsts un privāto sektoru tūrisma kopīga tūrisma produkta radīšana. Ir ļoti veiksmīgu produktu piemēri, kas radīti uz šīs sadarbības bāzes. |
| --- | --- |

3.1.4.2.

Viena no darbībām, kur šis sadarbības līmenis izpaužas visbiežāk ir valsts un privāto sektoru tūrisma kopīga tūrisma produkta radīšana. Ir ļoti veiksmīgu produktu piemēri, kas radīti uz šīs sadarbības bāzes.

| 3.2 | Apskatot pašreizējo kontekstu, visi četri aprakstītie scenāriji eksistē reālajā dzīvē, dažkārt tīrā veidā, bet biežāk ar pazīmju kombinācijām, veidojot daudzveidīgas starpposmu situācijas. Šis atzinums ierosina, ka sadarbība ir iespējams un vēlams Eiropas un globālās tūrisma industrijas mērķis, tā kā tā uzlabo konkurētspēju un tūrisma ilgtspējīgu attīstību. Tāpat nepieciešams atzīt un pilnveidot noderīgo praksi, kas Eiropā un visā pasaulē ir sasniegta tūrisma jomā, dažkārt valsts sektora izraisīta un daudzos gadījumos privātā sektora stimulēta un radīta. |
| --- | --- |

3.2

Apskatot pašreizējo kontekstu, visi četri aprakstītie scenāriji eksistē reālajā dzīvē, dažkārt tīrā veidā, bet biežāk ar pazīmju kombinācijām, veidojot daudzveidīgas starpposmu situācijas. Šis atzinums ierosina, ka sadarbība ir iespējams un vēlams Eiropas un globālās tūrisma industrijas mērķis, tā kā tā uzlabo konkurētspēju un tūrisma ilgtspējīgu attīstību. Tāpat nepieciešams atzīt un pilnveidot noderīgo praksi, kas Eiropā un visā pasaulē ir sasniegta tūrisma jomā, dažkārt valsts sektora izraisīta un daudzos gadījumos privātā sektora stimulēta un radīta.

| 3.3. | Kopumā, var teikt, ka to tūristu centru un aktivitāšu gadījumā, kur valsts un privātā sektora sadarbība ir kvalitātes uzlabošanas, attīstības plānošanas un krīžu pārvarēšanas pasākumu utt. pamats, šo pasākumu efektivitāte un rentabilitāte ir ievērojami paaugstināta, tādā veidā padarot apvidu vai darbību konkurētspējīgāku. |
| --- | --- |

3.3.

Kopumā, var teikt, ka to tūristu centru un aktivitāšu gadījumā, kur valsts un privātā sektora sadarbība ir kvalitātes uzlabošanas, attīstības plānošanas un krīžu pārvarēšanas pasākumu utt. pamats, šo pasākumu efektivitāte un rentabilitāte ir ievērojami paaugstināta, tādā veidā padarot apvidu vai darbību konkurētspējīgāku.

| 3.3.1. | No otras puses, tur, kur pastāv konfrontācija, sadarbības trūkums vai vienkārša nezināšana, kas dažkārt var notikt apzināti vai neapzināti, tikai saasina problēmas, aizkavē risinājumus, samazina konkurētspēju un apgrūtina rentabilitāti. |
| --- | --- |

3.3.1.

No otras puses, tur, kur pastāv konfrontācija, sadarbības trūkums vai vienkārša nezināšana, kas dažkārt var notikt apzināti vai neapzināti, tikai saasina problēmas, aizkavē risinājumus, samazina konkurētspēju un apgrūtina rentabilitāti.

| 3.3.2. | Vairāki pētījumi ir parādījuši un apstiprinājuši, ka tūristi uzskata, ka ceļojuma vai atvaļinājuma laikā saņemto pakalpojumu kvalitāte par 50 % ir atkarīga no valsts sektora pakalpojumiem un par 50 % atkarīga no privātā sektora nodrošinātajiem pakalpojumiem (kas galvenokārt sniegti no privāto uzņēmēju puses, konkrēti, ar to darbinieku starpniecību). Veids kādā tūristi uztver dažādus kvalitātes rādītājus un to ietekme uz vispārējo produkta kvalitātes uztveri ir apstiprināta, piemēram, ar atšķirīgiem pētījumiem Kalvijas (Calvia) municipalitātē un citās Spānijas municipalitātēs veiktā plāna par Izciliem tūrisma pakalpojumiem (PTE) ietvarā. |
| --- | --- |

3.3.2.

Vairāki pētījumi ir parādījuši un apstiprinājuši, ka tūristi uzskata, ka ceļojuma vai atvaļinājuma laikā saņemto pakalpojumu kvalitāte par 50 % ir atkarīga no valsts sektora pakalpojumiem un par 50 % atkarīga no privātā sektora nodrošinātajiem pakalpojumiem (kas galvenokārt sniegti no privāto uzņēmēju puses, konkrēti, ar to darbinieku starpniecību). Veids kādā tūristi uztver dažādus kvalitātes rādītājus un to ietekme uz vispārējo produkta kvalitātes uztveri ir apstiprināta, piemēram, ar atšķirīgiem pētījumiem Kalvijas (Calvia) municipalitātē un citās Spānijas municipalitātēs veiktā plāna par Izciliem tūrisma pakalpojumiem (PTE) ietvarā.

| 3.4. | Ir pamudinoši atzīmēt noturīgo tendenci sadarbības virzienā kā pretstatu konfrontācijai, kas iespējams bija daudz izplatītāka tūrisma industrijas sākumposmā, straujas attīstības periodos, kad nepastāvēja ierobežojumi par labāko piekrastes vietu attīstību vai lauku apvidos. Pastāvēja periodi, kad vēlme gūt peļņu īsā laikā aizēnoja zināmus stabilitātes aspektus, kurus pat valsts sektors nespēja ņemt vērā, iekļaut savā stratēģijā un attīstīt sadarbībā ar privāto sektoru. |
| --- | --- |

3.4.

Ir pamudinoši atzīmēt noturīgo tendenci sadarbības virzienā kā pretstatu konfrontācijai, kas iespējams bija daudz izplatītāka tūrisma industrijas sākumposmā, straujas attīstības periodos, kad nepastāvēja ierobežojumi par labāko piekrastes vietu attīstību vai lauku apvidos. Pastāvēja periodi, kad vēlme gūt peļņu īsā laikā aizēnoja zināmus stabilitātes aspektus, kurus pat valsts sektors nespēja ņemt vērā, iekļaut savā stratēģijā un attīstīt sadarbībā ar privāto sektoru.

| 3.4.1. | Sabiedriskā ilgtermiņa faktoru un ierobežojumu apzināšanās, it īpaši attiecībā uz dabas resursu aizsardzību, ir augusi, un tūrisma nozare (šodien) daudz vairāk atbilst sociālajiem uzdevumiem nekā tā bija pagātnē. |
| --- | --- |

3.4.1.

Sabiedriskā ilgtermiņa faktoru un ierobežojumu apzināšanās, it īpaši attiecībā uz dabas resursu aizsardzību, ir augusi, un tūrisma nozare (šodien) daudz vairāk atbilst sociālajiem uzdevumiem nekā tā bija pagātnē.

4.   Valsts un privātās sadarbības uzdevumi mūsdienās

| 4.1. | Kopumā, mēs varam teikt, ka galvenajam sadarbības mērķim ir jābūt to uzdevumu sekmēšanai un iekļaušanai, kas ir katras puses būtiska ieguldījuma daļa, tās stratēģijas un plāni, un, kurš satur tā raison d'être sabiedrībā pašlaik un nākotnē. Katrai pusei jāizvirza savi uzdevumi – gan individuālie, gan kopējie – un jānodrošina, ka tie tiek saskaņoti ar partneru uzdevumiem. |
| --- | --- |

4.1.

Kopumā, mēs varam teikt, ka galvenajam sadarbības mērķim ir jābūt to uzdevumu sekmēšanai un iekļaušanai, kas ir katras puses būtiska ieguldījuma daļa, tās stratēģijas un plāni, un, kurš satur tā raison d'être sabiedrībā pašlaik un nākotnē. Katrai pusei jāizvirza savi uzdevumi – gan individuālie, gan kopējie – un jānodrošina, ka tie tiek saskaņoti ar partneru uzdevumiem.

| 4.2. | Mēs varam noteikt dažādus mērķu veidus attiecībā uz sadarbību tūrisma jomā. |
| --- | --- |

4.2.

Mēs varam noteikt dažādus mērķu veidus attiecībā uz sadarbību tūrisma jomā.

| 4.2.1. | Nozares: Kā jau vairākkārt un dažādos veidos parādīts, tūrisma industrija ir stratēģiskas nozīmes nozare, lai sasniegtu daudzējādos mērķus, kuri atrodami pašā Eiropas Savienības sirdī, tās darbības plānā un gribā veidot Eiropu par labāku vietu šobrīd un nākošajām paaudzēm. |
| --- | --- |

4.2.1.

Nozares: Kā jau vairākkārt un dažādos veidos parādīts, tūrisma industrija ir stratēģiskas nozīmes nozare, lai sasniegtu daudzējādos mērķus, kuri atrodami pašā Eiropas Savienības sirdī, tās darbības plānā un gribā veidot Eiropu par labāku vietu šobrīd un nākošajām paaudzēm.

| 4.2.1.1. | Tā kā tam ir tieša ietekme uz ekonomiku, sabiedrību un vidi, kur tas darbojas, tūrisma attīstība var un tai vajag būt galvenajam līdzeklim Eiropas pilsoņu dzīves kvalitātes uzlabošanā. Tomēr, lai nodrošinātu, ka šis potenciāls tiek realizēts praksē ilgtermiņā, tūrisma nozarei jāatbilst noteiktām ilgtspējīgas attīstības prasībām, kuras visiem dalībniekiem – valsts un privātajām institūcijām, uzņēmējdarbībai un patērētājiem jārespektē. Galvenais valsts un privātā sektora sadarbības mērķis var un tam vajag būt tūrisma nozares ilgtermiņa dzīvotspējas un konkurētspējas nodrošināšana. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

Tā kā tam ir tieša ietekme uz ekonomiku, sabiedrību un vidi, kur tas darbojas, tūrisma attīstība var un tai vajag būt galvenajam līdzeklim Eiropas pilsoņu dzīves kvalitātes uzlabošanā. Tomēr, lai nodrošinātu, ka šis potenciāls tiek realizēts praksē ilgtermiņā, tūrisma nozarei jāatbilst noteiktām ilgtspējīgas attīstības prasībām, kuras visiem dalībniekiem – valsts un privātajām institūcijām, uzņēmējdarbībai un patērētājiem jārespektē. Galvenais valsts un privātā sektora sadarbības mērķis var un tam vajag būt tūrisma nozares ilgtermiņa dzīvotspējas un konkurētspējas nodrošināšana.

| 4.2.1.2. | Īpaši jāatzīmē, ka valsts un privātā sektora sadarbība ir izrādījusies ļoti efektīva vadot tūrisma nozari panīkuma vai pat krīzes situācijās pieredzes bagātos apvidos, kuri riskē zaudēt savu pārpilnību ražojošo potenciālu. Visu dalībnieku kopēja rīcība – kas ir būtiski – paaugstina pieņemto pasākumu iedarbību un redzamību. |
| --- | --- |

4.2.1.2.

Īpaši jāatzīmē, ka valsts un privātā sektora sadarbība ir izrādījusies ļoti efektīva vadot tūrisma nozari panīkuma vai pat krīzes situācijās pieredzes bagātos apvidos, kuri riskē zaudēt savu pārpilnību ražojošo potenciālu. Visu dalībnieku kopēja rīcība – kas ir būtiski – paaugstina pieņemto pasākumu iedarbību un redzamību.

| 4.2.1.3. | Turklāt, kļūst skaidrs, ka ārkārtas situācijās, tādās kā 11. septembris Ņujorkā vai pavisam nesen 11. marts Madridē ir nepieciešams aicināt visus valsts un privātos darbiniekus un tos, kas iesaistīti lēmumu pieņemšanā, lai apvienotu spēkus, kas atvieglotu šādu traģēdiju nelabvēlīgo iespaidu uz tūrismu. |
| --- | --- |

4.2.1.3.

Turklāt, kļūst skaidrs, ka ārkārtas situācijās, tādās kā 11. septembris Ņujorkā vai pavisam nesen 11. marts Madridē ir nepieciešams aicināt visus valsts un privātos darbiniekus un tos, kas iesaistīti lēmumu pieņemšanā, lai apvienotu spēkus, kas atvieglotu šādu traģēdiju nelabvēlīgo iespaidu uz tūrismu.

| 4.2.1.4. | Transports ir joma, kurā apvienības un valsts un privātā sadarbība nozares vidē varētu izrādīties efektīva, Šeit lielais lēto aviolīniju pieaugums deva transporta izmaksas samazināšanos. Valsts un privātajām apvienībām šāda veida piedāvājumā vajadzētu nodrošināt atbilstošus noteikumus saistībā ar pakalpojuma kvalitāti, nodarbinātību un drošību. |
| --- | --- |

4.2.1.4.

Transports ir joma, kurā apvienības un valsts un privātā sadarbība nozares vidē varētu izrādīties efektīva, Šeit lielais lēto aviolīniju pieaugums deva transporta izmaksas samazināšanos. Valsts un privātajām apvienībām šāda veida piedāvājumā vajadzētu nodrošināt atbilstošus noteikumus saistībā ar pakalpojuma kvalitāti, nodarbinātību un drošību.

| 4.2.1.5. | Noteiktā nozarē strādājošo nodrošināšana ar profesionālo apmācību ir skaidrs visas cilvēka darbības mērķis, tas ir vēl jo nozīmīgāk tādā nozarē kā tūrisms, kurš ietver skaidru un nozīmīgu cilvēcisko attiecību elementu. Valsts un privātā sadarbība šajā jomā ir būtiska, tā kā abu sektoru interesēs ir uzlabot apmācību un darbinieku profesionalitāti. |
| --- | --- |

4.2.1.5.

Noteiktā nozarē strādājošo nodrošināšana ar profesionālo apmācību ir skaidrs visas cilvēka darbības mērķis, tas ir vēl jo nozīmīgāk tādā nozarē kā tūrisms, kurš ietver skaidru un nozīmīgu cilvēcisko attiecību elementu. Valsts un privātā sadarbība šajā jomā ir būtiska, tā kā abu sektoru interesēs ir uzlabot apmācību un darbinieku profesionalitāti.

| 4.2.2 | Sociālie. Nav iespējams noteikt uzdevumus valsts un privātajai sadarbībai, ja neņem vērā sociālos mērķus, ar ko katrai cilvēciskai darbībai būtu jābūt saistītai. It īpaši būtiski uzdevumi tūrismā ir vietējā attīstība un darba vietu radīšana un tāpēc tie ir svarīgi sadarbībai tūrisma nozarē. |
| --- | --- |

4.2.2

Sociālie. Nav iespējams noteikt uzdevumus valsts un privātajai sadarbībai, ja neņem vērā sociālos mērķus, ar ko katrai cilvēciskai darbībai būtu jābūt saistītai. It īpaši būtiski uzdevumi tūrismā ir vietējā attīstība un darba vietu radīšana un tāpēc tie ir svarīgi sadarbībai tūrisma nozarē.

| 4.2.2.1. | Fakts, ka tūrisms ir ekonomiska rakstura aktivitāte, kas balstās uz privātiem pakalpojumiem, nozīmē, ka jebkura jauna darbība radīs darba vietas, lai gan augstas kvalitātes un ilgtspējīgas attīstības tūrisms ir iespējams tikai ar attiecīgiem nodarbinātības nosacījumiem. |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Fakts, ka tūrisms ir ekonomiska rakstura aktivitāte, kas balstās uz privātiem pakalpojumiem, nozīmē, ka jebkura jauna darbība radīs darba vietas, lai gan augstas kvalitātes un ilgtspējīgas attīstības tūrisms ir iespējams tikai ar attiecīgiem nodarbinātības nosacījumiem.

| 4.2.2.2 | To vietējo apdzīvoto vietu, kuras apmeklē tūristi, sociālo apstākļu uzlabošanai noteikti jābūt vienam no iedarbīgākajiem sadarbības starp valsts un privātajiem sektoriem uzdevumiem. Vairākus Eiropas reģionus ietekmēs un tiem būs jāpiemērojas pēdējā laika un nākotnes pārmaiņām Kopējā lauksaimniecības politikā (CAP). Iespējams, ka lauku tūrisms jāveicina kā veids, kas savieno tradicionālo lauksaimniecisko darbību ar jaunu nodarbošanos – tūrismu, kas var paaugstināt rentabilitāti. Tāpat jāapsver tūrisma veicināšana kā potenciāli jauns nodarbošanās veids apvidos, kurus ietekmējusi rūpniecības restrukturizācija, izrakteņu ieguve vai līdzīgas darbības. EESK kādā pašiniciatīvas atzinumā vajadzētu izsmeļoši apskatīt šo alternatīvu skartajiem reģioniem. |
| --- | --- |

4.2.2.2

To vietējo apdzīvoto vietu, kuras apmeklē tūristi, sociālo apstākļu uzlabošanai noteikti jābūt vienam no iedarbīgākajiem sadarbības starp valsts un privātajiem sektoriem uzdevumiem. Vairākus Eiropas reģionus ietekmēs un tiem būs jāpiemērojas pēdējā laika un nākotnes pārmaiņām Kopējā lauksaimniecības politikā (CAP). Iespējams, ka lauku tūrisms jāveicina kā veids, kas savieno tradicionālo lauksaimniecisko darbību ar jaunu nodarbošanos – tūrismu, kas var paaugstināt rentabilitāti. Tāpat jāapsver tūrisma veicināšana kā potenciāli jauns nodarbošanās veids apvidos, kurus ietekmējusi rūpniecības restrukturizācija, izrakteņu ieguve vai līdzīgas darbības. EESK kādā pašiniciatīvas atzinumā vajadzētu izsmeļoši apskatīt šo alternatīvu skartajiem reģioniem.

| 4.2.2.3. | Kultūras, arheoloģiskā un arhitektūras mantojuma aizsargāšana, iespējams, ir viens no sabiedriskajiem uzdevumiem, kuriem var kalpot valsts un privātā sadarbība. Šis ir Paradores Spānijā un Pousadas Portugālē gadījums, pateicoties kurām liels skaits pieminekļu ir atjaunoti un atvērti sabiedrībai, kas sniedz nepārprotamu labumu apkārtējam apgabalam. Šis ir veids kā saglabāt sabiedriskos īpašumus valsts rokās, tajā pašā laikā garantējot, ka tie tiek novērtēti un izmantoti. Tas tāpat attiecas uz lauku apvidiem, kurus daudzi MVU (mazie un vidējie uzņēmumi) uzskata par uzņēmējdarbības iespēju. Tomēr, šādas darbības nav nepieciešams veikt tikai valsts uzņēmumiem vieniem pašiem; patiešām, pastāv daudzi piemēri, kad vietas un pieminekļi ir atjaunoti privāti un pateicoties tūrismam pašlaik ir ienesīgi, kā par to varēja pārliecināties vizītes laikā saistībā ar Seviļas sabiedrisko apspriešanu. Visām valstīm, kuras nupat pievienojušās ES, ir neparasts (kultūras) mantojums, kas ir jāatjauno. Tā ir jauna un rosinoša iespēja attīstīt tūrismu vienlaicīgi aizsargājot šo mantojumu. Šī uzdevuma sasniegšanā liela loma ir valsts un privātajai sadarbībai visos tās veidos. |
| --- | --- |

4.2.2.3.

Kultūras, arheoloģiskā un arhitektūras mantojuma aizsargāšana, iespējams, ir viens no sabiedriskajiem uzdevumiem, kuriem var kalpot valsts un privātā sadarbība. Šis ir Paradores Spānijā un Pousadas Portugālē gadījums, pateicoties kurām liels skaits pieminekļu ir atjaunoti un atvērti sabiedrībai, kas sniedz nepārprotamu labumu apkārtējam apgabalam. Šis ir veids kā saglabāt sabiedriskos īpašumus valsts rokās, tajā pašā laikā garantējot, ka tie tiek novērtēti un izmantoti. Tas tāpat attiecas uz lauku apvidiem, kurus daudzi MVU (mazie un vidējie uzņēmumi) uzskata par uzņēmējdarbības iespēju. Tomēr, šādas darbības nav nepieciešams veikt tikai valsts uzņēmumiem vieniem pašiem; patiešām, pastāv daudzi piemēri, kad vietas un pieminekļi ir atjaunoti privāti un pateicoties tūrismam pašlaik ir ienesīgi, kā par to varēja pārliecināties vizītes laikā saistībā ar Seviļas sabiedrisko apspriešanu. Visām valstīm, kuras nupat pievienojušās ES, ir neparasts (kultūras) mantojums, kas ir jāatjauno. Tā ir jauna un rosinoša iespēja attīstīt tūrismu vienlaicīgi aizsargājot šo mantojumu. Šī uzdevuma sasniegšanā liela loma ir valsts un privātajai sadarbībai visos tās veidos.

| 4.2.2.4 | Tūrisma joma var gūt labumu arī citās jomās no valsts un privātās sadarbības. Tas attiecas, piemēram, uz gastronomiju kā kultūras un tūrisma ziņa bagātinošu un svarīgu elementu, kur stiprāka valsts un privātā sadarbība delikatešu un pārtikas produktu ar izcelsmes norādi piedāvājuma uzlabošanā nākotnē noteikti atsauksies arī uz tūristisko piedāvājumu. |
| --- | --- |

4.2.2.4

Tūrisma joma var gūt labumu arī citās jomās no valsts un privātās sadarbības. Tas attiecas, piemēram, uz gastronomiju kā kultūras un tūrisma ziņa bagātinošu un svarīgu elementu, kur stiprāka valsts un privātā sadarbība delikatešu un pārtikas produktu ar izcelsmes norādi piedāvājuma uzlabošanā nākotnē noteikti atsauksies arī uz tūristisko piedāvājumu.

| 4.2.2.5. | Ētiska tūrisma kodeksa (CET), kuru pirms dažiem gadiem apstiprināja Pasaules Tūrisma organizācija (PTO) plaša īstenošana varētu būt viens no pozitīvajiem pasākumiem, tā kā tas izceltu nepieciešamību pēc valsts un privāto struktūru sadarbības. |
| --- | --- |

4.2.2.5.

Ētiska tūrisma kodeksa (CET), kuru pirms dažiem gadiem apstiprināja Pasaules Tūrisma organizācija (PTO) plaša īstenošana varētu būt viens no pozitīvajiem pasākumiem, tā kā tas izceltu nepieciešamību pēc valsts un privāto struktūru sadarbības.

| 4.2.3. | Saimnieciskie. Ir vispāratzīts, ka ekonomikas apjoms ir galvenais tūrisma aspekts. Kā jau minēts tūrisma industrija ir pierādījusi, ka ir spēcīgs līdzeklis darba vietu un labklājības radīšanā faktiski visā pasaulē, bet jo īpaši Eiropā, un šeit koncentrētā veidā Vidusjūras valstīs. Ilgtspējīga attīstība prasa stratēģisku, ilgtermiņa – nevis īstermiņa vai vidēja termiņa – vīziju; tas nozīmē tādu tūrisma produktu attīstīšanu, kas apsvērtu pašreizējo un nākotnes konkurētspēju; un, ka šiem produktiem jānes īstermiņa, vidēja un ilgtermiņa ienākumi, un stabilas un pastāvīgas darba vietas visu gadu īstermiņā, vidējā un ilgtermiņā. Sekmīgas sadarbības kopējie mērķi tādējādi būs cenšanās saglabāt tūrisma nozares konkurētspēju un ekonomisko rentabilitāti. |
| --- | --- |

4.2.3.

Saimnieciskie. Ir vispāratzīts, ka ekonomikas apjoms ir galvenais tūrisma aspekts. Kā jau minēts tūrisma industrija ir pierādījusi, ka ir spēcīgs līdzeklis darba vietu un labklājības radīšanā faktiski visā pasaulē, bet jo īpaši Eiropā, un šeit koncentrētā veidā Vidusjūras valstīs. Ilgtspējīga attīstība prasa stratēģisku, ilgtermiņa – nevis īstermiņa vai vidēja termiņa – vīziju; tas nozīmē tādu tūrisma produktu attīstīšanu, kas apsvērtu pašreizējo un nākotnes konkurētspēju; un, ka šiem produktiem jānes īstermiņa, vidēja un ilgtermiņa ienākumi, un stabilas un pastāvīgas darba vietas visu gadu īstermiņā, vidējā un ilgtermiņā. Sekmīgas sadarbības kopējie mērķi tādējādi būs cenšanās saglabāt tūrisma nozares konkurētspēju un ekonomisko rentabilitāti.

| 4.2.3.1. | Informāciju un komunikācijas tehnoloģijas (ICT) ir vēl viena tūrisma nozares ekonomisko uzdevumu joma, kur sadarbība ir nepieciešama, ja vēlas izpildīt uzdevumus gan valsts sektora pārstāvētajos tūristu centros, gan uzņēmējdarbības pārstāvētajās tūrisma pakalpojumu pārdošanas ekonomiskajās aktivitātēs. Ja nozarei ir jābūt konkurētspējīgai, tad visiem, arī nomaļiem reģioniem, būtiska ir pieejama tūrisma informācija. |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Informāciju un komunikācijas tehnoloģijas (ICT) ir vēl viena tūrisma nozares ekonomisko uzdevumu joma, kur sadarbība ir nepieciešama, ja vēlas izpildīt uzdevumus gan valsts sektora pārstāvētajos tūristu centros, gan uzņēmējdarbības pārstāvētajās tūrisma pakalpojumu pārdošanas ekonomiskajās aktivitātēs. Ja nozarei ir jābūt konkurētspējīgai, tad visiem, arī nomaļiem reģioniem, būtiska ir pieejama tūrisma informācija.

| 4.2.3.2. | Gadījumos, kad tiek skarti sadarbības ekonomiskie uzdevumi, jāatceras, ka valsts sektora iejaukšanās ir būtiska a) lai nepieļautu negodīgu konkurenci un b) lai vienādotu konkurences aspektus, piemēram, nodokļu politiku, kas var mazināt tirgus caurspīdīgumu. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Gadījumos, kad tiek skarti sadarbības ekonomiskie uzdevumi, jāatceras, ka valsts sektora iejaukšanās ir būtiska a) lai nepieļautu negodīgu konkurenci un b) lai vienādotu konkurences aspektus, piemēram, nodokļu politiku, kas var mazināt tirgus caurspīdīgumu.

| 4.2.4. | Apkārtējās vides. Tūrisms ir nozare, iespējams, ka vienīgā nozare, kuras pamatprodukts ir “dabisks valdzinājums”, kas sastāv no faktoru kombinācijas, kurā dabas uztvere ar tās dažādo vidi un ainavām, tās bioloģisko dažādību un, visbeidzot, cieņu pret apkārtējo vidi, spēlē galveno lomu nodrošinot patērētājam, t.i. tūristam, vēlamā produkta kvalitāti un piemērotību. Ir pilnīgi iespējams un vēlams, ka gan valsts, gan privātais sektos sadarbojas, lai saglabātu šos apstākļus, kas vienlaicīgi nodrošina dabas bagātību ilgstošu saglabāšanu un to racionālu un noturīgu izmantošanu, dodot tiem iespēju nest ienākumus. |
| --- | --- |

4.2.4.

Apkārtējās vides. Tūrisms ir nozare, iespējams, ka vienīgā nozare, kuras pamatprodukts ir “dabisks valdzinājums”, kas sastāv no faktoru kombinācijas, kurā dabas uztvere ar tās dažādo vidi un ainavām, tās bioloģisko dažādību un, visbeidzot, cieņu pret apkārtējo vidi, spēlē galveno lomu nodrošinot patērētājam, t.i. tūristam, vēlamā produkta kvalitāti un piemērotību. Ir pilnīgi iespējams un vēlams, ka gan valsts, gan privātais sektos sadarbojas, lai saglabātu šos apstākļus, kas vienlaicīgi nodrošina dabas bagātību ilgstošu saglabāšanu un to racionālu un noturīgu izmantošanu, dodot tiem iespēju nest ienākumus.

| 4.2.4.1 | Vides aizsardzība varētu būt viena no jomām, kurā valsts un privātā sadarbība varētu būt noderīga sasniedzot apkārtējās vides kvalitātes uzdevumus. Nesenie notikumi, tādi kā Prestige katastrofa, ir pierādījuši nepieciešamību pēc vides aizsardzības kā privātajā tā arī valsts sektoros. |
| --- | --- |

4.2.4.1

Vides aizsardzība varētu būt viena no jomām, kurā valsts un privātā sadarbība varētu būt noderīga sasniedzot apkārtējās vides kvalitātes uzdevumus. Nesenie notikumi, tādi kā Prestige katastrofa, ir pierādījuši nepieciešamību pēc vides aizsardzības kā privātajā tā arī valsts sektoros.

| 4.3. | Visbeidzot, valsts un privātā sektora pietiekamas sadarbības iespējamajiem uzdevumiem vienmēr jābūt saskaņotiem ar ilgtspējīgas attīstības jēdzienu, kas no vienas puses ietver trīs dimensijas – ekonomiku, sabiedrību un dabu, un, no otras puses trīs laika mērvienības (īstermiņa, vidēja un ilgtermiņa), kā arī visu dalībnieku piedalīšanās tūrisma nozarē ir būtisks faktors. Sadarbības pamatu veido ilgtermiņa attīstības darbības plāns un pasākumi. |
| --- | --- |

4.3.

Visbeidzot, valsts un privātā sektora pietiekamas sadarbības iespējamajiem uzdevumiem vienmēr jābūt saskaņotiem ar ilgtspējīgas attīstības jēdzienu, kas no vienas puses ietver trīs dimensijas – ekonomiku, sabiedrību un dabu, un, no otras puses trīs laika mērvienības (īstermiņa, vidēja un ilgtermiņa), kā arī visu dalībnieku piedalīšanās tūrisma nozarē ir būtisks faktors. Sadarbības pamatu veido ilgtermiņa attīstības darbības plāns un pasākumi.

5.   Sadarbības principi un kritēriji.

| 5.1. | Sadarbību starp valsts un privāto sektoru attiecībā pret tūrismu jāvada zināmam skaitam principu. |
| --- | --- |

5.1.

Sadarbību starp valsts un privāto sektoru attiecībā pret tūrismu jāvada zināmam skaitam principu.

| 5.1.1. | Kompetence: Ir acīmredzams, ka, lai radītu saliedētas, ilgstošas partnerattiecības, dažādajiem dalībniekiem jāspēj sasniegt savus ar savstarpējo vienošanos noteiktos mērķus neatkarīgi, un, ka viņu kompetencei jābūt atpazīstamam vai nu skaidri izteikta juridiska pilnvarojuma, varas deleģēšanas vai vienkārši formālas vai neformālas pārstāvniecības veidā. |
| --- | --- |

5.1.1.

Kompetence: Ir acīmredzams, ka, lai radītu saliedētas, ilgstošas partnerattiecības, dažādajiem dalībniekiem jāspēj sasniegt savus ar savstarpējo vienošanos noteiktos mērķus neatkarīgi, un, ka viņu kompetencei jābūt atpazīstamam vai nu skaidri izteikta juridiska pilnvarojuma, varas deleģēšanas vai vienkārši formālas vai neformālas pārstāvniecības veidā.

| 5.1.2. | Savstarpējā atbildība: dažādajiem dalībniekiem jābūt tieši vai netieši ieinteresētiem vai iesaistītiem situācijā, kuras labā šīs partnerattiecības izveidotas. |
| --- | --- |

5.1.2.

Savstarpējā atbildība: dažādajiem dalībniekiem jābūt tieši vai netieši ieinteresētiem vai iesaistītiem situācijā, kuras labā šīs partnerattiecības izveidotas.

| 5.1.3. | Sadarbības brīvprātīgā daba: tikai tie, kas brīvprātīgi izvēlējušies kļūt par partnerattiecību dalībniekiem ir saistīti ar to. |
| --- | --- |

5.1.3.

Sadarbības brīvprātīgā daba: tikai tie, kas brīvprātīgi izvēlējušies kļūt par partnerattiecību dalībniekiem ir saistīti ar to.

| 5.1.4. | Demokrātija: lēmumu pieņemšanas un atspoguļošanas noteikumiem jābūt ļoti skaidriem un savienojamiem ar līdzdalības demokrātijas principiem. |
| --- | --- |

5.1.4.

Demokrātija: lēmumu pieņemšanas un atspoguļošanas noteikumiem jābūt ļoti skaidriem un savienojamiem ar līdzdalības demokrātijas principiem.

| 5.2. | Darbojošies partnerattiecību kritēriji, lai nodrošinātu mērķu atbilstību, ir sekojoši: |
| --- | --- |

5.2.

Darbojošies partnerattiecību kritēriji, lai nodrošinātu mērķu atbilstību, ir sekojoši:

| 5.2.1. | Konkrētie mērķi: t.i. precīzi formulēti, konkrēti, un, ja iespējams, izsakāmi ekonomiskos nosacījumos, un noteikta laika robežās kā arī balstīti uz vienošanos. |
| --- | --- |

5.2.1.

Konkrētie mērķi: t.i. precīzi formulēti, konkrēti, un, ja iespējams, izsakāmi ekonomiskos nosacījumos, un noteikta laika robežās kā arī balstīti uz vienošanos.

| 5.2.2 | Atbilstība: uzdevumiem jābūt tieši vai netieši nozīmīgiem visiem atbalstītājiem. |
| --- | --- |

5.2.2

Atbilstība: uzdevumiem jābūt tieši vai netieši nozīmīgiem visiem atbalstītājiem.

| 5.2.3 | Rezultātu pārraudzība: dalībniekiem ir svarīgi skaidri redzēt partnerattiecību dalības rezultātus; pretējā gadījumā viņi zaudē interesi un atkāpjas. |
| --- | --- |

5.2.3

Rezultātu pārraudzība: dalībniekiem ir svarīgi skaidri redzēt partnerattiecību dalības rezultātus; pretējā gadījumā viņi zaudē interesi un atkāpjas.

| 5.2.4. | Proporcionalitāte: ir būtiski, lai dalībnieku līdzdalība būtu proporcionāla risināmā uzdevuma lielumam. |
| --- | --- |

5.2.4.

Proporcionalitāte: ir būtiski, lai dalībnieku līdzdalība būtu proporcionāla risināmā uzdevuma lielumam.

6.   Sadarbības un apvienību līdzekļi un veidi

| 6.1. | Lai aprakstītu apvienību veidus un līdzekļus, vispirms ir nepieciešams noteikt sadarbības ideālo līmeni, t.i., līmeni pie kura ir nozīme, kas nozīmē konteksta, kurā rodas uzdevums, analīzi un definēšanu, kurā var tikt rasts risinājums, un, kurā visu dalībnieku kompetence var tikt realizēta. Tādā veidā konteksts būs vietēja mēroga, ja problēma ir pilnīgi lokāla un, ja iestādes, kurās jāgriežas, lai rast risinājumu ir pieejamas tuvumā. Tas pats attiecināms uz reģionālajiem un valsts līmeņiem. |
| --- | --- |

6.1.

Lai aprakstītu apvienību veidus un līdzekļus, vispirms ir nepieciešams noteikt sadarbības ideālo līmeni, t.i., līmeni pie kura ir nozīme, kas nozīmē konteksta, kurā rodas uzdevums, analīzi un definēšanu, kurā var tikt rasts risinājums, un, kurā visu dalībnieku kompetence var tikt realizēta. Tādā veidā konteksts būs vietēja mēroga, ja problēma ir pilnīgi lokāla un, ja iestādes, kurās jāgriežas, lai rast risinājumu ir pieejamas tuvumā. Tas pats attiecināms uz reģionālajiem un valsts līmeņiem.

| 6.2. | Vēl viena pamatpazīme ir ietveramība. Ir svarīgi, lai katrs atbalstītājs varētu sniegt kaut ko, lai rastu risinājumu, vai tie būtu līdzekļi, informācija vai darbības koordinācija. |
| --- | --- |

6.2.

Vēl viena pamatpazīme ir ietveramība. Ir svarīgi, lai katrs atbalstītājs varētu sniegt kaut ko, lai rastu risinājumu, vai tie būtu līdzekļi, informācija vai darbības koordinācija.

| 6.3. | Konkrēti partnerattiecību veidi varētu būt: |
| --- | --- |

6.3.

Konkrēti partnerattiecību veidi varētu būt:

| 6.3.1. | Neformālie: Atbalstītāji izveido neformālu stratēģisku aliansi, darba grupu, forumu vai līdzīgu veidojumu bez juridiskās personas. Lēmumi tiek pieņemti ar balsu vairākumu, bet tie nerada saistības vai neuzliek pienākumus tiem, kas ir iesaistīti, izņemot tos, kuri brīvprātīgi vienojušies. |
| --- | --- |

6.3.1.

Neformālie: Atbalstītāji izveido neformālu stratēģisku aliansi, darba grupu, forumu vai līdzīgu veidojumu bez juridiskās personas. Lēmumi tiek pieņemti ar balsu vairākumu, bet tie nerada saistības vai neuzliek pienākumus tiem, kas ir iesaistīti, izņemot tos, kuri brīvprātīgi vienojušies.

| 6.3.2. | Formālie: Šādi veidojumi var pieņemt konsorciju, fondu, sabiedrisku organizāciju, kopuzņēmumu, apvienību, utt. veidu. Tos pārvalda noteikumi, kas nosaka vienošanos nosacījumus un to izpildi. |
| --- | --- |

6.3.2.

Formālie: Šādi veidojumi var pieņemt konsorciju, fondu, sabiedrisku organizāciju, kopuzņēmumu, apvienību, utt. veidu. Tos pārvalda noteikumi, kas nosaka vienošanos nosacījumus un to izpildi.

| 6.3.3. | Nodrošinot, ka ekonomiskie un sociālie dalībnieki tiek iesaistīti darba attiecību, kas balstītas uz tiesībām, pastāvīgo struktūru definēšanā, un, attīstot kolektīvo darba līgumu, tiks atstāta pozitīva ietekme uz konkurētspēju, rentabilitāti un sociālo un ekonomisko tūrisma produktivitāti. Ekonomiskajiem un sociālajiem dalībniekiem tāpat jābūt iesaistītiem sabiedriskajā dialogā, kopā ar valsts institūcijām un iestādēm, kad vien apspriežamais jautājums prasa trīspusēju līdzdalību. |
| --- | --- |

6.3.3.

Nodrošinot, ka ekonomiskie un sociālie dalībnieki tiek iesaistīti darba attiecību, kas balstītas uz tiesībām, pastāvīgo struktūru definēšanā, un, attīstot kolektīvo darba līgumu, tiks atstāta pozitīva ietekme uz konkurētspēju, rentabilitāti un sociālo un ekonomisko tūrisma produktivitāti. Ekonomiskajiem un sociālajiem dalībniekiem tāpat jābūt iesaistītiem sabiedriskajā dialogā, kopā ar valsts institūcijām un iestādēm, kad vien apspriežamais jautājums prasa trīspusēju līdzdalību.

7.   Atbalstītāju tīklojuma loma: mazpilsētu un lielpilsētu, uzņēmējdarbības, noteiktu projektu

| 7.1. | Mūsdienu globalizētajā pasaulē, ekonomiskās darbības nevar vadīt izolēti; šis princips tāpat attiecas uz mazpilsētām un lielpilsētām un, šajā gadījumā, uz tūrisma centriem un pārvaldniekiem. Saskaņā ar šīs jomas ekspertu viedokli, jaunā globālā ekonomika, lai sekmētu sadarbību, teritoriālajā izteiksmē tiks balstīta uz mazpilsētu un lielpilsētu tīklu. Lai gan tūristu apmeklētās vietas (attīstības) agrīnajā fāzē izmanto konkurences stratēģijas, lai piesaistītu finansējumu, palielinātu pārdošanu un celtu savu starptautisko profilu – īsumā, lai būtu labāki, konkurētspējīgāki un straujāk augoši – vēlākajā fāzē tie sāk apzināties nepieciešamību apvienoties ar citiem, kopīgai izaugsmei un nacionālo valdību un/vai starptautisko organizāciju ietekmēšanai. |
| --- | --- |

7.1.

Mūsdienu globalizētajā pasaulē, ekonomiskās darbības nevar vadīt izolēti; šis princips tāpat attiecas uz mazpilsētām un lielpilsētām un, šajā gadījumā, uz tūrisma centriem un pārvaldniekiem. Saskaņā ar šīs jomas ekspertu viedokli, jaunā globālā ekonomika, lai sekmētu sadarbību, teritoriālajā izteiksmē tiks balstīta uz mazpilsētu un lielpilsētu tīklu. Lai gan tūristu apmeklētās vietas (attīstības) agrīnajā fāzē izmanto konkurences stratēģijas, lai piesaistītu finansējumu, palielinātu pārdošanu un celtu savu starptautisko profilu – īsumā, lai būtu labāki, konkurētspējīgāki un straujāk augoši – vēlākajā fāzē tie sāk apzināties nepieciešamību apvienoties ar citiem, kopīgai izaugsmei un nacionālo valdību un/vai starptautisko organizāciju ietekmēšanai.

| 7.2. | Arvien vairāk tiek uzskatīts, ka nepieciešama pieredzes apmaiņa starp tūristu centriem pasaulē, ja mums jāstrādā kopējo ilgstošas attīstības un konkurētspējas uzdevumu virzienā. Šim ir vairāki pozitīvi aspekti, no kuriem vissvarīgākais ir spēja pasargāt no stratēģiskām kļūdām un vislabāko līdzekļu apvienošana noturīgai pārvaldībai. Tīklojumi ir papildus un alternatīvs veids, lai pārstāvētu pilsētas, uzņēmējdarbību un iestādes. ICT nostiprina šos tīklojumus, ļaujot to locekļiem uzturēt neformālas, tūlītējas un vērtīgas attiecības. |
| --- | --- |

7.2.

Arvien vairāk tiek uzskatīts, ka nepieciešama pieredzes apmaiņa starp tūristu centriem pasaulē, ja mums jāstrādā kopējo ilgstošas attīstības un konkurētspējas uzdevumu virzienā. Šim ir vairāki pozitīvi aspekti, no kuriem vissvarīgākais ir spēja pasargāt no stratēģiskām kļūdām un vislabāko līdzekļu apvienošana noturīgai pārvaldībai. Tīklojumi ir papildus un alternatīvs veids, lai pārstāvētu pilsētas, uzņēmējdarbību un iestādes. ICT nostiprina šos tīklojumus, ļaujot to locekļiem uzturēt neformālas, tūlītējas un vērtīgas attiecības.

| 7.3. | Tīklojuma veidošana ne vienmēr ir bez problēmām un negatīvajiem aspektiem: dažkārt pastāv interešu konflikti, kas aizkavē sadarbību, un citkārt tīklojuma spēcīgākie locekļi ir tie, kas no tā iegūst lielāko labumu. |
| --- | --- |

7.3.

Tīklojuma veidošana ne vienmēr ir bez problēmām un negatīvajiem aspektiem: dažkārt pastāv interešu konflikti, kas aizkavē sadarbību, un citkārt tīklojuma spēcīgākie locekļi ir tie, kas no tā iegūst lielāko labumu.

| 7.4. | Uzņēmējdarbībai, tāpat kā pilsētām, tīklojums ir efektīvs līdzeklis, lai nodrošinātu un apmainītos ar informāciju, padarot tās konkurētspējīgākas un izvirzot viņas vis-à-vis valsts iestādēm. |
| --- | --- |

7.4.

Uzņēmējdarbībai, tāpat kā pilsētām, tīklojums ir efektīvs līdzeklis, lai nodrošinātu un apmainītos ar informāciju, padarot tās konkurētspējīgākas un izvirzot viņas vis-à-vis valsts iestādēm.

| 7.5. | Zināms skaits konkrētu tūrisma projektu ir veidots uz tīklojuma pamata. Viens no piemēriem ir Eiropas Savienības URB-AL programma, kuras mērķis ir izveidot pilsētu tīklojumu, lai darbotos dažādās ekonomikas, sabiedrības un pilsētu attīstības jomās. Šīs jomas dažkārt veicina pieredzes apmaiņu ilgtspējīga tūrisma attīstībā. |
| --- | --- |

7.5.

Zināms skaits konkrētu tūrisma projektu ir veidots uz tīklojuma pamata. Viens no piemēriem ir Eiropas Savienības URB-AL programma, kuras mērķis ir izveidot pilsētu tīklojumu, lai darbotos dažādās ekonomikas, sabiedrības un pilsētu attīstības jomās. Šīs jomas dažkārt veicina pieredzes apmaiņu ilgtspējīga tūrisma attīstībā.

8.   Eiropas tūrisma sfēras valsts un privātās sadarbības pozitīvi piemēri

| 8.1 | Valsts un privātās sadarbības dažādi piemēri tika analizēti Seviļas publiskās noklausīšanās laikā 2004. gada 15. aprīlī. It īpaši jāpiemin sekojošie: |
| --- | --- |

8.1

Valsts un privātās sadarbības dažādi piemēri tika analizēti Seviļas publiskās noklausīšanās laikā 2004. gada 15. aprīlī. It īpaši jāpiemin sekojošie:

| 8.1.1. | Turisme de Barcelona
  : Šo kompāniju 1993. gadā dibināja Barselonas Tirdzniecības kamera, Barselonas pilsētas Padome un Barselonas Promoció fonds ar mērķi veicināt Barselonas kā tūrisma centra attīstību. Desmit gadu laikā Turisme de Barcelona ir palīdzējusi uzlabot gan pilsētas tūrisma iespējas, gan arī tās tēlu. Šī pozitīvā attīstība atspoguļojas piedāvājuma un pieprasījuma pieaugumā, viesnīcu apmeklētības līmeņa paaugstināšanā un citos rādītājos. Tomēr, pats skaidrākais aspekts ir tas, ka šo desmit gadu laikā valsts institūciju ieguldītie asignējumi samazinājušies no 70 % no kopējā budžeta līdz 20 %, atlikušo ienākumu iekšēji rada Turisme de Barcelona pašas darbība, kas ir starpniecība viesnīcu pakalpojumu tirgū. Zināms skaits veiksmīgu tūrisma pakalpojumu liek tos īpaši pieminēt, tie ir tādi kā Barcelona Bus Turistic, Barcelona Card, Barcelona Pass, u.c., tāpat arī tādas programmas kā Barcelona Convention Bureau, Barcelona Shopping Line, u.c. Šo pakalpojumu panākumu pamatā nepārprotami ir cieša sadarbība un sapratne starp tūrisma industriju un valsts iestādēm, kas kopīgi strādā, lai uzlabotu tūrisma iespējas Barselonā. |
| --- | --- |

8.1.1.

Turisme de Barcelona
  : Šo kompāniju 1993. gadā dibināja Barselonas Tirdzniecības kamera, Barselonas pilsētas Padome un Barselonas Promoció fonds ar mērķi veicināt Barselonas kā tūrisma centra attīstību. Desmit gadu laikā Turisme de Barcelona ir palīdzējusi uzlabot gan pilsētas tūrisma iespējas, gan arī tās tēlu. Šī pozitīvā attīstība atspoguļojas piedāvājuma un pieprasījuma pieaugumā, viesnīcu apmeklētības līmeņa paaugstināšanā un citos rādītājos. Tomēr, pats skaidrākais aspekts ir tas, ka šo desmit gadu laikā valsts institūciju ieguldītie asignējumi samazinājušies no 70 % no kopējā budžeta līdz 20 %, atlikušo ienākumu iekšēji rada Turisme de Barcelona pašas darbība, kas ir starpniecība viesnīcu pakalpojumu tirgū. Zināms skaits veiksmīgu tūrisma pakalpojumu liek tos īpaši pieminēt, tie ir tādi kā Barcelona Bus Turistic, Barcelona Card, Barcelona Pass, u.c., tāpat arī tādas programmas kā Barcelona Convention Bureau, Barcelona Shopping Line, u.c. Šo pakalpojumu panākumu pamatā nepārprotami ir cieša sadarbība un sapratne starp tūrisma industriju un valsts iestādēm, kas kopīgi strādā, lai uzlabotu tūrisma iespējas Barselonā.

| 8.1.2. | Augstas kvalitātes tūrisma institūts Spānijā (Institute for High-Quality Tourism)

  (

  ICTE

  )
  : 1990to gadu sākumā tika radīti dažādi līdzekļi, lai efektīvi uzlabotu kvalitāti. Šīs attīstības kulminācija bija ICTE dibināšana 2000. gadā kā atbilde uz acīmredzamo situāciju, kad tūrisma centru parādīšanās Vidusjūras, Karību, u.c. reģionos sāka apdraudēt Spānijas kā tūrisma industrijas līderes stāvokli. Tika izvēlēta skaidra stratēģija par visaptverošu kvalitāti, kas balstījās uz nepieciešamību apvienot visus tūrisma atbalstītājus visos tā darbības aspektos. Visi tā pasākumi ietver tos dalībniekus, kas saistīti ar specifisku apakšnozari: viesnīcām, restorāniem, tūrisma aģentiem, transporta kompānijām, lauku apvidu tūrisma kompānijām, golfa klubiem, kūrortiem, municipalitātēm un provincēm. Šodien vairāk nekā 250 uzņēmējdarbības apvienības, nacionālā valdība, autonomās kopienas un pilsētu domes, vairāk nekā 3000 tūrisma kompānijas, kuras saņem tehnisko palīdzību un 463 kompānijas un institūcijas ar augstas kvalitātes tūrisma sertifikātu, piedalās Spānijas Augstas kvalitātes tūrisma Centra apvienotajā sistēmā (IS). Tāpat kā Barselona, ICTE ir valsts un privātās sadarbības pozitīvs piemērs, kā veids kā uzlabot vispārējo kvalitāti, kas ir tūrisma nozares būtisks elements. |
| --- | --- |

8.1.2.

Augstas kvalitātes tūrisma institūts Spānijā (Institute for High-Quality Tourism)

  (

  ICTE

  )
  : 1990to gadu sākumā tika radīti dažādi līdzekļi, lai efektīvi uzlabotu kvalitāti. Šīs attīstības kulminācija bija ICTE dibināšana 2000. gadā kā atbilde uz acīmredzamo situāciju, kad tūrisma centru parādīšanās Vidusjūras, Karību, u.c. reģionos sāka apdraudēt Spānijas kā tūrisma industrijas līderes stāvokli. Tika izvēlēta skaidra stratēģija par visaptverošu kvalitāti, kas balstījās uz nepieciešamību apvienot visus tūrisma atbalstītājus visos tā darbības aspektos. Visi tā pasākumi ietver tos dalībniekus, kas saistīti ar specifisku apakšnozari: viesnīcām, restorāniem, tūrisma aģentiem, transporta kompānijām, lauku apvidu tūrisma kompānijām, golfa klubiem, kūrortiem, municipalitātēm un provincēm. Šodien vairāk nekā 250 uzņēmējdarbības apvienības, nacionālā valdība, autonomās kopienas un pilsētu domes, vairāk nekā 3000 tūrisma kompānijas, kuras saņem tehnisko palīdzību un 463 kompānijas un institūcijas ar augstas kvalitātes tūrisma sertifikātu, piedalās Spānijas Augstas kvalitātes tūrisma Centra apvienotajā sistēmā (IS). Tāpat kā Barselona, ICTE ir valsts un privātās sadarbības pozitīvs piemērs, kā veids kā uzlabot vispārējo kvalitāti, kas ir tūrisma nozares būtisks elements.

| 8.1.3. | Citi piemēri, kas sniegti Seviļas sanāksmē: Andalūzijas valsts un privātās sadarbības modelis, kas dotajā brīdī pastāv jau divdesmit gadus un ir radījis piecus sadarbības līgumus, aptver visas ražošanas nozares, ieskaitot tūrismu. Šis modelis balstīts uz sadarbību starp autonomo kopienu valstisko pārvaldi, Andalūzijas Darba devēju konfederāciju un galvenajām Andalūzijas arodbiedrībām, Vispārējo strādnieku savienību (UGT) un Comisiones Obreras (CCOO), kuras radījušas uzticības un stabilitātes atmosfēru, kas būtiskas tūrisma darbībai. |
| --- | --- |

8.1.3.

Citi piemēri, kas sniegti Seviļas sanāksmē: Andalūzijas valsts un privātās sadarbības modelis, kas dotajā brīdī pastāv jau divdesmit gadus un ir radījis piecus sadarbības līgumus, aptver visas ražošanas nozares, ieskaitot tūrismu. Šis modelis balstīts uz sadarbību starp autonomo kopienu valstisko pārvaldi, Andalūzijas Darba devēju konfederāciju un galvenajām Andalūzijas arodbiedrībām, Vispārējo strādnieku savienību (UGT) un Comisiones Obreras (CCOO), kuras radījušas uzticības un stabilitātes atmosfēru, kas būtiskas tūrisma darbībai.

| 8.2. | Kā vietējās politikas piemēru EESK apsveic faktu, ka Seviļas sanāksmes par sadarbību starp valsts un privātajiem sektoriem laikā Seviļas mērs vēlreiz aicināja ekonomiskos un sociālos dalībniekus un tūrisma nozari kopumā noformēt līgumu, kas nodrošinātu, ka visi dalībnieki ir pilnībā iesaistīti tūrisma politikas savas specifiskās jomas veidošanā, sastādīšanā, plānošanā, īstenošanā un novērtēšanā. Šī iniciatīva, kopā ar citām, varētu būt atsauksme lielajām pilsētām un dažāda mēroga mazpilsētām, kad veicina vietējā līmeņa sadarbību. |
| --- | --- |

8.2.

Kā vietējās politikas piemēru EESK apsveic faktu, ka Seviļas sanāksmes par sadarbību starp valsts un privātajiem sektoriem laikā Seviļas mērs vēlreiz aicināja ekonomiskos un sociālos dalībniekus un tūrisma nozari kopumā noformēt līgumu, kas nodrošinātu, ka visi dalībnieki ir pilnībā iesaistīti tūrisma politikas savas specifiskās jomas veidošanā, sastādīšanā, plānošanā, īstenošanā un novērtēšanā. Šī iniciatīva, kopā ar citām, varētu būt atsauksme lielajām pilsētām un dažāda mēroga mazpilsētām, kad veicina vietējā līmeņa sadarbību.

| 8.3 | Ir vairāki pozitīvi piemēri veiksmīgai sadarbībai sociālā tūrisma jomā, kuri mērķēti uz to, lai dotu pēc iespējas vairāk cilvēkiem pieeju atvaļinājuma un tūrisma aktivitātēm. Pieminēšanas vērti šeit ir “Atvaļinājuma bonas” kas Francijā tiek pārraudzītas no Agence nationale pour les Cheques- Vacances (ANCV:Atvaļinājuma bonu nacionālā aģentūra) un Ungārijā no Magyar Szabadidö Tarsasag (Brīvā laika aktivitāšu nacionālās sabiedrības). Citi pieminēšanas vērti piemēri ir tūrisma programmas vecākiem cilvēkiem, ko attīstījis Portugāles Instituto Nacional para o Aproveitamento do Tempo Livre dos Trabalhadores (INATEL: nacionālais institūts, kurš palīdz darba ņēmējiem labāk izmantot brīvo laiku), jauniešu viesnīcu veicināšana Briselē no Commission Communautaies Francaise (COCOF: Francijas Kopienas Komisija) un sabiedriskās izglītības programmas un brīvā laika centru atjaunošanas pasākumi, kuri pieder asociācijām kā Centro Turistico Giovanile (CTG: Jauniešu tūrisma centrs) Itālijā. |
| --- | --- |

8.3

Ir vairāki pozitīvi piemēri veiksmīgai sadarbībai sociālā tūrisma jomā, kuri mērķēti uz to, lai dotu pēc iespējas vairāk cilvēkiem pieeju atvaļinājuma un tūrisma aktivitātēm. Pieminēšanas vērti šeit ir “Atvaļinājuma bonas” kas Francijā tiek pārraudzītas no Agence nationale pour les Cheques- Vacances (ANCV:Atvaļinājuma bonu nacionālā aģentūra) un Ungārijā no Magyar Szabadidö Tarsasag (Brīvā laika aktivitāšu nacionālās sabiedrības). Citi pieminēšanas vērti piemēri ir tūrisma programmas vecākiem cilvēkiem, ko attīstījis Portugāles Instituto Nacional para o Aproveitamento do Tempo Livre dos Trabalhadores (INATEL: nacionālais institūts, kurš palīdz darba ņēmējiem labāk izmantot brīvo laiku), jauniešu viesnīcu veicināšana Briselē no Commission Communautaies Francaise (COCOF: Francijas Kopienas Komisija) un sabiedriskās izglītības programmas un brīvā laika centru atjaunošanas pasākumi, kuri pieder asociācijām kā Centro Turistico Giovanile (CTG: Jauniešu tūrisma centrs) Itālijā.

| 8.4. | Bez šaubām pastāv daudzi citi pozitīvi valsts un privātās sadarbības piemēri visā Eiropā un pasaulē, tādi, kas minēti WTO un Kanādas tūrisma komisijas izcilajā izdevumā
  Sadarbība un partnerattiecības tūrismā – globālā perspektīva
  (
  Co-operation and Partnerships in Tourism – A Global Perspective
  ), kas publicēts 2003. gadā. Šis izdevums sniedz 18 pozitīvus tūrisma jomas sadarbības piemērus pasaules mērogā, no kuriem katrs kā noderīgas pieredzes paraugs prasa īpašu uzmanību. |
| --- | --- |

8.4.

Bez šaubām pastāv daudzi citi pozitīvi valsts un privātās sadarbības piemēri visā Eiropā un pasaulē, tādi, kas minēti WTO un Kanādas tūrisma komisijas izcilajā izdevumā
  Sadarbība un partnerattiecības tūrismā – globālā perspektīva
  (
  Co-operation and Partnerships in Tourism – A Global Perspective
  ), kas publicēts 2003. gadā. Šis izdevums sniedz 18 pozitīvus tūrisma jomas sadarbības piemērus pasaules mērogā, no kuriem katrs kā noderīgas pieredzes paraugs prasa īpašu uzmanību.

9.   Kooperācijas veicināšana Eiropas līmenī.

| 9.1 | Paplašināta Eiropa ir daudzos sektoros, sevišķi tūrisma sektorā, ļoti dinamiska vide, kurā notiek daudzas izmaiņas, ietekmējot gan piedāvājuma, gan pieprasījuma pusi. Lisabonas sanāksmes laikā tika noteikts stratēģiskais mērķis padarīt Eiropu par dinamiskāko un konkurētspējīgāko, uz zināšanām balstīto ekonomisko telpu pasaulē, kas spēj sasniegt ilgstošu ekonomisko attīstību ar vairāk un labākām darba vietām un lielāku sociālo vienotību. Lai šo godkārīgo mērķi sasniegtu, ir nepieciešama dziļāka sadarbība kā institucionālajā līmenī, tā arī valstiskajā un privātajā līmenī. Pagātnē tūrisma sektors sevi ir pierādījis kā nodarbinātības un labklājības veicinātājs un tādam tam arī ir jāpaliek ES ar 25 un vairāk dalībvalstīm. Tādēļ Komiteja aicina Komisiju izanalizēt iespēju nodibināt Eiropas Tūrisma Padomi kā konkrētu pamatu uz kura attīstīt sadarbības principus Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

9.1

Paplašināta Eiropa ir daudzos sektoros, sevišķi tūrisma sektorā, ļoti dinamiska vide, kurā notiek daudzas izmaiņas, ietekmējot gan piedāvājuma, gan pieprasījuma pusi. Lisabonas sanāksmes laikā tika noteikts stratēģiskais mērķis padarīt Eiropu par dinamiskāko un konkurētspējīgāko, uz zināšanām balstīto ekonomisko telpu pasaulē, kas spēj sasniegt ilgstošu ekonomisko attīstību ar vairāk un labākām darba vietām un lielāku sociālo vienotību. Lai šo godkārīgo mērķi sasniegtu, ir nepieciešama dziļāka sadarbība kā institucionālajā līmenī, tā arī valstiskajā un privātajā līmenī. Pagātnē tūrisma sektors sevi ir pierādījis kā nodarbinātības un labklājības veicinātājs un tādam tam arī ir jāpaliek ES ar 25 un vairāk dalībvalstīm. Tādēļ Komiteja aicina Komisiju izanalizēt iespēju nodibināt Eiropas Tūrisma Padomi kā konkrētu pamatu uz kura attīstīt sadarbības principus Eiropas līmenī.

| 9.2 | Šāda Padome varētu veidoties no: Eiropas institūciju pārstāvjiem (Komisija, Parlaments, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, Reģionu komiteja), Eiropas Jauniešu Padomes, dalībvalstīm, daba devēju savienībām un arodbiedrībām (vienādi lielā skaitā), pārstāvjiem no Eiropas patērētāju, vides aizsardzības un cilvēku ar īpašām vajadzībām organizāciju vidus, no sociālā tūrisma savienībām un augstskolām kā arī atzītiem ekspertiem šajā jomā. |
| --- | --- |

9.2

Šāda Padome varētu veidoties no: Eiropas institūciju pārstāvjiem (Komisija, Parlaments, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, Reģionu komiteja), Eiropas Jauniešu Padomes, dalībvalstīm, daba devēju savienībām un arodbiedrībām (vienādi lielā skaitā), pārstāvjiem no Eiropas patērētāju, vides aizsardzības un cilvēku ar īpašām vajadzībām organizāciju vidus, no sociālā tūrisma savienībām un augstskolām kā arī atzītiem ekspertiem šajā jomā.

| 9.3 | Eiropas Tūrisma Padome varētu vākt un izvērtēt datus par līdzšinējo un iespējamo tūrisma attīstību, ieteikt veicināšanas pasākumus vai dalību Komisijas veiktajos pasākumos, sniegt references pamata ieteikumus, ko tālāk attīstīt Savienības citu ar tūrismu saistītu jomu dažādajiem aktieriem kā arī sagatavot Eiropas Tūrisma Forumu un pārraudzīt sasniegtās vienošanās. |
| --- | --- |

9.3

Eiropas Tūrisma Padome varētu vākt un izvērtēt datus par līdzšinējo un iespējamo tūrisma attīstību, ieteikt veicināšanas pasākumus vai dalību Komisijas veiktajos pasākumos, sniegt references pamata ieteikumus, ko tālāk attīstīt Savienības citu ar tūrismu saistītu jomu dažādajiem aktieriem kā arī sagatavot Eiropas Tūrisma Forumu un pārraudzīt sasniegtās vienošanās.

| 9.4 | Gadījumā, ja Komisija šo priekšlikumu uzskata par pieņemamu, EESK ir gatava līdzdarboties Eiropas Tūrisma Padomes izveidošanā, lai tā būtu pilnībā darbotiesspējīga vēl pirms 2005. gada Eiropas Tūrisma Foruma. |
| --- | --- |

9.4

Gadījumā, ja Komisija šo priekšlikumu uzskata par pieņemamu, EESK ir gatava līdzdarboties Eiropas Tūrisma Padomes izveidošanā, lai tā būtu pilnībā darbotiesspējīga vēl pirms 2005. gada Eiropas Tūrisma Foruma.

10.   Nobeiguma piezīmes

| 10.1. | Mēs dzīvojam globalizētā un vēl specializētā pasaulē, kas mums pastāvīgi liek pārdomāt tos modeļus uz kuriem balstīti mūsu ekonomikas, sociālās, zemes plānošanas un pilsētu attīstības pasākumi. Tas attiecas arī uz tūrismu, kas visas iesaistītās puses izaicina kvalitātes, ilgtspējīgas attīstības un konkurētspējas ziņā. |
| --- | --- |

10.1.

Mēs dzīvojam globalizētā un vēl specializētā pasaulē, kas mums pastāvīgi liek pārdomāt tos modeļus uz kuriem balstīti mūsu ekonomikas, sociālās, zemes plānošanas un pilsētu attīstības pasākumi. Tas attiecas arī uz tūrismu, kas visas iesaistītās puses izaicina kvalitātes, ilgtspējīgas attīstības un konkurētspējas ziņā.

| 10.2. | EESK uzskata, ka tikai tad, kad dažādi valsts un privātie dalībnieki pieņems sadarbības pamatnostādnes, būs iespējams risināt galvenās problēmas, kas izaicina visu cilvēcisko darbību, bet it īpaši tūrismu, sakarā ar tā stratēģisko dabu, tā būtisko lomu pakalpojumu nodrošināšanā, un kā kultūru apmaiņas vektoru. |
| --- | --- |

10.2.

EESK uzskata, ka tikai tad, kad dažādi valsts un privātie dalībnieki pieņems sadarbības pamatnostādnes, būs iespējams risināt galvenās problēmas, kas izaicina visu cilvēcisko darbību, bet it īpaši tūrismu, sakarā ar tā stratēģisko dabu, tā būtisko lomu pakalpojumu nodrošināšanā, un kā kultūru apmaiņas vektoru.

| 10.3. | Valsts un privātā sadarbība ir arvien nozīmīgāks faktors tūrisma sektora konstruktīvai darbībai. Šī sadarbība jāveicina pēc iespējas vairāk veidos, tā kā tas var nepalīdzēt risināt nozares uzdevumus. Tā ir visu dalībnieku atbildība iekļaut šo aspektu veidā, kurā tie reaģē uz nozīmīgajām pārmaiņām, kas pašreiz notiek pasaulē. |
| --- | --- |

10.3.

Valsts un privātā sadarbība ir arvien nozīmīgāks faktors tūrisma sektora konstruktīvai darbībai. Šī sadarbība jāveicina pēc iespējas vairāk veidos, tā kā tas var nepalīdzēt risināt nozares uzdevumus. Tā ir visu dalībnieku atbildība iekļaut šo aspektu veidā, kurā tie reaģē uz nozīmīgajām pārmaiņām, kas pašreiz notiek pasaulē.

| 10.4. | EESK apsveic Eiropas Komisijas iniciatīvu turpināt organizēt ikgadējo Eiropas Tūrisma forumu (ETF), tā kā šī ir platforma, uz kuras sadarbības vadlīnijas un kritēriji var tikt nodefinēti Eiropas līmenī kopā ar nozares dalībniekiem, it īpaši ekonomiskajiem un sociālajiem dalībniekiem, varas un citām institūcijām. Doma ir tāda, ka šādas vadlīnijas un kritēriji ietekmēs līdzīgas iniciatīvas dažādajās ES dalībvalstīs, reģionos, pilsētās un pat starp nozarēm un pašiem reģioniem. |
| --- | --- |

10.4.

EESK apsveic Eiropas Komisijas iniciatīvu turpināt organizēt ikgadējo Eiropas Tūrisma forumu (ETF), tā kā šī ir platforma, uz kuras sadarbības vadlīnijas un kritēriji var tikt nodefinēti Eiropas līmenī kopā ar nozares dalībniekiem, it īpaši ekonomiskajiem un sociālajiem dalībniekiem, varas un citām institūcijām. Doma ir tāda, ka šādas vadlīnijas un kritēriji ietekmēs līdzīgas iniciatīvas dažādajās ES dalībvalstīs, reģionos, pilsētās un pat starp nozarēm un pašiem reģioniem.

| 10.5. | EESK cer sniegt ieguldījumu tūrisma nozares sadarbības virzienā veicinot satikšanos, dialogu un savstarpēju saskaņu starp tūrisma nozares pārstāvjiem, it īpaši ekonomiskajiem un sociālajiem dalībniekiem, nacionālajām, reģionālajām un vietējām varas iestādēm un institūcijām un apvienībām, kuras iesaistītas ilgtspējīga tūrisma attīstībā, kā, piemēram, patērētājus, apkārtējās vides aizsargātājus, sociālās ekonomikas un cilvēku ar īpašam vajadzībām. Tā tāpat turpinās sadarboties ar Pasaules Tūrisma organizāciju (WTO) un Starptautisko Sabiedriskā tūrisma biroju (BITS). Tāpēc EESK vēlreiz atkārto savu piedāvājumu darboties par saskarsmes punktu visām pusēm, kuras uzskata tūrismu kā personiskas tiesības, kuras jāuzskata ne tikai par industriju un ekonomisku aktivitāti, bet arī kā personiskās un cilvēciskās attīstības un sapratnes, izlīguma un miera starp tautām elementu. |
| --- | --- |

10.5.

EESK cer sniegt ieguldījumu tūrisma nozares sadarbības virzienā veicinot satikšanos, dialogu un savstarpēju saskaņu starp tūrisma nozares pārstāvjiem, it īpaši ekonomiskajiem un sociālajiem dalībniekiem, nacionālajām, reģionālajām un vietējām varas iestādēm un institūcijām un apvienībām, kuras iesaistītas ilgtspējīga tūrisma attīstībā, kā, piemēram, patērētājus, apkārtējās vides aizsargātājus, sociālās ekonomikas un cilvēku ar īpašam vajadzībām. Tā tāpat turpinās sadarboties ar Pasaules Tūrisma organizāciju (WTO) un Starptautisko Sabiedriskā tūrisma biroju (BITS). Tāpēc EESK vēlreiz atkārto savu piedāvājumu darboties par saskarsmes punktu visām pusēm, kuras uzskata tūrismu kā personiskas tiesības, kuras jāuzskata ne tikai par industriju un ekonomisku aktivitāti, bet arī kā personiskās un cilvēciskās attīstības un sapratnes, izlīguma un miera starp tautām elementu.

| 10.6 | Komiteja atbalstīs ar ikgadēju deklarāciju Pasaules Tūrisma Dienu, ko iedibinājusi Pasaules Tūrisma Organizācija. Šīgada EESK ieguldījums šajā pasākumā un 2004. gada Eiropas Tūrisma Forumā, kas notiks Budapeštā, nāk šī atzinuma izskatā, kurš varētu tikt nodēvēts kā “Seviļas deklarācija par tūrisma politiku un valsts un privāto sadarbību.” |
| --- | --- |

10.6

Komiteja atbalstīs ar ikgadēju deklarāciju Pasaules Tūrisma Dienu, ko iedibinājusi Pasaules Tūrisma Organizācija. Šīgada EESK ieguldījums šajā pasākumā un 2004. gada Eiropas Tūrisma Forumā, kas notiks Budapeštā, nāk šī atzinuma izskatā, kurš varētu tikt nodēvēts kā “Seviļas deklarācija par tūrisma politiku un valsts un privāto sadarbību.”

Brisele, 2004. gada 15. septembris

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

| 23.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/15

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas izstrādei par mehānisko transporta līdzekļu tipizāciju attiecībā uz to vēlreizēju izmantošanu, pārstrādi un atjaunošanu un grozījumiem Padomes direktīvā Nr. 70/156/EEC

COM(2004) 162 galīgā red. – 2004/0053 (COD)

(2005/C 74/03)

2004. gada 30. martā Padome nolēma konsultēt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju atbilstoši Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantam par:

Iekšējā tirgus, ražošanas un patēriņa darba grupa, kas bija atbildīga par komitejas darba sagatavošanu par šo tēmu pieņēma savu atzinumu 2004. gada 14. jūlijā. Ziņojumu sniedza Ranocchiari kungs.

Komisija savā 411. plenārajā sesijā (2004. gada 15. septembra sēde) ar 125 balsīm par, 4 balsīm pret un 7 balsīm atturoties pieņēma sekojošu atzinumu:

1.   Ievads

| 1.1 | Katru gadu Eiropas tirgū ienāk apmēram 16 miljoni automašīnas un vieglās kravas automašīnas un vairāk kā deviņi miljoni sasniedz ekspluatācijas termiņa beigas, radot vairāk kā astoņus miljonus tonnas atkritumus. |
| --- | --- |

1.1

Katru gadu Eiropas tirgū ienāk apmēram 16 miljoni automašīnas un vieglās kravas automašīnas un vairāk kā deviņi miljoni sasniedz ekspluatācijas termiņa beigas, radot vairāk kā astoņus miljonus tonnas atkritumus.

| 1.2 | Agrāk Eiropas Savienības valstīm bija atšķirīga pieeja, lai tiktu galā ar šo nozīmīgo apjomu atkritumiem un tās ne vienmēr pievērsa pietiekošu uzmanību materiālu atjaunošanai un pārstrādei. |
| --- | --- |

1.2

Agrāk Eiropas Savienības valstīm bija atšķirīga pieeja, lai tiktu galā ar šo nozīmīgo apjomu atkritumiem un tās ne vienmēr pievērsa pietiekošu uzmanību materiālu atjaunošanai un pārstrādei.

| 1.3 | Tomēr kopš deviņdesmito gadu sākuma visas dalībvalstis pateicoties vides institūciju lielajām pūlēm ir izstrādājušas noteikumus brīvprātīgu līgumu vai nacionālās likumdošanas formā transporta līdzekļu apstrādei, kuriem beidzies ekspluatācijas termiņš. Tas bez šaubām ir labvēlīgi ietekmējis apkārtējo vidi. |
| --- | --- |

1.3

Tomēr kopš deviņdesmito gadu sākuma visas dalībvalstis pateicoties vides institūciju lielajām pūlēm ir izstrādājušas noteikumus brīvprātīgu līgumu vai nacionālās likumdošanas formā transporta līdzekļu apstrādei, kuriem beidzies ekspluatācijas termiņš. Tas bez šaubām ir labvēlīgi ietekmējis apkārtējo vidi.

| 1.4 | Nesenāk, 2000. gada 18. septembrī Eiropas Parlaments un Padome pieņēma direktīvu Nr. 2000/53/EC (1). Šī direktīva paredz saskaņot dažādus nacionālos noteikumus, tādējādi izvairoties no konkurences izkropļošanas un, kas ir vēl svarīgāk, samazinot šo transporta līdzekļu ietekmi uz apkārtējo vidi. Bez tam, sniedzot noteikumus transporta līdzekļu, kuriem beidzies ekspluatācijas termiņš, savākšanai un apstrādei, direktīva nosaka dalībvalstīm mērķus attiecībā uz atkritumu atkārtotu izmantošanu un pārstrādi. It īpaši:






  a) | no 2006. gada 1. janvāra atkārtotas izmantošanas un atjaunošanas apjomam uz visiem transporta līdzekļiem, kuriem beidzies ekspluatācijas termiņš, jāsastāda 85 % no transporta līdzekļa vidējās masas un gadā; no minētā datuma atkārtotas izmantošanas un pārstrādes apjomam jāsastāda 80 % no transporta līdzekļa vidējās masas un gadā; |
| --- | --- | --- |

1.4

Nesenāk, 2000. gada 18. septembrī Eiropas Parlaments un Padome pieņēma direktīvu Nr. 2000/53/EC (1). Šī direktīva paredz saskaņot dažādus nacionālos noteikumus, tādējādi izvairoties no konkurences izkropļošanas un, kas ir vēl svarīgāk, samazinot šo transporta līdzekļu ietekmi uz apkārtējo vidi. Bez tam, sniedzot noteikumus transporta līdzekļu, kuriem beidzies ekspluatācijas termiņš, savākšanai un apstrādei, direktīva nosaka dalībvalstīm mērķus attiecībā uz atkritumu atkārtotu izmantošanu un pārstrādi. It īpaši:

a)

no 2006. gada 1. janvāra atkārtotas izmantošanas un atjaunošanas apjomam uz visiem transporta līdzekļiem, kuriem beidzies ekspluatācijas termiņš, jāsastāda 85 % no transporta līdzekļa vidējās masas un gadā; no minētā datuma atkārtotas izmantošanas un pārstrādes apjomam jāsastāda 80 % no transporta līdzekļa vidējās masas un gadā;

| b) | no 2015. gada 1. janvāra atkārtotas izmantošanas un atjaunošanas apjomam jāpieaug vismaz līdz 95 % un atkārtotas izmantošanas un pārstrādes apjomam vismaz līdz 85 %. |
| --- | --- |

b)

no 2015. gada 1. janvāra atkārtotas izmantošanas un atjaunošanas apjomam jāpieaug vismaz līdz 95 % un atkārtotas izmantošanas un pārstrādes apjomam vismaz līdz 85 %.

| 1.5 | Ir jāņem vērā, ka direktīva Nr. 2000/53/EC (pazīstama kā Transporta līdzekļu, kuriem beidzies ekspluatācijas termiņš, direktīva vai ELV direktīva) tika pieņemta pēc ilgām pārrunām un tā ir bijusi pilnīgi pamatotas kritikas objekts, ko daļēji var aplūkot EESK reiz sniegtajā atzinumā (2). Tomēr ir jānorāda, ka minētā direktīva, kaut arī nebija viegli īstenojama, noveda pie pozitīvas attīstības paātrināšanās, kas dalībvalstu līmenī jau bija veikta vienošanās formā ar transporta līdzekļu ražotājiem un transporta līdzekļu atkritumu sektoru. |
| --- | --- |

1.5

Ir jāņem vērā, ka direktīva Nr. 2000/53/EC (pazīstama kā Transporta līdzekļu, kuriem beidzies ekspluatācijas termiņš, direktīva vai ELV direktīva) tika pieņemta pēc ilgām pārrunām un tā ir bijusi pilnīgi pamatotas kritikas objekts, ko daļēji var aplūkot EESK reiz sniegtajā atzinumā (2). Tomēr ir jānorāda, ka minētā direktīva, kaut arī nebija viegli īstenojama, noveda pie pozitīvas attīstības paātrināšanās, kas dalībvalstu līmenī jau bija veikta vienošanās formā ar transporta līdzekļu ražotājiem un transporta līdzekļu atkritumu sektoru.

2.   Komisijas priekšlikums

| 2.1 | Patreizējais priekšlikums (iekšēji dēvētā “Trīskāršā ”R direktīva) ir izstrādāts pēc ELV direktīvas 7(4). panta nosacījumiem, kas pieprasa izstrādāt tipizācijas noteikumus attiecībā uz transporta līdzekļu, kuriem beidzies ekspluatācijas termiņš, vēlreizēju izmantošanu, pārstrādi un atjaunošanu. |
| --- | --- |

2.1

Patreizējais priekšlikums (iekšēji dēvētā “Trīskāršā ”R direktīva) ir izstrādāts pēc ELV direktīvas 7(4). panta nosacījumiem, kas pieprasa izstrādāt tipizācijas noteikumus attiecībā uz transporta līdzekļu, kuriem beidzies ekspluatācijas termiņš, vēlreizēju izmantošanu, pārstrādi un atjaunošanu.

| 2.2 | Priekšlikums nosaka, ka, lai veiktu tipizāciju, M1 un N1 transporta līdzekļi jābūvē tādā veidā, lai tie atbilstu ELV direktīvas noteiktajiem vēlreizējas izmantošanas, pārstrādes un atjaunošanas apjomiem. |
| --- | --- |

2.2

Priekšlikums nosaka, ka, lai veiktu tipizāciju, M1 un N1 transporta līdzekļi jābūvē tādā veidā, lai tie atbilstu ELV direktīvas noteiktajiem vēlreizējas izmantošanas, pārstrādes un atjaunošanas apjomiem.

| 2.3 | Kad piedāvātā direktīva tiks pieņemta, tās nosacījumus iekļaus Kopienas tipizācija sistēmā, tādējādi veicot grozījumus direktīvā Nr. 70/156/EEC (3), kura veido šīs sistēmas pamatu. |
| --- | --- |

2.3

Kad piedāvātā direktīva tiks pieņemta, tās nosacījumus iekļaus Kopienas tipizācija sistēmā, tādējādi veicot grozījumus direktīvā Nr. 70/156/EEC (3), kura veido šīs sistēmas pamatu.

| 2.4 | Kopienas tipizācija tiek veikta, kad institūcija, kas izsniedz apstiprinājumu ir pārliecinājusies, ka attiecīgā transporta līdzekļa veids atbilst visām direktīvu prasībām, kuras uzskaitītas direktīvas Nr. 70/156/EEC pielikumā. Kad piedāvātā jaunā direktīva tiks pieņemta, tā tiks iekļauta sarakstā un nevienam transporta līdzeklim netiks veikta tipizācija, ja tas neatbildīs tās nosacījumiem. |
| --- | --- |

2.4

Kopienas tipizācija tiek veikta, kad institūcija, kas izsniedz apstiprinājumu ir pārliecinājusies, ka attiecīgā transporta līdzekļa veids atbilst visām direktīvu prasībām, kuras uzskaitītas direktīvas Nr. 70/156/EEC pielikumā. Kad piedāvātā jaunā direktīva tiks pieņemta, tā tiks iekļauta sarakstā un nevienam transporta līdzeklim netiks veikta tipizācija, ja tas neatbildīs tās nosacījumiem.

| 2.5 | Priekšlikums nosaka kārtību, kāda jāievēro ražotājam, lai saņemtu tipizāciju no kompetentās institūcijas. Kārtība ir paredzēta, lai parādītu, ka transporta līdzeklis ir projektēts un ražots atbilstoši noteiktajiem pārstrādes un atjaunošanas apjomiem. |
| --- | --- |

2.5

Priekšlikums nosaka kārtību, kāda jāievēro ražotājam, lai saņemtu tipizāciju no kompetentās institūcijas. Kārtība ir paredzēta, lai parādītu, ka transporta līdzeklis ir projektēts un ražots atbilstoši noteiktajiem pārstrādes un atjaunošanas apjomiem.

| 2.6 | Lai to sasniegtu, ražotājam jāveic pārstrādes un atjaunošanas kvotu aprēķināšana uz speciālām, no apstiprinājuma institūcijas apstiprināmām aprēķināšanas lappām. Tajā pašā laikā ražotājam ir jāinformē kompetentā institūcija par piedāvāto stratēģiju tā transporta līdzekļa veida vēlreizējai izmantošanai un pārstrādei, kuram tas pieprasa tipizāciju, izmantojot montāžas rokasgrāmatu, kā jau ir prasīts ELV direktīvā. |
| --- | --- |

2.6

Lai to sasniegtu, ražotājam jāveic pārstrādes un atjaunošanas kvotu aprēķināšana uz speciālām, no apstiprinājuma institūcijas apstiprināmām aprēķināšanas lappām. Tajā pašā laikā ražotājam ir jāinformē kompetentā institūcija par piedāvāto stratēģiju tā transporta līdzekļa veida vēlreizējai izmantošanai un pārstrādei, kuram tas pieprasa tipizāciju, izmantojot montāžas rokasgrāmatu, kā jau ir prasīts ELV direktīvā.

| 2.7 | Automobiļi ir ļoti sarežģīti ražojumi un tiem var būt vairāk kā 10,000 detaļas. Tāpēc nav iespējams detalizēti pārbaudīt visus aprēķinus katram transporta līdzeklim. Tādējādi un tikai tipizācijas mērķiem ir izteikts priekšlikums, ka detalizētas pārbaudes tiek veiktas tikai vienam vai dažiem attiecīgiem transporta līdzekļiem, kurus izvēlas no vairākiem variantiem tā veida ietvaros, kas rada visvairāk problēmas saistībā ar vēlreizēju izmantošanu, pārstrādi un atjaunošanu. |
| --- | --- |

2.7

Automobiļi ir ļoti sarežģīti ražojumi un tiem var būt vairāk kā 10,000 detaļas. Tāpēc nav iespējams detalizēti pārbaudīt visus aprēķinus katram transporta līdzeklim. Tādējādi un tikai tipizācijas mērķiem ir izteikts priekšlikums, ka detalizētas pārbaudes tiek veiktas tikai vienam vai dažiem attiecīgiem transporta līdzekļiem, kurus izvēlas no vairākiem variantiem tā veida ietvaros, kas rada visvairāk problēmas saistībā ar vēlreizēju izmantošanu, pārstrādi un atjaunošanu.

| 2.8 | Direktīva aizliedz to detaļu vēlreizēju izmantošanu, kas var radīt risku drošībai un/vai apkārtējai videi. Šīs detaļas, kas iekļautas atsevišķā sarakstā, nevar vēlreiz izmantot jaunu transporta līdzekļu ražošanai. |
| --- | --- |

2.8

Direktīva aizliedz to detaļu vēlreizēju izmantošanu, kas var radīt risku drošībai un/vai apkārtējai videi. Šīs detaļas, kas iekļautas atsevišķā sarakstā, nevar vēlreiz izmantot jaunu transporta līdzekļu ražošanai.

| 2.9. | Visbeidzot sekojošas transporta līdzekļu kategorijas ir atbrīvotas no priekšlikuma nosacījumiem: transporta līdzekļi specializētiem mērķiem (medicīniskās palīdzības transporta līdzekļi, motorizētās karavānas automašīnas), automašīnas, kuras tiek ražotas mazā skaitā ar ne vairāk kā 500 gadā katrā dalībvalstī kā arī automašīnas, kas tiek ražotas vairākos posmos (t.i. projektēšanas posmā ražotājs nezin kāds korpuss tiks uzmontēts karkasam). |
| --- | --- |

2.9.

Visbeidzot sekojošas transporta līdzekļu kategorijas ir atbrīvotas no priekšlikuma nosacījumiem: transporta līdzekļi specializētiem mērķiem (medicīniskās palīdzības transporta līdzekļi, motorizētās karavānas automašīnas), automašīnas, kuras tiek ražotas mazā skaitā ar ne vairāk kā 500 gadā katrā dalībvalstī kā arī automašīnas, kas tiek ražotas vairākos posmos (t.i. projektēšanas posmā ražotājs nezin kāds korpuss tiks uzmontēts karkasam).

3.   Vispārējie komentāri

| 3.1 | Komiteja atkārtoti atzīst Komisijas ieguldījumu, lai stingri uzlabotu šīs kategorijas atkritumu pārstrādi. Tā kā tā cenšas samazināt visu atkritumu likvidēšanu līdz minimumam, izmantojot atkārtotas lietošanas, pārstrādes un atjaunošanas iespējas, lai pēc iespējas labvēlīgāk ietekmētu apkārtējo vidi (iespējams ekonomiku), tās pieeja noteikti pelna atbalstu. |
| --- | --- |

3.1

Komiteja atkārtoti atzīst Komisijas ieguldījumu, lai stingri uzlabotu šīs kategorijas atkritumu pārstrādi. Tā kā tā cenšas samazināt visu atkritumu likvidēšanu līdz minimumam, izmantojot atkārtotas lietošanas, pārstrādes un atjaunošanas iespējas, lai pēc iespējas labvēlīgāk ietekmētu apkārtējo vidi (iespējams ekonomiku), tās pieeja noteikti pelna atbalstu.

| 3.2 | Komiteja arī atzīst autorūpniecības nozīmīgo lomu, lai padarītu iespējamu vēlamo mērķu sasniegšanu. Jau gadiem ilgi šī rūpniecības nozare ir ieguldījusi līdzekļus mācībās un izpētē, lai projektētu transporta līdzekļus, kurus ir vieglāk pārstrādāt, neatstājot novārtā citas prioritātes, kuras tas varētu ietekmēt pretēji. |
| --- | --- |

3.2

Komiteja arī atzīst autorūpniecības nozīmīgo lomu, lai padarītu iespējamu vēlamo mērķu sasniegšanu. Jau gadiem ilgi šī rūpniecības nozare ir ieguldījusi līdzekļus mācībās un izpētē, lai projektētu transporta līdzekļus, kurus ir vieglāk pārstrādāt, neatstājot novārtā citas prioritātes, kuras tas varētu ietekmēt pretēji.

| 3.3 | Pateicoties sinerģijai, ko radījusi Komisijas rīcība, ražotāju ieguldījumam un valstu likumdošanai ELV direktīvas prasības tiek pakāpeniski ieviestas. Tas izriet no nesenā ACEA (Eiropas Automobiļu ražotāju asociācija) ziņojuma par šīs direktīvas ieviešanas stāvokli (līdz 2004. gada maijam)15 ES dalībvalstīs un Norvēģijā. |
| --- | --- |

3.3

Pateicoties sinerģijai, ko radījusi Komisijas rīcība, ražotāju ieguldījumam un valstu likumdošanai ELV direktīvas prasības tiek pakāpeniski ieviestas. Tas izriet no nesenā ACEA (Eiropas Automobiļu ražotāju asociācija) ziņojuma par šīs direktīvas ieviešanas stāvokli (līdz 2004. gada maijam)15 ES dalībvalstīs un Norvēģijā.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1 | Komisijas lēmums ieviest ELV direktīvas 7(4). punkta prasības, izdodot speciālu direktīvu, nevis izmantojot citus iespējamos rīcības veidus ir atbilstošs no tehniskā viedokļa un Komiteja to nepārspriež. |
| --- | --- |

4.1

Komisijas lēmums ieviest ELV direktīvas 7(4). punkta prasības, izdodot speciālu direktīvu, nevis izmantojot citus iespējamos rīcības veidus ir atbilstošs no tehniskā viedokļa un Komiteja to nepārspriež.

| 4.2 | Tomēr izteiktie priekšlikumi rada atsevišķas problēmas gan ražotājiem attiecībā uz izmaksu paaugstināšanos, gan tehniskajām institūcijām un tipizācijas institūcijām, kuras var nespēt tikt galā ar milzīgo datu apjomu, kas uzskaitīts priekšlikuma 2. pielikumā un kuru neieciešams pārbaudīt, un kur daļa no tiem nemaz nav būtiski (piemēram, cilindru skaits un izkārtojums un dzinēja jauda). |
| --- | --- |

4.2

Tomēr izteiktie priekšlikumi rada atsevišķas problēmas gan ražotājiem attiecībā uz izmaksu paaugstināšanos, gan tehniskajām institūcijām un tipizācijas institūcijām, kuras var nespēt tikt galā ar milzīgo datu apjomu, kas uzskaitīts priekšlikuma 2. pielikumā un kuru neieciešams pārbaudīt, un kur daļa no tiem nemaz nav būtiski (piemēram, cilindru skaits un izkārtojums un dzinēja jauda).

| 4.3 | Lai novērstu šīs problēmas, Komiteja uzskata, ka varētu tikt veikti atsevišķi grozījumi, lai padarītu šo procesu lietderīgāku un efektīvāku, neizjaucot un nevājinot priekšlikuma ideju un mērķus. Runājot precīzāk, Komiteja piedāvā pārskatīt šādus punktus.

  4(5). pants: Attiecīgo transporta līdzekli, uz kura tiks veikti tipizācijas testi, institūcija, kura sniedz apstiprinājumu, ir identificējusi kā transporta līdzekļa veidu, kurš var radīt visvairāk problēmas attiecībā uz atkārtotu izmantošanu, pārstrādi un atjaunošanu. Ja tiek izvērtētas visas detaļas, kas vispārīgi attiecas uz viena transporta līdzekļa veidu, ne vienmēr ir viegli noteikt parauga transporta līdzekli. Lai novērstu pārpratumus starp dažādām iesaistītajām pusēm un ietaupītu dārgo laiku, vislabāk būtu skaidri noteikt, ka ražotājs un institūcija, kura izsniedz apstiprinājumu, savstarpēji vienojoties par parauga transporta līdzekli noteikts to transporta līdzekli, kurš var radīt visvairāk problēmas attiecībā uz vēlreizēju izmantošanu, pārstrādi un atjaunošanu.

  5(3). pants: Paskaidrojošā memoranda 6.2.2. punktā noteikts, ka tiks veiktas fiziskas pārbaudes par transporta līdzekļu prototipiem, lai pārbaudītu informāciju, kuru iesniedzis ražotājs un tā piegādātāji attiecībā uz marķēšanu, materiālu veidu, detaļu masu utt. Punkts 5(3) īpaši uzsver pārbaudes par detaļu marķējumu, kuras izgatavotas no polimēra un elastomēra. Praksē, tomēr tipizācijas pārbaudes veic prototipiem, kuru materiāli ir izgatavoti pirms sērijveida ražošanas un tāpēc nav marķēti. Precīza šī nosacījuma pielietošana liktu ražotājam izgatavot speciālus prototipus tikai pārbaužu mērķim, tādējādi palielinot jau tā augstās izmaksas, kuras rodas, lai izpildītu visas citas direktīvas prasības. Lētāks risinājums būtu veikt grozījumus 5(3). pantā tā, lai tiktu pieprasīts, ka institūcija, kas izsniedz apstiprinājumu, pārbaudītu, ka ražotājs ir realizējis pasākumus (uzņēmies atbildību), lai nodrošinātu, ka sērijveidā ražotās detaļas, kas izgatavotas no polimēra un elastomēra tiek marķētas atbilstoši prasībām. Fiziskās pārbaudes vienmēr var tikt veiktas pirms transporta līdzekļi ir nonākuši pārdošanā, izmantojot tos, kas izgatavoti tipizācijas procesa laikā un izmantoti dažādiem testiem (bremžu, trokšņa, drošības utt.) vai, pat labāk, varētu tikt veiktas transporta līdzekļiem, kurus izmanto ražošanas atbilstības pārbaudēm.


  10(3). pants: Tas nosaka, ka direktīvas prasības tiks attiecinātas gan uz tikko tipizētiem transporta līdzekļiem (t.i. jaunajiem veidiem), gan uz tikko reģistrētiem transporta līdzekļiem (t.i. visam ražošanas apjomam) 36 mēnešus pēc brīža, kad direktīva stājās spēkā. Šis termiņš šķiet daudz īsāks kā tas, kāds parasti nepieciešams šādās situācijās. Parasti tikko reģistrētiem transporta līdzekļiem termiņi ir divi vai trīs gadi pēc tikko tipizētiem transporta līdzekļiem, kas dod ražotājiem laiku ražošanā esošos transporta līdzekļus piemērot jaunajām prasībām. Viens termiņš radītu ražotājiem ievērojamas problēmas attiecībā uz viņu ražojumu piemērošanu un attiecībā uz termiņu un pieejamību, lai iegūtu tipizāciju visiem viņu transporta līdzekļu modeļiem. Ir arī jāatceras, ka tipizācijas procesā ir iesaistīti ne tikai ražotāji, bet arī tehniskās institūcijas un institūcijas, kas izsniedz apstiprinājumu, kurām arī varētu būt sarežģīti tipizēt tik daudzus un dažādus transporta līdzekļu veidus īsā laika periodā. Tādējādi, kamēr, nepievienojoties domai, ka transporta līdzekļi, kas jau atrodas ražošanā, tiktu izsvītroti no direktīvas, Komiteja uzskata, ka 10(3). pantu vajadzētu grozīt tā, lai jaunie nosacījumi attiektos uz tikko reģistrētiem transporta līdzekļiem ne tik drīz pēc direktīvas stāšanās spēkā (vēlamāk 48 vai 60 nevis 36 mēneši).


  I(9). pielikums: Tas nosaka, ka pārbaužu mērķiem par detaļu materiālu un masu ražotājam jānodrošina pieejamība parauga transporta līdzeklim katram korpusa veidam un detaļām, kas paredzētas šiem transporta līdzekļiem. Šī prasība atkal uzliek nozīmīgu pienākumu gan ražotājiem, gan institūcijām, kas izsniedz apstiprinājumu un nešķiet būtiska atbilstošam tipizācijas procesam. Piemēram, nešķiet, ka ir kāda jēga pārbaudīt visus korpusa veidus (trīs durvju, piecdurvju, pasažieru transporta līdzeklis), kad arī šeit būtu vienkāršāk tikai paņemt tādu transporta līdzekļa veidu, kurš rada vislielākās pārstrādes problēmas. |
| --- | --- |

4.3

Lai novērstu šīs problēmas, Komiteja uzskata, ka varētu tikt veikti atsevišķi grozījumi, lai padarītu šo procesu lietderīgāku un efektīvāku, neizjaucot un nevājinot priekšlikuma ideju un mērķus. Runājot precīzāk, Komiteja piedāvā pārskatīt šādus punktus.

4(5). pants: Attiecīgo transporta līdzekli, uz kura tiks veikti tipizācijas testi, institūcija, kura sniedz apstiprinājumu, ir identificējusi kā transporta līdzekļa veidu, kurš var radīt visvairāk problēmas attiecībā uz atkārtotu izmantošanu, pārstrādi un atjaunošanu. Ja tiek izvērtētas visas detaļas, kas vispārīgi attiecas uz viena transporta līdzekļa veidu, ne vienmēr ir viegli noteikt parauga transporta līdzekli. Lai novērstu pārpratumus starp dažādām iesaistītajām pusēm un ietaupītu dārgo laiku, vislabāk būtu skaidri noteikt, ka ražotājs un institūcija, kura izsniedz apstiprinājumu, savstarpēji vienojoties par parauga transporta līdzekli noteikts to transporta līdzekli, kurš var radīt visvairāk problēmas attiecībā uz vēlreizēju izmantošanu, pārstrādi un atjaunošanu.

5(3). pants: Paskaidrojošā memoranda 6.2.2. punktā noteikts, ka tiks veiktas fiziskas pārbaudes par transporta līdzekļu prototipiem, lai pārbaudītu informāciju, kuru iesniedzis ražotājs un tā piegādātāji attiecībā uz marķēšanu, materiālu veidu, detaļu masu utt. Punkts 5(3) īpaši uzsver pārbaudes par detaļu marķējumu, kuras izgatavotas no polimēra un elastomēra. Praksē, tomēr tipizācijas pārbaudes veic prototipiem, kuru materiāli ir izgatavoti pirms sērijveida ražošanas un tāpēc nav marķēti. Precīza šī nosacījuma pielietošana liktu ražotājam izgatavot speciālus prototipus tikai pārbaužu mērķim, tādējādi palielinot jau tā augstās izmaksas, kuras rodas, lai izpildītu visas citas direktīvas prasības. Lētāks risinājums būtu veikt grozījumus 5(3). pantā tā, lai tiktu pieprasīts, ka institūcija, kas izsniedz apstiprinājumu, pārbaudītu, ka ražotājs ir realizējis pasākumus (uzņēmies atbildību), lai nodrošinātu, ka sērijveidā ražotās detaļas, kas izgatavotas no polimēra un elastomēra tiek marķētas atbilstoši prasībām. Fiziskās pārbaudes vienmēr var tikt veiktas pirms transporta līdzekļi ir nonākuši pārdošanā, izmantojot tos, kas izgatavoti tipizācijas procesa laikā un izmantoti dažādiem testiem (bremžu, trokšņa, drošības utt.) vai, pat labāk, varētu tikt veiktas transporta līdzekļiem, kurus izmanto ražošanas atbilstības pārbaudēm.

10(3). pants: Tas nosaka, ka direktīvas prasības tiks attiecinātas gan uz tikko tipizētiem transporta līdzekļiem (t.i. jaunajiem veidiem), gan uz tikko reģistrētiem transporta līdzekļiem (t.i. visam ražošanas apjomam) 36 mēnešus pēc brīža, kad direktīva stājās spēkā. Šis termiņš šķiet daudz īsāks kā tas, kāds parasti nepieciešams šādās situācijās. Parasti tikko reģistrētiem transporta līdzekļiem termiņi ir divi vai trīs gadi pēc tikko tipizētiem transporta līdzekļiem, kas dod ražotājiem laiku ražošanā esošos transporta līdzekļus piemērot jaunajām prasībām. Viens termiņš radītu ražotājiem ievērojamas problēmas attiecībā uz viņu ražojumu piemērošanu un attiecībā uz termiņu un pieejamību, lai iegūtu tipizāciju visiem viņu transporta līdzekļu modeļiem. Ir arī jāatceras, ka tipizācijas procesā ir iesaistīti ne tikai ražotāji, bet arī tehniskās institūcijas un institūcijas, kas izsniedz apstiprinājumu, kurām arī varētu būt sarežģīti tipizēt tik daudzus un dažādus transporta līdzekļu veidus īsā laika periodā. Tādējādi, kamēr, nepievienojoties domai, ka transporta līdzekļi, kas jau atrodas ražošanā, tiktu izsvītroti no direktīvas, Komiteja uzskata, ka 10(3). pantu vajadzētu grozīt tā, lai jaunie nosacījumi attiektos uz tikko reģistrētiem transporta līdzekļiem ne tik drīz pēc direktīvas stāšanās spēkā (vēlamāk 48 vai 60 nevis 36 mēneši).

I(9). pielikums: Tas nosaka, ka pārbaužu mērķiem par detaļu materiālu un masu ražotājam jānodrošina pieejamība parauga transporta līdzeklim katram korpusa veidam un detaļām, kas paredzētas šiem transporta līdzekļiem. Šī prasība atkal uzliek nozīmīgu pienākumu gan ražotājiem, gan institūcijām, kas izsniedz apstiprinājumu un nešķiet būtiska atbilstošam tipizācijas procesam. Piemēram, nešķiet, ka ir kāda jēga pārbaudīt visus korpusa veidus (trīs durvju, piecdurvju, pasažieru transporta līdzeklis), kad arī šeit būtu vienkāršāk tikai paņemt tādu transporta līdzekļa veidu, kurš rada vislielākās pārstrādes problēmas.

5.   Kopsavilkums un secinājumi

| 5.1 | Komiteja atkārto tās atzinīgo spriedumu par darbu, ko veikusi Komisija pēdējo gadu laikā, lai nodrošinātu, ka atkritumi no demontējamiem transporta līdzekļiem tiek apstrādāti atbilstošā un pienācīgā veidā. |
| --- | --- |

5.1

Komiteja atkārto tās atzinīgo spriedumu par darbu, ko veikusi Komisija pēdējo gadu laikā, lai nodrošinātu, ka atkritumi no demontējamiem transporta līdzekļiem tiek apstrādāti atbilstošā un pienācīgā veidā.

| 5.2 | Īpaši, direktīva Nr. 2000/53 (ELV direktīva) ir beidzot ES līmenī saskaņojusi noteikumus, kurus dalībvalstis bija sākušas ieviest attiecībā uz transporta līdzekļu, kuriem beidzies ekspluatācijas termiņš, savākšanu un apstrādi. Direktīva ir arī noteikusi minimālos mērķus lūžņu vēlreizējai izmantošanai un atjaunošanai un termiņus to sasniegšanai. |
| --- | --- |

5.2

Īpaši, direktīva Nr. 2000/53 (ELV direktīva) ir beidzot ES līmenī saskaņojusi noteikumus, kurus dalībvalstis bija sākušas ieviest attiecībā uz transporta līdzekļu, kuriem beidzies ekspluatācijas termiņš, savākšanu un apstrādi. Direktīva ir arī noteikusi minimālos mērķus lūžņu vēlreizējai izmantošanai un atjaunošanai un termiņus to sasniegšanai.

| 5.3 | Komiteja izmanto šo iespēju lūgt dalībvalstis uzmanīgi novērot, ka vēl ekspluatācijā esošo transporta līdzekļu nolietotās detaļas, kas var potenciāli radīt apkārtējās vides piesārņojumu, (akumulatori, riepas utt.) tiek atbilstoši apstrādātas. |
| --- | --- |

5.3

Komiteja izmanto šo iespēju lūgt dalībvalstis uzmanīgi novērot, ka vēl ekspluatācijā esošo transporta līdzekļu nolietotās detaļas, kas var potenciāli radīt apkārtējās vides piesārņojumu, (akumulatori, riepas utt.) tiek atbilstoši apstrādātas.

| 5.4 | Komiteja pilnībā atbalsta patreizējā priekšlikuma ideju, kur motorizētie transporta līdzekļi saņems Kopienu tipizāciju, ja tie ir projektēti tādā veidā, lai sasniegtu vēlreizējās izmantošanas un atjaunošanas procentuālā apjoma mērķus, kas noteikti ELV direktīvā. |
| --- | --- |

5.4

Komiteja pilnībā atbalsta patreizējā priekšlikuma ideju, kur motorizētie transporta līdzekļi saņems Kopienu tipizāciju, ja tie ir projektēti tādā veidā, lai sasniegtu vēlreizējās izmantošanas un atjaunošanas procentuālā apjoma mērķus, kas noteikti ELV direktīvā.

| 5.5 | Komitejas bažas ir saistītas ar instrumenta izvēli, t.i. jauna direktīva, jo tā uzskata, ka līdzīgus mērķus var sasniegt vienkāršāk un ātrāk, izmantojot citus līdzekļus. Piemēram, pietiktu tikai papildināt direktīvas Nr. 70/156/EEC 10. pielikumu ar “assessment of manufacturers' capability” (kas jau ir noteikts, kā tipizācijas sistēmas pamats) līdzīgi kā ar kārtību, kādā nosaka ražotāja darba spēju ražot transporta līdzekļus, kas ir līdzīgi tipizētajiem. |
| --- | --- |

5.5

Komitejas bažas ir saistītas ar instrumenta izvēli, t.i. jauna direktīva, jo tā uzskata, ka līdzīgus mērķus var sasniegt vienkāršāk un ātrāk, izmantojot citus līdzekļus. Piemēram, pietiktu tikai papildināt direktīvas Nr. 70/156/EEC 10. pielikumu ar “assessment of manufacturers' capability” (kas jau ir noteikts, kā tipizācijas sistēmas pamats) līdzīgi kā ar kārtību, kādā nosaka ražotāja darba spēju ražot transporta līdzekļus, kas ir līdzīgi tipizētajiem.

| 5.6 | Tomēr, kā iepriekš minēts, Komisijas lēmums izmantot direktīvu ir pareizs veids no tehniskā viedokļa un šajā ziņā nevar tikt apšaubīts, kau arī tas neatbilst pieaugošajām prasībām ES likumdošanas vienkāršošanai. |
| --- | --- |

5.6

Tomēr, kā iepriekš minēts, Komisijas lēmums izmantot direktīvu ir pareizs veids no tehniskā viedokļa un šajā ziņā nevar tikt apšaubīts, kau arī tas neatbilst pieaugošajām prasībām ES likumdošanas vienkāršošanai.

| 5.7 | Šo iemeslu dēl Komiteja cer, ka Komisija izvērtēs grozījumus, kas piedāvāti šajā atzinumā. Šie grozījumi nemaina priekšlikuma ideju un mērķi, bet padarīs procesu vienkāršāku un lētāku ražotājiem, tehniskām institūcijām, tipizācijas institūcijām un visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi – patērētājiem, kuri galu galā izjutīs slodzi, ko rada jebkura palielināta aizkavēšanās un izmaksas, ko rada nevajadzīgi sarežģīta likumdošana. |
| --- | --- |

5.7

Šo iemeslu dēl Komiteja cer, ka Komisija izvērtēs grozījumus, kas piedāvāti šajā atzinumā. Šie grozījumi nemaina priekšlikuma ideju un mērķi, bet padarīs procesu vienkāršāku un lētāku ražotājiem, tehniskām institūcijām, tipizācijas institūcijām un visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi – patērētājiem, kuri galu galā izjutīs slodzi, ko rada jebkura palielināta aizkavēšanās un izmaksas, ko rada nevajadzīgi sarežģīta likumdošana.

Brisele, 2004. gada 15. septembris

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

(1)  OV L 269 no 21.10.2000.

1

(2)  OV C 129 no 27.04.1998.

2

(3)  OV L 42 no 23.02.1970.

3

---

| 23.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/18

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par kinematogrāfijas mantojumu un atbilstošo rūpniecības nozaru konkurētspēju”

COM(2004) 171 galīgā red. - 2004/0066 (COD)

(2005/C 74/04)

Padome 2004. gada 26. martā pieņēma lēmumu saskaņā ar EK Līguma 157. pantu lūgt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai iesniegt atzinumu par sekojošu tēmu:

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un Informācijas sabiedrības darba grupa, kurai bija uzdots veikt darba sagatavošanu, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 8. jūlijā. Ziņojumu sniedza BRAGHIN kungs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu Komiteja savā 411. plenārajā sesijā (2004. gada 15. septembra sēde) ar 129 balsīm par, 3 balsīm pret un 6 balsīm atturoties pieņēma sekojošu atzinumu:

1.   Ievads

| 1.1 | Komisijas dokuments sastāv no divām daļām: paziņojuma par to, ka kino un televīzijas produkcijas atbalstīšanas pieļaujamības specifiskajiem kritērijiem, kas bija spēkā līdz 2004. gada jūnijam, derīguma termiņš tiek pagarināts līdz 2007. gada 30. jūnijam, un ieteikuma par kinematogrāfijas mantojumu un atbilstošo rūpniecības nozaru konkurētspēju. |
| --- | --- |

1.1

Komisijas dokuments sastāv no divām daļām: paziņojuma par to, ka kino un televīzijas produkcijas atbalstīšanas pieļaujamības specifiskajiem kritērijiem, kas bija spēkā līdz 2004. gada jūnijam, derīguma termiņš tiek pagarināts līdz 2007. gada 30. jūnijam, un ieteikuma par kinematogrāfijas mantojumu un atbilstošo rūpniecības nozaru konkurētspēju.

| 1.2 | Ieteikumi būtībā ietver visus svarīgākos kinematogrāfijas mantojuma aspektus (uzskaiti, kataloģizāciju, datu bāzu ierīkošanu, uzglabāšanu, restaurāciju un izmantošanu izglītības, augstskolu, kultūras un zinātnes jomā, kā arī sadarbību starp kompetentajām institūcijām Eiropas līmenī) un saskata tiesiskajā pienākumā kinofilmu glabāt nodošanā instrumentu, kas palīdzēs saglabāt Eiropas audiovizuālo mantojumu. Komiteja tiek lūgta sniegt savu atzinumu par šo dokumentu. |
| --- | --- |

1.2

Ieteikumi būtībā ietver visus svarīgākos kinematogrāfijas mantojuma aspektus (uzskaiti, kataloģizāciju, datu bāzu ierīkošanu, uzglabāšanu, restaurāciju un izmantošanu izglītības, augstskolu, kultūras un zinātnes jomā, kā arī sadarbību starp kompetentajām institūcijām Eiropas līmenī) un saskata tiesiskajā pienākumā kinofilmu glabāt nodošanā instrumentu, kas palīdzēs saglabāt Eiropas audiovizuālo mantojumu. Komiteja tiek lūgta sniegt savu atzinumu par šo dokumentu.

| 1.3 | Komitejas izstrādājamā atzinuma objekts ir tikai ieteikums. Attiecībā uz paziņojumu Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atbalsta Komisijas nostāju, kas vēlas “vēlākais nākošā paziņojuma pārstrādāšanas ietvaros pieļaut lielākas atbalsta summas, ar priekšnoteikumu, ka atbalsta piešķiršanas kārtība atbilst vispārējiem tiesiskajiem Līguma nosacījumiem un ka īpaši tiks mazināti šķēršļi, kas šajā sektorā kavē darba ņēmēju pārvietošanās brīvību, kā arī brīvu preču un pakalpojumu apriti EK teritorijā”. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja vajadzības gadījumā veiks esošās valsts noteiktās atbalsta kārtības seku analīzi, lai novērtētu tās ietekmi gan ekonomikas, gan kultūras jomā un pēc tam pārbaudītu, vai eksistējošie mehānismi darbojas efektīvi un vai nepastāv nepieciešamība pielietot citus mehānismus vai instrumentus. |
| --- | --- |

1.3

Komitejas izstrādājamā atzinuma objekts ir tikai ieteikums. Attiecībā uz paziņojumu Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atbalsta Komisijas nostāju, kas vēlas “vēlākais nākošā paziņojuma pārstrādāšanas ietvaros pieļaut lielākas atbalsta summas, ar priekšnoteikumu, ka atbalsta piešķiršanas kārtība atbilst vispārējiem tiesiskajiem Līguma nosacījumiem un ka īpaši tiks mazināti šķēršļi, kas šajā sektorā kavē darba ņēmēju pārvietošanās brīvību, kā arī brīvu preču un pakalpojumu apriti EK teritorijā”. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja vajadzības gadījumā veiks esošās valsts noteiktās atbalsta kārtības seku analīzi, lai novērtētu tās ietekmi gan ekonomikas, gan kultūras jomā un pēc tam pārbaudītu, vai eksistējošie mehānismi darbojas efektīvi un vai nepastāv nepieciešamība pielietot citus mehānismus vai instrumentus.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja piekrīt viedoklim, ka ir nepieciešams uzlabot konkurētspējas priekšnoteikumus rūpnieciskām aktivitātēm, kas tiek veiktas saistībā ar kinematogrāfijas mantojumu, it sevišķi, attiecībā uz tehnisku jauninājumu (piemēram, digitalizācijas) pielietojumu. No tā izriet ieteikuma tiesiskā bāze, kas balstās uz EK Līguma 157. panta nosacījumiem. |
| --- | --- |

2.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja piekrīt viedoklim, ka ir nepieciešams uzlabot konkurētspējas priekšnoteikumus rūpnieciskām aktivitātēm, kas tiek veiktas saistībā ar kinematogrāfijas mantojumu, it sevišķi, attiecībā uz tehnisku jauninājumu (piemēram, digitalizācijas) pielietojumu. No tā izriet ieteikuma tiesiskā bāze, kas balstās uz EK Līguma 157. panta nosacījumiem.

| 2.1.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja iestājas par Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu izstrādāt ieteikumu, jo tas nodrošina efektīvas dalībvalstu sadarbības mērķa sasniegšanas un politisko debašu paplašināšanas par tēmu ar tik svarīgu kultūras nozīmi iespējas. |
| --- | --- |

2.1.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja iestājas par Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu izstrādāt ieteikumu, jo tas nodrošina efektīvas dalībvalstu sadarbības mērķa sasniegšanas un politisko debašu paplašināšanas par tēmu ar tik svarīgu kultūras nozīmi iespējas.

| 2.1.2 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir par to, lai Komisija pamatīgi izanalizētu informāciju, kas par uz šī ieteikuma pamata veiktajiem pasākumiem reizi divos gados jāiesniedz dalībvalstīm. Bez tam, tai jānovērtē, ar kādiem pasākumiem, tai skaitā tiesiskiem, ir iespējams veicināt audiovizuālā mantojuma aizsardzībai un ekonomiskai izmantošanai nepieciešamo sadarbību un koordināciju. |
| --- | --- |

2.1.2

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir par to, lai Komisija pamatīgi izanalizētu informāciju, kas par uz šī ieteikuma pamata veiktajiem pasākumiem reizi divos gados jāiesniedz dalībvalstīm. Bez tam, tai jānovērtē, ar kādiem pasākumiem, tai skaitā tiesiskiem, ir iespējams veicināt audiovizuālā mantojuma aizsardzībai un ekonomiskai izmantošanai nepieciešamo sadarbību un koordināciju.

| 2.2 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja apsveic to, ka kinofilmu īpašumtiesību nodošana arhivēšanas iestādēm nenoved pie automātiskas autortiesību un tām radniecīgu, ar likumu aizsargājamu tiesību nodošanas. Tomēr dalībvalstis saskaņā ar Direktīvu 2001/29/EC (1) var paredzēt izņēmumus vai ierobežojumus sakarā ar noteiktām pavairošanas darbībām, ko veic publiski pieejamas bibliotēkas vai arhīvi bez tieša vai netieša ekonomiska vai komerciāla nolūka. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atbalsta arī ieteikumu nodrošināt glabāšanā nodoto kinofilmu reproducēšanu restaurācijas nolūkos (Ieteikuma 9. punkts). |
| --- | --- |

2.2

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja apsveic to, ka kinofilmu īpašumtiesību nodošana arhivēšanas iestādēm nenoved pie automātiskas autortiesību un tām radniecīgu, ar likumu aizsargājamu tiesību nodošanas. Tomēr dalībvalstis saskaņā ar Direktīvu 2001/29/EC (1) var paredzēt izņēmumus vai ierobežojumus sakarā ar noteiktām pavairošanas darbībām, ko veic publiski pieejamas bibliotēkas vai arhīvi bez tieša vai netieša ekonomiska vai komerciāla nolūka. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atbalsta arī ieteikumu nodrošināt glabāšanā nodoto kinofilmu reproducēšanu restaurācijas nolūkos (Ieteikuma 9. punkts).

| 2.3 | Juridiskajām problēmām, kas saistītas ar autortiesībām, noteiktām pavairošanas darbībām, ko veic publiski pieejamas bibliotēkas vai arhīvi, un reproducēšanu restaurācijas nolūkos, ir steidzami jāpievēršas un jāatrisina tās. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ierosina šo uzdevumu uzticēt augsta līmeņa darba grupai un vajadzības gadījumā paplašināt nacionālo ekspertu tīklu, kura konsultācijas jau tika izmantotas. |
| --- | --- |

2.3

Juridiskajām problēmām, kas saistītas ar autortiesībām, noteiktām pavairošanas darbībām, ko veic publiski pieejamas bibliotēkas vai arhīvi, un reproducēšanu restaurācijas nolūkos, ir steidzami jāpievēršas un jāatrisina tās. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ierosina šo uzdevumu uzticēt augsta līmeņa darba grupai un vajadzības gadījumā paplašināt nacionālo ekspertu tīklu, kura konsultācijas jau tika izmantotas.

| 2.4 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja iestājas par to, lai tiktu saīsināts termiņš filmu nodošanai glabāšanā pēc to publiskās demonstrēšanas. Bez tam, tā uzskata, ka būtu vēlams, pirms noteikt Ieteikumā paredzēto arhivēšanas pienākumu, ieviest arī mehānismus, kas veicinātu nacionālā audiovizuālā mantojuma daļu veidojošo kinofilmu un citu audiovizuālo darbu nodošanu glabāšanā. |
| --- | --- |

2.4

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja iestājas par to, lai tiktu saīsināts termiņš filmu nodošanai glabāšanā pēc to publiskās demonstrēšanas. Bez tam, tā uzskata, ka būtu vēlams, pirms noteikt Ieteikumā paredzēto arhivēšanas pienākumu, ieviest arī mehānismus, kas veicinātu nacionālā audiovizuālā mantojuma daļu veidojošo kinofilmu un citu audiovizuālo darbu nodošanu glabāšanā.

| 2.5 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka kinofilmas un audiovizuālie darbi vienlaikus ir gan industriāla, gan kultūras vērtība, kas jāsargā kā kopīgs Eiropas mantojums, jāveicina kā plurālisma garants un jāizmanto ekonomiski. Šajā kontekstā ir vēlams ieviest nevis brīvprātīgu, bet obligātu arhivēšanu attiecībā uz specifiskiem televīzijas produkcijas veidiem, ko producē nacionālā līmenī strādājošas raidstacijas, jo šāda produkcija ir dinamiskas kultūra izpausme un ir daudz ciešāk saistīta ar aktuālajiem sociokultūras notikumiem, nekā kinofilmas. Kaut arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja zina, ka raidstacijas iebildīs pret šādu obligātu arhivēšanu, tā uzaicina Komisiju padziļināti izstudēt šo aspektu ar atbilstošu pētījumu palīdzību un pārbaudīt, vai vismaz tās televīzijas programmas, kas ir nozīmīgas no sociokultūras viedokļa, nevajadzētu pakļaut obligātai nodošanai glabāšanā, jo tās ir daļa no audiovizuālā mantojuma. |
| --- | --- |

2.5

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka kinofilmas un audiovizuālie darbi vienlaikus ir gan industriāla, gan kultūras vērtība, kas jāsargā kā kopīgs Eiropas mantojums, jāveicina kā plurālisma garants un jāizmanto ekonomiski. Šajā kontekstā ir vēlams ieviest nevis brīvprātīgu, bet obligātu arhivēšanu attiecībā uz specifiskiem televīzijas produkcijas veidiem, ko producē nacionālā līmenī strādājošas raidstacijas, jo šāda produkcija ir dinamiskas kultūra izpausme un ir daudz ciešāk saistīta ar aktuālajiem sociokultūras notikumiem, nekā kinofilmas. Kaut arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja zina, ka raidstacijas iebildīs pret šādu obligātu arhivēšanu, tā uzaicina Komisiju padziļināti izstudēt šo aspektu ar atbilstošu pētījumu palīdzību un pārbaudīt, vai vismaz tās televīzijas programmas, kas ir nozīmīgas no sociokultūras viedokļa, nevajadzētu pakļaut obligātai nodošanai glabāšanā, jo tās ir daļa no audiovizuālā mantojuma.

| 2.6 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja piekrīt viedoklim, ka kino industrija var dot lielu ieguldījumu darba vietu nodrošināšanā arī saistībā ar kinematogrāfijas mantojuma aizsardzību. Taču tas vēl vairāk attiecas uz visu audiovizuālo sektoru plašākā nozīmē, ja ņem vērā mediju un pārraidīšanas iespēju daudzveidību, kā arī digitālās tehnikas iespējas. Tādēļ Komiteja ir par to, lai jebkāda veicināšanas forma tiktu paplašināta tā, lai tā attiektos uz visu audiovizuālo darbu kopumu, un būtu vairāk orientēta uz sektora konkurētspēju visās tā dažādajās izpausmes jomās. Bez tam, izglītības iespējas nevajadzētu ierobežot tikai ar filmu industriju vai sakoncentrēt uz to, bet gan attiecināt uz audiovizuālo sektoru visā tā plašajā diapazonā. |
| --- | --- |

2.6

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja piekrīt viedoklim, ka kino industrija var dot lielu ieguldījumu darba vietu nodrošināšanā arī saistībā ar kinematogrāfijas mantojuma aizsardzību. Taču tas vēl vairāk attiecas uz visu audiovizuālo sektoru plašākā nozīmē, ja ņem vērā mediju un pārraidīšanas iespēju daudzveidību, kā arī digitālās tehnikas iespējas. Tādēļ Komiteja ir par to, lai jebkāda veicināšanas forma tiktu paplašināta tā, lai tā attiektos uz visu audiovizuālo darbu kopumu, un būtu vairāk orientēta uz sektora konkurētspēju visās tā dažādajās izpausmes jomās. Bez tam, izglītības iespējas nevajadzētu ierobežot tikai ar filmu industriju vai sakoncentrēt uz to, bet gan attiecināt uz audiovizuālo sektoru visā tā plašajā diapazonā.

| 2.7 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja piekrīt uzskatam, ka ir nepieciešama sistēma brīvprātīgai sekundārā, reklāmas un kustīgo attēlu materiālu, kā arī agrāko laiku darbu nodošanai glabāšanā, jo tie veido nozīmīgu Eiropas audiovizuālā mantojuma sastāvdaļu. Tā uzsver, ka ir nepieciešams noteikt atbilstošus stimulus šādas uzskaites veikšanai un nodrošināt kompetentās institūcijas ar pietiekamiem līdzekļiem, lai tās pieņemamā laikā varētu izveidot fondus, kas kalpotu kā sistemātiska Eiropas kultūras identitāšu bagātības un tās tautu daudzveidības liecība. |
| --- | --- |

2.7

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja piekrīt uzskatam, ka ir nepieciešama sistēma brīvprātīgai sekundārā, reklāmas un kustīgo attēlu materiālu, kā arī agrāko laiku darbu nodošanai glabāšanā, jo tie veido nozīmīgu Eiropas audiovizuālā mantojuma sastāvdaļu. Tā uzsver, ka ir nepieciešams noteikt atbilstošus stimulus šādas uzskaites veikšanai un nodrošināt kompetentās institūcijas ar pietiekamiem līdzekļiem, lai tās pieņemamā laikā varētu izveidot fondus, kas kalpotu kā sistemātiska Eiropas kultūras identitāšu bagātības un tās tautu daudzveidības liecība.

3.   Nobeiguma piezīmes

| 3.1 | Pēc Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas domām, svarīgāko mērķu sasniegšanā izšķiroša nozīme ir tam, ka Komisija atbilstoši pārbaudāmajā dokumentā deklarētajam nodomam ar šo brīdi uzņemas aktīvu iniciatora lomu un






  — | nosaka arhivēšanas procedūras, kas pieļauj nacionālo sistēmu sazarošanās un salīdzināšanas iespējas un veicina katalogu standartizāciju visā Eiropā; |
| --- | --- | --- |

3.1

Pēc Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas domām, svarīgāko mērķu sasniegšanā izšķiroša nozīme ir tam, ka Komisija atbilstoši pārbaudāmajā dokumentā deklarētajam nodomam ar šo brīdi uzņemas aktīvu iniciatora lomu un

—

nosaka arhivēšanas procedūras, kas pieļauj nacionālo sistēmu sazarošanās un salīdzināšanas iespējas un veicina katalogu standartizāciju visā Eiropā;

| — | rada tehniskos un juridiskos priekšnoteikumus, kas nepieciešami arhivēšanai tiešsaistē, nodrošinot to ar atbilstošu aizsardzību un reālā laika aktualizēšanu, kas varētu veidot nākotnes “Eiropas” datu bāzes kodolu; |
| --- | --- |

—

rada tehniskos un juridiskos priekšnoteikumus, kas nepieciešami arhivēšanai tiešsaistē, nodrošinot to ar atbilstošu aizsardzību un reālā laika aktualizēšanu, kas varētu veidot nākotnes “Eiropas” datu bāzes kodolu;

| — | izstrādā standarta līguma projektu, kas Eiropas līmenī tiek noslēgts starp noteiktajām institūcijām, arhivētājiem un eventuālajiem tiesību īpašniekiem saskaņā ar Direktīvu 2001/29/EC, lai atvieglotu materiāla restaurāciju un vēlāko izmantošanu pētījumu un mācību vajadzībām; |
| --- | --- |

—

izstrādā standarta līguma projektu, kas Eiropas līmenī tiek noslēgts starp noteiktajām institūcijām, arhivētājiem un eventuālajiem tiesību īpašniekiem saskaņā ar Direktīvu 2001/29/EC, lai atvieglotu materiāla restaurāciju un vēlāko izmantošanu pētījumu un mācību vajadzībām;

| — | sadarbībā ar iesaistītajām institūcijām noskaidro nosacījumus, pie kādiem glabāšanā nodotie darbi būs publiski pieejami; |
| --- | --- |

—

sadarbībā ar iesaistītajām institūcijām noskaidro nosacījumus, pie kādiem glabāšanā nodotie darbi būs publiski pieejami;

| — | veicina sadarbību starp nacionālām un / vai reģionālām institūcijām – ja nepieciešams, ar atbilstošumi struktūru un specifisku pabalstu palīdzību; |
| --- | --- |

—

veicina sadarbību starp nacionālām un / vai reģionālām institūcijām – ja nepieciešams, ar atbilstošumi struktūru un specifisku pabalstu palīdzību;

| — | atbalsta pārbaudītu metožu salīdzināšanas pamatprincipu izmantošanu un pārbauda sasniegto progresu, pamatojoties uz paredzētajiem, regulāri sniedzamajiem ziņojumiem. |
| --- | --- |

—

atbalsta pārbaudītu metožu salīdzināšanas pamatprincipu izmantošanu un pārbauda sasniegto progresu, pamatojoties uz paredzētajiem, regulāri sniedzamajiem ziņojumiem.

| 3.2 | Bez tam Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka Komisijai, saglabājot subsidiaritātes principu, ir aktīvi jāatbalsta sektors ar atbilstošiem finansiālajiem un humānajiem resursiem, lai sasniegtu sekojošus mērķus:






  — | sastādītu Eiropas audiovizuālo filmogrāfiju un izstrādātu kopīgus izpētes un izglītības projektus, jo sakarā ar 25 dalībvalstu resursu un kultūras tradīciju atšķirībām brīvprātīga sadarbība diez vai novedīs pie apmierinošiem rezultātiem; |
| --- | --- | --- |

3.2

Bez tam Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka Komisijai, saglabājot subsidiaritātes principu, ir aktīvi jāatbalsta sektors ar atbilstošiem finansiālajiem un humānajiem resursiem, lai sasniegtu sekojošus mērķus:

—

sastādītu Eiropas audiovizuālo filmogrāfiju un izstrādātu kopīgus izpētes un izglītības projektus, jo sakarā ar 25 dalībvalstu resursu un kultūras tradīciju atšķirībām brīvprātīga sadarbība diez vai novedīs pie apmierinošiem rezultātiem;

| — | nodotu glabāšanā arī agrākos darbus no deviņām jaunajām dalībvalstīm, kuru rīcībā patiesi ir ievērojama kino produkcija, taču tikai ierobežoti finansiālie līdzekļi tās arhivēšanai. Šie darbi ir vēstures, kultūras, dzīvesveida, kā arī ieražu un tradīciju liecības, kas pretējā gadījumā var tikt zaudētas; |
| --- | --- |

—

nodotu glabāšanā arī agrākos darbus no deviņām jaunajām dalībvalstīm, kuru rīcībā patiesi ir ievērojama kino produkcija, taču tikai ierobežoti finansiālie līdzekļi tās arhivēšanai. Šie darbi ir vēstures, kultūras, dzīvesveida, kā arī ieražu un tradīciju liecības, kas pretējā gadījumā var tikt zaudētas;

| — | izveidot struktūru, kas ļautu efektīvi izmantot nacionālo un / vai reģionālo institūciju rīcībā esošos resursus, lai tādējādi veicinātu to izplatību Eiropas un starptautiskā līmenī, un, proti, ar modernāko multimediju palīdzību (piemēram, DVD, izmantojot arhīvu materiālu ar apakšvirsrakstiem vairākās Eiropas valodās, lai nodrošinātu arī agrāko laiku darbu rentabilitāti). Tas īpaši attiecas uz darbiem, kas skar kopējas tēmas un politikas aspektus (piemēram, jauniešu aizsardzība vai sieviešu godāšana) vai specifiskas tradīcijas (tai skaitā animācijas, bērnu un dokumentālās filmas); |
| --- | --- |

—

izveidot struktūru, kas ļautu efektīvi izmantot nacionālo un / vai reģionālo institūciju rīcībā esošos resursus, lai tādējādi veicinātu to izplatību Eiropas un starptautiskā līmenī, un, proti, ar modernāko multimediju palīdzību (piemēram, DVD, izmantojot arhīvu materiālu ar apakšvirsrakstiem vairākās Eiropas valodās, lai nodrošinātu arī agrāko laiku darbu rentabilitāti). Tas īpaši attiecas uz darbiem, kas skar kopējas tēmas un politikas aspektus (piemēram, jauniešu aizsardzība vai sieviešu godāšana) vai specifiskas tradīcijas (tai skaitā animācijas, bērnu un dokumentālās filmas);

| — | validētu dažādos reģionāla un lokāla līmeņa tematiskajos festivālos prezentētos darbus, lai veicinātu neatkarīgu producēšanu un režisorus, kuru darbība netiek komercializēta, - ja nepieciešams, arī ar obligātas arhivēšanas palīdzību; |
| --- | --- |

—

validētu dažādos reģionāla un lokāla līmeņa tematiskajos festivālos prezentētos darbus, lai veicinātu neatkarīgu producēšanu un režisorus, kuru darbība netiek komercializēta, - ja nepieciešams, arī ar obligātas arhivēšanas palīdzību;

| — | atbalstītu profesionālo izglītību saglabāšanas un restaurācijas jomā ar atbilstošiem ES līdzekļiem (vēlams – aktualizējamās MEDIA izglītības programmas ietvaros), jo šīs jomas prasa profesionālas zināšanas un tehniskus jauninājumus.. |
| --- | --- |

—

atbalstītu profesionālo izglītību saglabāšanas un restaurācijas jomā ar atbilstošiem ES līdzekļiem (vēlams – aktualizējamās MEDIA izglītības programmas ietvaros), jo šīs jomas prasa profesionālas zināšanas un tehniskus jauninājumus..

| 3.3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja iestājas arī par to, lai jau aizsāktajās debatēs par jaunu MEDIA izglītības programmu vairāk tiktu ņemti vērā izglītības pasākumi jaunu tehnoloģiju jomā, kas ir saistīti ar prasībām, ko izvirza kino un televīzijas filmu un kustīgo attēlu materiālu uzskaite, kataloģizācija, uzglabāšana un restaurācija kopumā. Izglītību vajadzētu papildināt ar jaunās arhivēšanas tehnikas un metožu pārzināšanu un izmantošanu, kā arī datu bāzu administrēšanu un standartizētas augstvērtīgas digitālās uzglabāšanas metodēm, un tai būtu jāiekļauj arī lietotājiem paredzēti izglītošanas pasākumi, lai paveiktais darbs būtu pieejams plašai sabiedrībai un nestu sevišķu labumu apmācības un izglītošanās jomā. |
| --- | --- |

3.3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja iestājas arī par to, lai jau aizsāktajās debatēs par jaunu MEDIA izglītības programmu vairāk tiktu ņemti vērā izglītības pasākumi jaunu tehnoloģiju jomā, kas ir saistīti ar prasībām, ko izvirza kino un televīzijas filmu un kustīgo attēlu materiālu uzskaite, kataloģizācija, uzglabāšana un restaurācija kopumā. Izglītību vajadzētu papildināt ar jaunās arhivēšanas tehnikas un metožu pārzināšanu un izmantošanu, kā arī datu bāzu administrēšanu un standartizētas augstvērtīgas digitālās uzglabāšanas metodēm, un tai būtu jāiekļauj arī lietotājiem paredzēti izglītošanas pasākumi, lai paveiktais darbs būtu pieejams plašai sabiedrībai un nestu sevišķu labumu apmācības un izglītošanās jomā.

Brisele, 2004. gada 15. septembris

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Direktīva 2001/29/EC par atsevišķu autortiesību un tām radniecīgo, ar likumu aizsargājamo tiesību aspektu harmonizāciju informācijas sabiedrībā, OV L 167; 22.06.2001.

1

---

| 23.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/21

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par Padomes direktīvas projektu par kopēju Pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (pārstrādāta redakcija)

COM(2004) 246 galīgā red. – 2004/0079 (CNS)

(2005/C 74/05)

Eiropas Savienības Padome 2004. gada 30. aprīlī pieņēma lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienas Līguma 262. pantu lūgt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai iesniegt atzinumu par sekojošu tēmu:

Ekonomikas un monetārās Savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas darba grupa, kurai bija uzdots veikt priekšdarbus, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 13. jūlijā. Ziņojumu sniedza BURANI kungs.

Komiteja savā 411. plenārajā sesijā (2004. gada 15. septembra sēde) ar 147 balsīm par, 6 balsīm pret un 10 balsīm atturoties pieņēma sekojošu atzinumu:

1.   Ievads

| 1.1 | Izskatāmais Direktīvas projekts (1) neiekļaujas parastajā Kopienas tiesisko priekšrakstu kodifikācijas procedūrā. Komisija norādīja uz to, ka PVN noteikumiem, kas sākotnēji bija Padomes Sestās direktīvas 77/388/EEC objekts un kopš tā laika ir piedzīvojuši daudzus grozījumus, ir nepieciešama principiāla pārstrādāšana. Jo gadu gaitā priekšraksti jau ir vairākkārt pārstrādāti, koriģēti un paplašināti, kas neizbēgami ir novedis pie atkārtojumiem, neskaidriem nosacījumiem un pārklāšanās. Tādēļ bija nepieciešamas izmaiņas, ar kuru palīdzību teksts kļūtu skaidrāks un saprotamāks, vienlaikus nemainot priekšrakstu saturu: proti, tas ir darbs, kas tālu pārsniedz parastas modifikācijas robežas. |
| --- | --- |

1.1

Izskatāmais Direktīvas projekts (1) neiekļaujas parastajā Kopienas tiesisko priekšrakstu kodifikācijas procedūrā. Komisija norādīja uz to, ka PVN noteikumiem, kas sākotnēji bija Padomes Sestās direktīvas 77/388/EEC objekts un kopš tā laika ir piedzīvojuši daudzus grozījumus, ir nepieciešama principiāla pārstrādāšana. Jo gadu gaitā priekšraksti jau ir vairākkārt pārstrādāti, koriģēti un paplašināti, kas neizbēgami ir novedis pie atkārtojumiem, neskaidriem nosacījumiem un pārklāšanās. Tādēļ bija nepieciešamas izmaiņas, ar kuru palīdzību teksts kļūtu skaidrāks un saprotamāks, vienlaikus nemainot priekšrakstu saturu: proti, tas ir darbs, kas tālu pārsniedz parastas modifikācijas robežas.

| 1.2 | Bez tam, uz šī fona, tika veiktas citas izmaiņas, lai garantētu Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas savstarpēji atrunātos labas tiesību noteikšanas tehnikas principus. Jaunā teksta redakcija tiks sagatavota un iesniegta Padomei un Eiropas Parlamentam apstiprināšanai: arī tad, ja runa ir tikai par būtībā formālām izmaiņām, tā ir nevis modifikācija, bet tehniski “jauna redakcija”, kas nodrošina iespēju ar viena vienīga juridiska teksta starpniecību vienlaikus izmainīt un kodificēt tiesisko aktu, kā to paredz 2001. gada starpinstitucionālā vienošanās (2). |
| --- | --- |

1.2

Bez tam, uz šī fona, tika veiktas citas izmaiņas, lai garantētu Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas savstarpēji atrunātos labas tiesību noteikšanas tehnikas principus. Jaunā teksta redakcija tiks sagatavota un iesniegta Padomei un Eiropas Parlamentam apstiprināšanai: arī tad, ja runa ir tikai par būtībā formālām izmaiņām, tā ir nevis modifikācija, bet tehniski “jauna redakcija”, kas nodrošina iespēju ar viena vienīga juridiska teksta starpniecību vienlaikus izmainīt un kodificēt tiesisko aktu, kā to paredz 2001. gada starpinstitucionālā vienošanās (2).

| 1.3 | Direktīvu projekta teksts, kas pēc iespaidīga darba paveikšanas tagad ir iesniegts Komisijai, atceļ Sesto PVN direktīvu un aizstāj to; katrs atsevišķs pants ir pārstrādāts tā, lai tas būtu iespējami īss un kodolīgs, kā rezultātā no līdzšinējiem 53 pantiem radās 402 jauni panti; tekstā ir iekļauts arī satura rādītājs, kas nodrošina ātru un vieglu konsultāciju, kas patiešām ir vēlams jaunievedums. |
| --- | --- |

1.3

Direktīvu projekta teksts, kas pēc iespaidīga darba paveikšanas tagad ir iesniegts Komisijai, atceļ Sesto PVN direktīvu un aizstāj to; katrs atsevišķs pants ir pārstrādāts tā, lai tas būtu iespējami īss un kodolīgs, kā rezultātā no līdzšinējiem 53 pantiem radās 402 jauni panti; tekstā ir iekļauts arī satura rādītājs, kas nodrošina ātru un vieglu konsultāciju, kas patiešām ir vēlams jaunievedums.

2.   Komitejas piezīmes

| 2.1 | Sakarā ar to, ka runa galu galā ir tikai par jaunu redakciju, nevis par jaunu direktīvu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja varētu aprobežoties ar to, ka tā pieņemtu zināšanai Komisijas paveikto darbu un paslavētu labo rezultātu: ekonomikas dalībniekiem un iestādēm tas patiešām ir liels sakarā ar to, ka tiek nodrošināta ātra pieejamība un samazinātas “pelēkās” zonas interpretācijā. No otras puses, ziņojuma sniedzējam ir jāuzticas Komisijas apgalvojumam, ka teksta jaunā redakcija atbilst šodien spēkā esošo tekstu pielietojuma spektram: detalizēta kontrole nebūtu veicama, un, starp citu, to veica jau nacionālie eksperti un ekonomikas dalībnieki, atbilstošā veidā saņemot konsultācijas. |
| --- | --- |

2.1

Sakarā ar to, ka runa galu galā ir tikai par jaunu redakciju, nevis par jaunu direktīvu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja varētu aprobežoties ar to, ka tā pieņemtu zināšanai Komisijas paveikto darbu un paslavētu labo rezultātu: ekonomikas dalībniekiem un iestādēm tas patiešām ir liels sakarā ar to, ka tiek nodrošināta ātra pieejamība un samazinātas “pelēkās” zonas interpretācijā. No otras puses, ziņojuma sniedzējam ir jāuzticas Komisijas apgalvojumam, ka teksta jaunā redakcija atbilst šodien spēkā esošo tekstu pielietojuma spektram: detalizēta kontrole nebūtu veicama, un, starp citu, to veica jau nacionālie eksperti un ekonomikas dalībnieki, atbilstošā veidā saņemot konsultācijas.

| 2.2 | Bez tam, eventuālas padziļinātas pārbaudes ietvaros var noformulēt dažas saturiskas piezīmes attiecībā uz PVN politiku un tādu nodokļu politiku kopumā, kuras deklarētais mērķis ir harmonizēt iekšējā tirgus funkcionēšanas nosacījumus. Šai sakarā Direktīvas projekts (apsvērumu pamatojums 5) pauž, ka “vislielākā Pievienotās vērtības nodokļa vienkāršība (tiek) sasniegta, ja nodokļa iekasēšana ir tik vispārēja, cik vien iespējams. Līdz ar to, kopīgas nodokļu sistēmas ieviešana ir Kopējā tirgus un dalībvalstu interesēs,...” |
| --- | --- |

2.2

Bez tam, eventuālas padziļinātas pārbaudes ietvaros var noformulēt dažas saturiskas piezīmes attiecībā uz PVN politiku un tādu nodokļu politiku kopumā, kuras deklarētais mērķis ir harmonizēt iekšējā tirgus funkcionēšanas nosacījumus. Šai sakarā Direktīvas projekts (apsvērumu pamatojums 5) pauž, ka “vislielākā Pievienotās vērtības nodokļa vienkāršība (tiek) sasniegta, ja nodokļa iekasēšana ir tik vispārēja, cik vien iespējams. Līdz ar to, kopīgas nodokļu sistēmas ieviešana ir Kopējā tirgus un dalībvalstu interesēs,...”

| 2.3 | Nākamajos divos “apsvērumos” Komisija tomēr ļauj iezagties šaubām: “ir nepieciešams rīkoties pakāpeniski, jo apgrozījuma nodokļa harmonizācija noved pie ievērojamām izmaiņām nodokļu struktūrā”; pēc tam tā paskaidro, ka (harmonizētajai) PVN sistēmai – pat tad, ja likmes un atvieglojumi netiek harmonizēti “pilnībā” – būtu jāveicina konkurences neitralitāte atsevišķās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.3

Nākamajos divos “apsvērumos” Komisija tomēr ļauj iezagties šaubām: “ir nepieciešams rīkoties pakāpeniski, jo apgrozījuma nodokļa harmonizācija noved pie ievērojamām izmaiņām nodokļu struktūrā”; pēc tam tā paskaidro, ka (harmonizētajai) PVN sistēmai – pat tad, ja likmes un atvieglojumi netiek harmonizēti “pilnībā” – būtu jāveicina konkurences neitralitāte atsevišķās dalībvalstīs.

| 2.4 | Komiteja norāda uz to, ka šie apsvērumi ir pārņemti no Sestās direktīvas sākotnējā teksta: ja kāds uzskata, ka tie pēc gandrīz 60 gadiem joprojām acīmredzami ir jāatkārto atkal tad šķiet, ka mēs kopš tā laika tikpat kā neesam izkustējušies no vietas. Harmonizācija acīmredzami mīņājas uz vietas, un citi signāli, par kuriem ir runa nākošajās nodaļās, nemaz tik optimistiski nav. |
| --- | --- |

2.4

Komiteja norāda uz to, ka šie apsvērumi ir pārņemti no Sestās direktīvas sākotnējā teksta: ja kāds uzskata, ka tie pēc gandrīz 60 gadiem joprojām acīmredzami ir jāatkārto atkal tad šķiet, ka mēs kopš tā laika tikpat kā neesam izkustējušies no vietas. Harmonizācija acīmredzami mīņājas uz vietas, un citi signāli, par kuriem ir runa nākošajās nodaļās, nemaz tik optimistiski nav.

| 2.5 | Nepieciešams vēlreiz uzsvērt, ka ar Sesto direktīvu ieviestie un joprojām spēkā esošie PVN noteikumi ir “Pārejas noteikumi” un nekādā veidā nav uzskatāmi par pazīmi apņēmīgai rīcībai “galīgas” sistēmas virzienā: tas, šķiet, ir viennozīmīgs pieturas punkts, kas liecina par to, ka attiecībā uz sistēmas mērķtiecīgumu pastāv neskaidrības, ko Komiteja ir komentējusi ar konkrētiem priekšlikumiem savā atzinumā par tēmu “Vieta pakalpojumu aplikšanai ar nodokli” (3). |
| --- | --- |

2.5

Nepieciešams vēlreiz uzsvērt, ka ar Sesto direktīvu ieviestie un joprojām spēkā esošie PVN noteikumi ir “Pārejas noteikumi” un nekādā veidā nav uzskatāmi par pazīmi apņēmīgai rīcībai “galīgas” sistēmas virzienā: tas, šķiet, ir viennozīmīgs pieturas punkts, kas liecina par to, ka attiecībā uz sistēmas mērķtiecīgumu pastāv neskaidrības, ko Komiteja ir komentējusi ar konkrētiem priekšlikumiem savā atzinumā par tēmu “Vieta pakalpojumu aplikšanai ar nodokli” (3).

| 2.6 | Noteikumiem par izņēmumiem, kam – ja jau tie ir nepieciešami – vismaz iekšējā tirgus interesēs vienmēr ir jābūt pagaidu, ir vēl viens padziļināms aspekts. Jaunākie no tiem pa daļai uz laiku, pa daļai bez termiņa ierobežojuma tika piešķirti desmit jaunajām dalībvalstīm. Citi noteikumi par izņēmumiem, kas tika piešķirti tā saucamā “otrā iestāšanās viļņa” valstīm (Austrijai, Grieķijai, Somijai, Portugālei, Spānijai un Zviedrijai), joprojām ir spēkā. Šai sakarā, protams, ir interesanti, ka tikai daži no tiem tika iekļauti direktīvās par Sestās direktīvas grozījumiem, bet lielākā daļa “paslēpās” iestāšanās dokumentos. Šī jaunās Direktīvas projekta priekšrocība ir tāda, ka tiek atklāti visi noteikumi par izņēmumiem. |
| --- | --- |

2.6

Noteikumiem par izņēmumiem, kam – ja jau tie ir nepieciešami – vismaz iekšējā tirgus interesēs vienmēr ir jābūt pagaidu, ir vēl viens padziļināms aspekts. Jaunākie no tiem pa daļai uz laiku, pa daļai bez termiņa ierobežojuma tika piešķirti desmit jaunajām dalībvalstīm. Citi noteikumi par izņēmumiem, kas tika piešķirti tā saucamā “otrā iestāšanās viļņa” valstīm (Austrijai, Grieķijai, Somijai, Portugālei, Spānijai un Zviedrijai), joprojām ir spēkā. Šai sakarā, protams, ir interesanti, ka tikai daži no tiem tika iekļauti direktīvās par Sestās direktīvas grozījumiem, bet lielākā daļa “paslēpās” iestāšanās dokumentos. Šī jaunās Direktīvas projekta priekšrocība ir tāda, ka tiek atklāti visi noteikumi par izņēmumiem.

| 2.7 | Izņēmumi, tostarp arī tādi, kas piešķirti pirms ilga laika, jāpārbauda, raugoties no to iespējamās atcelšanas viedokļa. No otras puses, “dibinātājvalstīm” nav nekādas intereses nodarboties ar šo tēmu: arī tās savā laikā ir tikušas pie izņēmumu izbaudīšanas, par ko tās šodien, dabiski, nevēlas runāt (vismaz tikmēr ne, kamēr saglabāsies “Pārejas noteikums”); citas starpā šeit kā piemēru var minēt slaveno “nulles likmi”, kas sākotnēji tika piešķirta divām valstīm. Un tā vietā, lai to atceltu, “nulles likmes” pielietojums tika paplašināts, ar vairākām jaunām valstīm. |
| --- | --- |

2.7

Izņēmumi, tostarp arī tādi, kas piešķirti pirms ilga laika, jāpārbauda, raugoties no to iespējamās atcelšanas viedokļa. No otras puses, “dibinātājvalstīm” nav nekādas intereses nodarboties ar šo tēmu: arī tās savā laikā ir tikušas pie izņēmumu izbaudīšanas, par ko tās šodien, dabiski, nevēlas runāt (vismaz tikmēr ne, kamēr saglabāsies “Pārejas noteikums”); citas starpā šeit kā piemēru var minēt slaveno “nulles likmi”, kas sākotnēji tika piešķirta divām valstīm. Un tā vietā, lai to atceltu, “nulles likmes” pielietojums tika paplašināts, ar vairākām jaunām valstīm.

| 2.8 | Taču ne visi izņēmumi ir nepamatoti; daži no tiem, kam piemīt pastāvīgs raksturs, attiecas uz aizjūras reģioniem, salām un attāliem apgabaliem, kas atvieglojumu piešķiršanas brīdī ir uzskatāmi par attīstības ziņā atpalikušiem. Tomēr, ņemot vērā laiku, kas kopš tā brīža ir pagājis, būtu mērķtiecīgi pārbaudīt uz reģionālā principa pamata piešķirto atvieglojumu sarakstu, lai konstatētu, vai priekšnoteikumi, kas pamatoja toreizējo atbrīvošanu, joprojām pastāv. |
| --- | --- |

2.8

Taču ne visi izņēmumi ir nepamatoti; daži no tiem, kam piemīt pastāvīgs raksturs, attiecas uz aizjūras reģioniem, salām un attāliem apgabaliem, kas atvieglojumu piešķiršanas brīdī ir uzskatāmi par attīstības ziņā atpalikušiem. Tomēr, ņemot vērā laiku, kas kopš tā brīža ir pagājis, būtu mērķtiecīgi pārbaudīt uz reģionālā principa pamata piešķirto atvieglojumu sarakstu, lai konstatētu, vai priekšnoteikumi, kas pamatoja toreizējo atbrīvošanu, joprojām pastāv.

| 2.9 | Citi, izņēmumi, kas arī nav maznozīmīgi, attiecas uz mazajiem uzņēmumiem: 16 dalībvalstis (jaunās un “otrā iestāšanās viļņa” valstis) drīkst pielietot atbrīvojumus no PVN arī tad, ja to apgrozījums pārsniedz Sestajā direktīvā noteikto maksimālo vērtību. Komiteja nespēj noslēpt savu izbrīnu par to: ja desmit jaunajās dalībvalstīs atbrīvošana zināmā aspektā var būt pamatota, tad nav izprotams, kāpēc tie būtu jāsaglabā arī pārējām valstīm – 12 gadus pēc to iestāšanās. |
| --- | --- |

2.9

Citi, izņēmumi, kas arī nav maznozīmīgi, attiecas uz mazajiem uzņēmumiem: 16 dalībvalstis (jaunās un “otrā iestāšanās viļņa” valstis) drīkst pielietot atbrīvojumus no PVN arī tad, ja to apgrozījums pārsniedz Sestajā direktīvā noteikto maksimālo vērtību. Komiteja nespēj noslēpt savu izbrīnu par to: ja desmit jaunajās dalībvalstīs atbrīvošana zināmā aspektā var būt pamatota, tad nav izprotams, kāpēc tie būtu jāsaglabā arī pārējām valstīm – 12 gadus pēc to iestāšanās.

| 2.10 | Pēc Komitejas domām, augstākminēto uzņēmumu atbrīvošana no PVN ir uzskatāma par konkurences izkropļojumu – kaut arī nelielu. Dalībvalstīm kopīgi ar Komisiju vajadzētu padziļināti pievērsties šim aspektam. |
| --- | --- |

2.10

Pēc Komitejas domām, augstākminēto uzņēmumu atbrīvošana no PVN ir uzskatāma par konkurences izkropļojumu – kaut arī nelielu. Dalībvalstīm kopīgi ar Komisiju vajadzētu padziļināti pievērsties šim aspektam.

3.   Nobeiguma piezīmes

| 3.1 | Komiteja vēlas apsveikt Komisiju ar tās lielisko darbu, ko tā ir veikusi rūpīgi un precīzi un galvenokārt – caurredzami; ja netiktu nodrošināta caurredzamība, diez vai būtu iespējams gūt pārskatu par to, cik daudziem principā vispārībai kalpojošiem noteikumiem ir paredzēti izņēmumi, atvieglojumi un īpaši nosacījumi. Pats par sevi saprotams, ka ne visas novirzes no kāda pamatprincipa ir nepamatotas; tomēr, acīmredzot, ir nepieciešams, lai dalībvalstis apspriestu no jauna un, ja iespējams, atceltu tādus izņēmumus, kuru spēkā esamībai vairs nav eksistenciāla attaisnojuma. |
| --- | --- |

3.1

Komiteja vēlas apsveikt Komisiju ar tās lielisko darbu, ko tā ir veikusi rūpīgi un precīzi un galvenokārt – caurredzami; ja netiktu nodrošināta caurredzamība, diez vai būtu iespējams gūt pārskatu par to, cik daudziem principā vispārībai kalpojošiem noteikumiem ir paredzēti izņēmumi, atvieglojumi un īpaši nosacījumi. Pats par sevi saprotams, ka ne visas novirzes no kāda pamatprincipa ir nepamatotas; tomēr, acīmredzot, ir nepieciešams, lai dalībvalstis apspriestu no jauna un, ja iespējams, atceltu tādus izņēmumus, kuru spēkā esamībai vairs nav eksistenciāla attaisnojuma.

| 3.2 | Komiteja šādus centienus tikpat kā nespēj saskatīt; gluži otrādi: kāda no lielākajām dalībvalstīm jau paudusi “vispārīgas ierunas”, kas varētu apdraudēt pat Komisijas Direktīvas projekta pieņemšanu. Raugoties pagātnē, perspektīvas nebūt nešķiet tik rožainas: Komisijas paziņojums 1996. gadā, kas ietvēra darba programmu un nodokļu harmonizācijas ierosinājumus, joprojām atrodas pie Padomes un nekad nav ticis izskatīts; 2000. gada paziņojums par jaunu PVN stratēģiju, acīmredzot, nekādu lielo rezonansi neizraisīja. |
| --- | --- |

3.2

Komiteja šādus centienus tikpat kā nespēj saskatīt; gluži otrādi: kāda no lielākajām dalībvalstīm jau paudusi “vispārīgas ierunas”, kas varētu apdraudēt pat Komisijas Direktīvas projekta pieņemšanu. Raugoties pagātnē, perspektīvas nebūt nešķiet tik rožainas: Komisijas paziņojums 1996. gadā, kas ietvēra darba programmu un nodokļu harmonizācijas ierosinājumus, joprojām atrodas pie Padomes un nekad nav ticis izskatīts; 2000. gada paziņojums par jaunu PVN stratēģiju, acīmredzot, nekādu lielo rezonansi neizraisīja.

| 3.3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ar šo dokumentu nevēlas nosodīt dalībvalstu PVN politiku; tā apzinās faktu, ka to lēmumi joprojām ir atkarīgi no pārāk daudziem iekšējiem, ekonomiskiem un politiskiem faktoriem. Starp citu, tā pārstāv viedokli, ka visa tematika kopumā ne tik tālā nākotnē tiks pārbaudīta no jauna, lai būtu iespējams ieviest galīgu sistēmu un tādējādi mazināt vai pilnībā novērst vienu no lielākajiem šķēršļiem, kas kavē uz kopīgiem noteikumiem balstīta iekšējā tirgus izveides pabeigšanu. |
| --- | --- |

3.3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ar šo dokumentu nevēlas nosodīt dalībvalstu PVN politiku; tā apzinās faktu, ka to lēmumi joprojām ir atkarīgi no pārāk daudziem iekšējiem, ekonomiskiem un politiskiem faktoriem. Starp citu, tā pārstāv viedokli, ka visa tematika kopumā ne tik tālā nākotnē tiks pārbaudīta no jauna, lai būtu iespējams ieviest galīgu sistēmu un tādējādi mazināt vai pilnībā novērst vienu no lielākajiem šķēršļiem, kas kavē uz kopīgiem noteikumiem balstīta iekšējā tirgus izveides pabeigšanu.

Brisele, 2004. gada 15. septembris

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

(1)  COM(2004) 246 galīgā red. – 2004/0079 (CNS).

1

(2)  OV C 77, 28.3.2002.

2

(3)  OV C 117, 30.4.2004.

3

---

| 23.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/23

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par Labāku ekonomikas vadīšanu ES

(2005/C 74/06)

2004. gada 29. janvārī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, kas darbojas saskaņā ar sava Reglamenta 29.(2) pantu, nolēma izstrādāt iniciatīvas atzinumu par sekojošu tēmu: Labāku ekonomikas vadīšanu ES

Ekonomikas un monetārās Savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas darba grupa, kas bija atbildīga par komitejas darba sagatavošanu par šo tēmu, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 13. jūlijs Ziņojuma sniedzējs bija van Iersel kungs.

Savā 411. plenārajā sesijā (15. septembra sēdē) Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ar 130 balsīm par, 3 balsīm pret un 7 balsīm atturoties pieņēma sekojošu atzinumu

KOPSAVILKUMS

Eiropas Savienība uzsāk jaunu posmu. 2004. gads bija jaunu desmit dalībvalstu iestājas gads, jaunas Komisijas un jauna Eiropas Parlamenta gads un cerams, ka arī jaunas konstitūcijas gads. Šī gada laikā tiek gatavots Lisabonas stratēģijas vidustermiņa pārskats 2005. gadam. Komisijas izpēte, iekļaujot to Plašās Ekonomiskās politikas vadlīnijās, vērsa uzmanību uz trūkumiem integrācijas gaitā. Šie trūkumi ir pašreizējās ekonomiskās situācijas vājo vietu dēļ, kā arī tāpēc, ka dalībvalstis daļēji nav nepietiekami gatavas strikti turēties pie pašu izvirzītajiem mērķiem un dotajiem solījumiem. Ir ārkārtīgi nozīmīgi aktualizēt ekonomikas izaugsmi un dot jaunu elpu Lisabonas stratēģijai. Šis atzinums pievēršas šīs stratēģiskās koncepcijas vadībai, kas ir nozīmīga Savienības uzticamībai un efektivitātei. Ir ārkārtīgi nepieciešams paļāvību iedvesmojošs satvars, kas pienācīgi sadalītu uzdevumus Savienības ietvaros – kas ir par ko un kad atbildīgs? - un kas dalībvalstīs īstenotu Eiropas Padomes un specializēto Padomju pieņemtos mērķus un direktīvas. Ir veiksmīgi modeļi “jauna veida” Lisabonas stratēģijai: te var minēt “Europa' 92” un Ekonomisko un monetāro savienību. Atzinums strikti nostājas kopienas metodes pusē. Ir nepieciešama integrēta pieeja, balstoties uz iepriekš pieņemtu plānu, kas satur vairākus soļus.

1.   Ievads

| 1.1 | Eiropas Savienība atrodas kritiskā posmā. Tā saskaras ar nozīmīgiem izaicinājumiem: paplašināšanos, nepieciešamību sniegt pozitīvu stimulu ekonomikas izaugsmei un konkurētspējai, konstitūcijas projektu un nepieciešamību pēc noteiktas reakcijas uz uzticības neesamību Savienības robežās. Šie sarežģītie uzdevumi pieprasa efektīvu, saskaņotu politiku un tāpēc arī attiecīgu īstenošanu. Pamatojoties uz Plašās ekonomiskās politikas vadlīnijām 2003.-2005., EESK par šo jautājumu pagājušajā gadā ir izdevusi divus atzinumus (1). |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Savienība atrodas kritiskā posmā. Tā saskaras ar nozīmīgiem izaicinājumiem: paplašināšanos, nepieciešamību sniegt pozitīvu stimulu ekonomikas izaugsmei un konkurētspējai, konstitūcijas projektu un nepieciešamību pēc noteiktas reakcijas uz uzticības neesamību Savienības robežās. Šie sarežģītie uzdevumi pieprasa efektīvu, saskaņotu politiku un tāpēc arī attiecīgu īstenošanu. Pamatojoties uz Plašās ekonomiskās politikas vadlīnijām 2003.-2005., EESK par šo jautājumu pagājušajā gadā ir izdevusi divus atzinumus (1).

| 1.2 | Tomēr ir nepieciešams dziļāks atspoguļojums. Efektīva politika un integrācija nav iedomājamas bez skaidra un uzticama institucionāla satvara, kas nodrošina sekošanu Eiropas saistībām. |
| --- | --- |

1.2

Tomēr ir nepieciešams dziļāks atspoguļojums. Efektīva politika un integrācija nav iedomājamas bez skaidra un uzticama institucionāla satvara, kas nodrošina sekošanu Eiropas saistībām.

| 1.3 | Komisijas izpēte, īpaši tā, kas ir izklāstīta 2004. gada 21. janvāra (2) paziņojumā un 2004. gada 7. aprīļa atjaunotajā (3) paziņojumā, apstiprina 2003. gada virzienus. Tās ieteikumi paliek vienlīdz steidzami. Šī iemesla dēļ EESK šajā atzinumā pievērš tiešu uzmanību institucionāliem un administratīviem priekšnoteikumiem, t. i., labai vadībai. Vadība 25 valstu ES ir centrālā tēma (4). |
| --- | --- |

1.3

Komisijas izpēte, īpaši tā, kas ir izklāstīta 2004. gada 21. janvāra (2) paziņojumā un 2004. gada 7. aprīļa atjaunotajā (3) paziņojumā, apstiprina 2003. gada virzienus. Tās ieteikumi paliek vienlīdz steidzami. Šī iemesla dēļ EESK šajā atzinumā pievērš tiešu uzmanību institucionāliem un administratīviem priekšnoteikumiem, t. i., labai vadībai. Vadība 25 valstu ES ir centrālā tēma (4).

| 1.4 | Daudzi dala EESK rūpes. Gan komisija, gan rūpniecība, gan arī sabiedriskās organizācijas un patreizējās Īrijas un Nīderlandes prezidentūras liek ļoti lielu uzsvaru uz praktisko darbību un īstenošanu. Solījumi bez mērķu sasniegšanas nav ražīgi. Ārkārtīgi nozīmīgs mērķis (5) ir īstenošana. |
| --- | --- |

1.4

Daudzi dala EESK rūpes. Gan komisija, gan rūpniecība, gan arī sabiedriskās organizācijas un patreizējās Īrijas un Nīderlandes prezidentūras liek ļoti lielu uzsvaru uz praktisko darbību un īstenošanu. Solījumi bez mērķu sasniegšanas nav ražīgi. Ārkārtīgi nozīmīgs mērķis (5) ir īstenošana.

| 1.5 | Plašās ekonomiskās politikas vadlīnijas izvērtē dalībvalstu makroekonomikas un budžeta politiku, nodarbinātības politiku un iekšējā tirgus tendences. Tādējādi tās nodrošina praktisku gan ES dažādo atbildības jomu, gan nacionālo politiku līmeņu attēlojumu, gan arī atšķirīgo realitāti dalībvalstīs. |
| --- | --- |

1.5

Plašās ekonomiskās politikas vadlīnijas izvērtē dalībvalstu makroekonomikas un budžeta politiku, nodarbinātības politiku un iekšējā tirgus tendences. Tādējādi tās nodrošina praktisku gan ES dažādo atbildības jomu, gan nacionālo politiku līmeņu attēlojumu, gan arī atšķirīgo realitāti dalībvalstīs.

| 1.6 | Kavētais ekonomiskais pieaugums un dalībvalstu nevēlēšanās izpildīt līgumus, kurus Eiropas Padome pati ir pieņēmusi, ir radījusi šādu vispārēju ainu:






  — | budžeta politika: pieaugoša disciplīnas mazināšanās; |
| --- | --- | --- |

1.6

Kavētais ekonomiskais pieaugums un dalībvalstu nevēlēšanās izpildīt līgumus, kurus Eiropas Padome pati ir pieņēmusi, ir radījusi šādu vispārēju ainu:

—

budžeta politika: pieaugoša disciplīnas mazināšanās;

| — | aizkavēšanās konkurētspējas pieaugumā ar uz zināšanām balstītu ekonomiku; |
| --- | --- |

—

aizkavēšanās konkurētspējas pieaugumā ar uz zināšanām balstītu ekonomiku;

| — | nepietiekamas produktivitāti uzlabojošas investīcijas, īpaši ICT un zināšanās un apmācībās; |
| --- | --- |

—

nepietiekamas produktivitāti uzlabojošas investīcijas, īpaši ICT un zināšanās un apmācībās;

| — | nedroši investīciju nosacījumi; |
| --- | --- |

—

nedroši investīciju nosacījumi;

| — | noteiktu investīciju pārbīde uz reģioniem ārpus Savienības; |
| --- | --- |

—

noteiktu investīciju pārbīde uz reģioniem ārpus Savienības;

| — | nospiedošs spiediens uz nodarbinātību; |
| --- | --- |

—

nospiedošs spiediens uz nodarbinātību;

| — | darba tirgus politika: nepietiekamas reformas un piemērošanas. |
| --- | --- |

—

darba tirgus politika: nepietiekamas reformas un piemērošanas.

| 1.7 | Pa to laiku Eiropas ekonomika izskatās nedaudz pozitīvāka, bet augšupeja joprojām nav stabila. Ekonomikas pieaugums ASV ir lielāks. Tajā pašā laikā Ķīna un Indija galvenokārt ir attīstījušās ar ārkārtīgi pārsteidzošu ātrumu. |
| --- | --- |

1.7

Pa to laiku Eiropas ekonomika izskatās nedaudz pozitīvāka, bet augšupeja joprojām nav stabila. Ekonomikas pieaugums ASV ir lielāks. Tajā pašā laikā Ķīna un Indija galvenokārt ir attīstījušās ar ārkārtīgi pārsteidzošu ātrumu.

| 1.8 | Pastāv finanšu plūsmu un investīciju globalizācija, bet globalizācijas ietvaros starp pasaules reģioniem ir nozīmīgas socioekonomiskās un politiskās atšķirības. Visa pasaule ir Eiropas uzziņas satvars. |
| --- | --- |

1.8

Pastāv finanšu plūsmu un investīciju globalizācija, bet globalizācijas ietvaros starp pasaules reģioniem ir nozīmīgas socioekonomiskās un politiskās atšķirības. Visa pasaule ir Eiropas uzziņas satvars.

| 1.9 | Šajā gadā Komisijai un Padomei ir jāpārdomā turpmākās pieejas un instrumenti:






  — | ES uzsāk pilnīgi jaunu posmu: desmit jaunās dalībvalstis, jauna EP, jauna Komisija, Komisijas aparāta pakāpeniska piemērošanās jaunajiem nosacījumiem - un tas viss laikā, kad Konstitūcija vēl nav pieņemta. |
| --- | --- | --- |

1.9

Šajā gadā Komisijai un Padomei ir jāpārdomā turpmākās pieejas un instrumenti:

—

ES uzsāk pilnīgi jaunu posmu: desmit jaunās dalībvalstis, jauna EP, jauna Komisija, Komisijas aparāta pakāpeniska piemērošanās jaunajiem nosacījumiem - un tas viss laikā, kad Konstitūcija vēl nav pieņemta.

| — | Paplašināšanās kvantitatīvajos nosacījumos ir daudzpusīga, bet Savienība arī sper soli jaunā laikmetā kvalitatīvos nosacījumos. Tā kļūst krietni atšķirīgāka. |
| --- | --- |

—

Paplašināšanās kvantitatīvajos nosacījumos ir daudzpusīga, bet Savienība arī sper soli jaunā laikmetā kvalitatīvos nosacījumos. Tā kļūst krietni atšķirīgāka.

| — | Attīstības produktu un pakalpojumu tirgos un turpmākais satraukums par finanšu tirgiem mudina dalībvalstis spēcīgi virzīties uz tādām pašām politiskajām pozīcijām un uz efektīvu integrāciju. |
| --- | --- |

—

Attīstības produktu un pakalpojumu tirgos un turpmākais satraukums par finanšu tirgiem mudina dalībvalstis spēcīgi virzīties uz tādām pašām politiskajām pozīcijām un uz efektīvu integrāciju.

2.   2004. gada analīze

| 2.1 | Plašās Ekonomiskās politikas vadlīnijas 2003.—2005. ir paredzētas, lai panāktu būtisku pieeju:






  — | makroekonomikas politikai, kas ir virzīta uz izaugsmi un stabilitāti; |
| --- | --- | --- |

2.1

Plašās Ekonomiskās politikas vadlīnijas 2003.—2005. ir paredzētas, lai panāktu būtisku pieeju:

—

makroekonomikas politikai, kas ir virzīta uz izaugsmi un stabilitāti;

| — | pastiprinātu potenciāla pieaugumu Eiropā ar ekonomisko reformu palīdzību; |
| --- | --- |

—

pastiprinātu potenciāla pieaugumu Eiropā ar ekonomisko reformu palīdzību;

| — | pastiprinātu šī pieauguma noturīgumu. |
| --- | --- |

—

pastiprinātu šī pieauguma noturīgumu.

| 2.2 | Stabilitātes un pieauguma pakts gadiem ilgi nodrošināja striktu pamatu un paļāvību dalībvalstu starpā. Ekonomikas tendence, kas liek vilties, pašlaik iedragā norunāto disciplīnu. Kārtības noteikumi ir pietiekami skaidri, bet izskatās, ka problēmu rada līgumu efektīvas izpildāmības trūkums. Tomēr daudzas dalībvalstis gan eirozonā, gan arī ārpus tās joprojām cenšas ņemt vērā pieprasīto budžeta disciplīnu. Skandināvu dalībvalstis ir īpaši veiksmīgas šajā ziņā. |
| --- | --- |

2.2

Stabilitātes un pieauguma pakts gadiem ilgi nodrošināja striktu pamatu un paļāvību dalībvalstu starpā. Ekonomikas tendence, kas liek vilties, pašlaik iedragā norunāto disciplīnu. Kārtības noteikumi ir pietiekami skaidri, bet izskatās, ka problēmu rada līgumu efektīvas izpildāmības trūkums. Tomēr daudzas dalībvalstis gan eirozonā, gan arī ārpus tās joprojām cenšas ņemt vērā pieprasīto budžeta disciplīnu. Skandināvu dalībvalstis ir īpaši veiksmīgas šajā ziņā.

| 2.3 | Atzinuma par stabilitātes un pieauguma akta procedūru atšķirības pagājušā gada novembrī lika komisijai uzsākt procesus pret Padomi Eiropas tiesā (6). Tā juta, ka Padome šajā gadījumā neņēma vērā Komisijai piešķirtās pilnvaras. Šāda liela uzskatu atšķirība ECOFIN padomē nesekmē sadarbību starp partneriem. |
| --- | --- |

2.3

Atzinuma par stabilitātes un pieauguma akta procedūru atšķirības pagājušā gada novembrī lika komisijai uzsākt procesus pret Padomi Eiropas tiesā (6). Tā juta, ka Padome šajā gadījumā neņēma vērā Komisijai piešķirtās pilnvaras. Šāda liela uzskatu atšķirība ECOFIN padomē nesekmē sadarbību starp partneriem.

| 2.4 | Komisija atzīmēja, ka valdības telpa manevriem ir ārkārtīgi samazinājusies. Tikai piecām dalībvalstīm 2003. gadā ir budžeta līdzsvars vai pārpalikums, iekams citām ir nozīmīgs un pieaugošs budžeta deficīts. No Komisijas 2004. gada 7. aprīļa, 2004. gada atjaunotā ziņojuma ir redzams, ka dalībvalstu budžeta situācija ir strauji pasliktinājusies, virzoties uz valsts parāda augstākajiem līmeņiem. Šie pēc kārtas aktualizētie parāda samazināšanas jautājumi uz investīciju rēķina ir izvirzīti, lai palielinātu pieaugumu un nodarbinātību. |
| --- | --- |

2.4

Komisija atzīmēja, ka valdības telpa manevriem ir ārkārtīgi samazinājusies. Tikai piecām dalībvalstīm 2003. gadā ir budžeta līdzsvars vai pārpalikums, iekams citām ir nozīmīgs un pieaugošs budžeta deficīts. No Komisijas 2004. gada 7. aprīļa, 2004. gada atjaunotā ziņojuma ir redzams, ka dalībvalstu budžeta situācija ir strauji pasliktinājusies, virzoties uz valsts parāda augstākajiem līmeņiem. Šie pēc kārtas aktualizētie parāda samazināšanas jautājumi uz investīciju rēķina ir izvirzīti, lai palielinātu pieaugumu un nodarbinātību.

| 2.5 | Komisija nosūta īpašus ieteikumus šīm dalībvalstīm. Neskatoties uz līdzīgiem īstermiņa ekonomikas virzieniem, dalībvalstu budžeta mērķi ievērojami atšķiras. Tas rada plašu ieteikumu klāstu. |
| --- | --- |

2.5

Komisija nosūta īpašus ieteikumus šīm dalībvalstīm. Neskatoties uz līdzīgiem īstermiņa ekonomikas virzieniem, dalībvalstu budžeta mērķi ievērojami atšķiras. Tas rada plašu ieteikumu klāstu.

| 2.6 | Neizskatās, ka Komisijai būtu rīku klāsts, kas veicinātu piemēroti novērtēt valdības izdevumu kvalitāti dalībvalstīs. Tāpēc ir grūti to pārbaudīt pret vienoto budžeta satvaru. |
| --- | --- |

2.6

Neizskatās, ka Komisijai būtu rīku klāsts, kas veicinātu piemēroti novērtēt valdības izdevumu kvalitāti dalībvalstīs. Tāpēc ir grūti to pārbaudīt pret vienoto budžeta satvaru.

| 2.7 | Ikgada ziņojums pārbauda sociālo nodrošināšanu, darba tirgu, iekšējo tirgu un Lisabonas procesu. Tas satur daudzu mazu un lielu mērķu klāstu. Šo mērķu sasniegšana ir daļēji atkarīga no Kopienas lēmumu pieņemšanas mehānisma. Dalībvalstīm ir paredzēti daudzi politikas aspekti. Turklāt te ir arī tēmas, pār kurām centrālajai valdībai ir tikai minimāla ietekme, piemēram, tāda kā “zināšanu” pastiprināšana. |
| --- | --- |

2.7

Ikgada ziņojums pārbauda sociālo nodrošināšanu, darba tirgu, iekšējo tirgu un Lisabonas procesu. Tas satur daudzu mazu un lielu mērķu klāstu. Šo mērķu sasniegšana ir daļēji atkarīga no Kopienas lēmumu pieņemšanas mehānisma. Dalībvalstīm ir paredzēti daudzi politikas aspekti. Turklāt te ir arī tēmas, pār kurām centrālajai valdībai ir tikai minimāla ietekme, piemēram, tāda kā “zināšanu” pastiprināšana.

| 2.8 | Kopienas pilnvaras tiek galvenokārt piemērotas iekšējam tirgum. Attiecībā uz darba tirgu, sociālo nodrošināšanu, pensijām, budžeta politiku, R&D aplikšana ar nodokli un infrastruktūra, tad galvenokārt par to ir atbildīgas dalībvalstis, lai gan tomēr dažos gadījumos “Brisele” ierobežo dalībvalstu politikas brīvību. Šajos gadījumos arī Komisija bieži vien veido vadlīniju ieteikumus. Tomēr dalībvalstis atšķiras tādā pakāpē, kādai tās seko ieteikumiem. |
| --- | --- |

2.8

Kopienas pilnvaras tiek galvenokārt piemērotas iekšējam tirgum. Attiecībā uz darba tirgu, sociālo nodrošināšanu, pensijām, budžeta politiku, R&D aplikšana ar nodokli un infrastruktūra, tad galvenokārt par to ir atbildīgas dalībvalstis, lai gan tomēr dažos gadījumos “Brisele” ierobežo dalībvalstu politikas brīvību. Šajos gadījumos arī Komisija bieži vien veido vadlīniju ieteikumus. Tomēr dalībvalstis atšķiras tādā pakāpē, kādai tās seko ieteikumiem.

| 2.9 | Darba tirgi satur dažādus segmentus, starp kuriem ir tikai ierobežotas strādnieku kustības. Tas liek komisijai ievērot, ka, lai gan ir izveidots miljoniem jaunu darba veidu, tomēr ir arī ievērojami cēlies bezdarba līmenis. Joprojām ir mazs procents gados vecāku strādnieku, kā arī sievietēm joprojām ir šķēršļi darba tirgū. Arī pasivitātei ir nenovēršami negatīva ietekme uz nacionālajiem budžetiem. |
| --- | --- |

2.9

Darba tirgi satur dažādus segmentus, starp kuriem ir tikai ierobežotas strādnieku kustības. Tas liek komisijai ievērot, ka, lai gan ir izveidots miljoniem jaunu darba veidu, tomēr ir arī ievērojami cēlies bezdarba līmenis. Joprojām ir mazs procents gados vecāku strādnieku, kā arī sievietēm joprojām ir šķēršļi darba tirgū. Arī pasivitātei ir nenovēršami negatīva ietekme uz nacionālajiem budžetiem.

| 2.10 | 2005. gadā tiek prognozēts 64,5 % nodarbinātības līmenis visā Savienībā, bet pa to laiku pastāv ievērojamas atšķirības starp līmeņiem dalībvalstīs. Nodarbinātība labāk attīstās tajās valstīs, kur sociālie partneri krietni elastīgāk vienojas par darba tirgus veidošanu un darba stundām un tam nepieciešamo pieeju. Komisija apgalvo, ka 2010. gadā nodarbinātības mērķa sasniegšana 70 % apjomā ir ārkārtīgi atkarīga no turpmāko darba tirgus reformu īstenošanas (7). Tas arī izskaidro tās aktīvo iestāšanos par Koka Nodarbinātības uzdevumu vienības ieteikumu īstenošanu.i (8). |
| --- | --- |

2.10

2005. gadā tiek prognozēts 64,5 % nodarbinātības līmenis visā Savienībā, bet pa to laiku pastāv ievērojamas atšķirības starp līmeņiem dalībvalstīs. Nodarbinātība labāk attīstās tajās valstīs, kur sociālie partneri krietni elastīgāk vienojas par darba tirgus veidošanu un darba stundām un tam nepieciešamo pieeju. Komisija apgalvo, ka 2010. gadā nodarbinātības mērķa sasniegšana 70 % apjomā ir ārkārtīgi atkarīga no turpmāko darba tirgus reformu īstenošanas (7). Tas arī izskaidro tās aktīvo iestāšanos par Koka Nodarbinātības uzdevumu vienības ieteikumu īstenošanu.i (8).

| 2.11 | Bez izmaiņām sabiedriskajā drošībā Komisija debatēja arī par lielāku diferenciāciju atalgojuma izveidē un lielāku darba tirgus elastīgumu, tomēr paturot piemērotu darba aizsardzību un lielāku mobilitāti. Ir ievērojamas atšķirības starp dalībvalstīm dažādo likumdošanas seku un socioekonomisko konsultāciju dēļ. To, starp citu, var redzēt īsteni nostrādāto stundu skaitā un produktivitātē. Tas daļēji izskaidro atšķirības pieauguma ziņā starp ES un ASV. |
| --- | --- |

2.11

Bez izmaiņām sabiedriskajā drošībā Komisija debatēja arī par lielāku diferenciāciju atalgojuma izveidē un lielāku darba tirgus elastīgumu, tomēr paturot piemērotu darba aizsardzību un lielāku mobilitāti. Ir ievērojamas atšķirības starp dalībvalstīm dažādo likumdošanas seku un socioekonomisko konsultāciju dēļ. To, starp citu, var redzēt īsteni nostrādāto stundu skaitā un produktivitātē. Tas daļēji izskaidro atšķirības pieauguma ziņā starp ES un ASV.

| 2.12 | Komisija piezīmē, ka kopš 1995. gada Eiropā turpinās virzība pret lēnāku ražīguma pieaugumu. Un atkal šeit ir ievērojamas atšķirības starp dalībvalstīm. Eiropā Somija, Zviedrija un Īrija ietur vienotu ritmu ar Amerikas Savienotajām valstīm. Ražīguma pieauguma atpalikšana ir daļēji skaidrojama ar atšķirībām, ieviešot ICT, un ir skaidrojama ar inovāciju rūpniecības kopumā. Jaunas produktivitāti sekmējošas investīcijas Eiropā tiek ievadītas krietni lēnāk. Tāpēc investīcijas atpaliek t. s. “jaunajos progresīvās tehnoloģijas sektoros”. |
| --- | --- |

2.12

Komisija piezīmē, ka kopš 1995. gada Eiropā turpinās virzība pret lēnāku ražīguma pieaugumu. Un atkal šeit ir ievērojamas atšķirības starp dalībvalstīm. Eiropā Somija, Zviedrija un Īrija ietur vienotu ritmu ar Amerikas Savienotajām valstīm. Ražīguma pieauguma atpalikšana ir daļēji skaidrojama ar atšķirībām, ieviešot ICT, un ir skaidrojama ar inovāciju rūpniecības kopumā. Jaunas produktivitāti sekmējošas investīcijas Eiropā tiek ievadītas krietni lēnāk. Tāpēc investīcijas atpaliek t. s. “jaunajos progresīvās tehnoloģijas sektoros”.

| 2.13 | Demogrāfiskās tendences un iedzīvotāju novecošanās sniedz pieaugošu iemeslu bažām gan par spiedienu uz budžetu, gan (smagu) ietekmi uz pieaugumu. Dažas valstis ir uzsākušas daudzsološus mēģinājumus pensiju reformas jomā. Šai sakarā ir aktuāla pensiju vecuma palielināšana, piemēram, Francijā un Austrijā. |
| --- | --- |

2.13

Demogrāfiskās tendences un iedzīvotāju novecošanās sniedz pieaugošu iemeslu bažām gan par spiedienu uz budžetu, gan (smagu) ietekmi uz pieaugumu. Dažas valstis ir uzsākušas daudzsološus mēģinājumus pensiju reformas jomā. Šai sakarā ir aktuāla pensiju vecuma palielināšana, piemēram, Francijā un Austrijā.

| 2.14 | Nav pietiekamas konkurences produktu un pakalpojumu tirgos. Joprojām pastāv nacionālā aizsardzība. Iekšējais tirgus joprojām nav pilnīgs. Konkurences politikā ir tikuši izdoti jauni ierosinājumi. Attiecīgi norisinās likumdošanas darbs finanšu pakalpojumu sektorā. 36 no 42 plānotajiem jautājumiem ir galīgi pieņemti. Nodokļu nosacījumi privātajām investīcijām arī tiek uzlaboti. |
| --- | --- |

2.14

Nav pietiekamas konkurences produktu un pakalpojumu tirgos. Joprojām pastāv nacionālā aizsardzība. Iekšējais tirgus joprojām nav pilnīgs. Konkurences politikā ir tikuši izdoti jauni ierosinājumi. Attiecīgi norisinās likumdošanas darbs finanšu pakalpojumu sektorā. 36 no 42 plānotajiem jautājumiem ir galīgi pieņemti. Nodokļu nosacījumi privātajām investīcijām arī tiek uzlaboti.

| 2.15 | Kopienas direktīvu īstenošana nacionālajā likumdošanā kļūst aizvien nerūpīgāka. Gala termiņi netiek pietiekami ņemti vērā un direktīvu pārveidošana likuma formā bieži vien ieņem nacionālo saturu. Tas notiek, piemēram, dalībvalstīm piekāpjoties Briselē un vēršot skatu uz kompromisu Padomē, tomēr dalībvalstis vēlāk to nožēlo. Kļūst arvien grūtāk un grūtāk šo procesu kontrolēt. |
| --- | --- |

2.15

Kopienas direktīvu īstenošana nacionālajā likumdošanā kļūst aizvien nerūpīgāka. Gala termiņi netiek pietiekami ņemti vērā un direktīvu pārveidošana likuma formā bieži vien ieņem nacionālo saturu. Tas notiek, piemēram, dalībvalstīm piekāpjoties Briselē un vēršot skatu uz kompromisu Padomē, tomēr dalībvalstis vēlāk to nožēlo. Kļūst arvien grūtāk un grūtāk šo procesu kontrolēt.

| 2.16 | Bez šaubām ir pozitīvas zīmes lietpratībā un inovācijā, bet neadekvāta riska kapitāla, R&D, patentu un ICT dēļ rezultāti atpaliek no gaidītā. Vairums dalībvalstu nevar tērēt vismaz 3 % IK izpētei un attīstībai, kā tas ir noteikts Barselonas samitā. Izskatās, ka skandināvi ir visveiksmīgākie. Ar 3 % mērķi starp valdību un uzņēmējdarbību tika nodrošināts vienas trešdaļas/divu trešdaļu sadalījums. Ir skaidrs, ka vairumā gadījumu ne valdība, ne arī uzņēmējdarbība nesasniegs paredzēto mērķi. |
| --- | --- |

2.16

Bez šaubām ir pozitīvas zīmes lietpratībā un inovācijā, bet neadekvāta riska kapitāla, R&D, patentu un ICT dēļ rezultāti atpaliek no gaidītā. Vairums dalībvalstu nevar tērēt vismaz 3 % IK izpētei un attīstībai, kā tas ir noteikts Barselonas samitā. Izskatās, ka skandināvi ir visveiksmīgākie. Ar 3 % mērķi starp valdību un uzņēmējdarbību tika nodrošināts vienas trešdaļas/divu trešdaļu sadalījums. Ir skaidrs, ka vairumā gadījumu ne valdība, ne arī uzņēmējdarbība nesasniegs paredzēto mērķi.

| 2.17 | Pat ekonomiskās stagnācijas laikā ekonomikas ilgspējīgums joprojām pieprasa tikpat daudz uzmanības un īpašas likumdošanas. Kā to parāda enerģijas sektors, ilgspējīgumam ir dažādas puses. Komisija tieši uzsver apkārtējās vides aspektus, un īpaši norāda uz nelabvēlīgo situāciju jaunajās dalībvalstīs. Komisija salīdzina attīstību ar globālajiem līgumiem. Bet enerģija var kļūt par draudiem ilgspējīgam pieaugumam naftas cenu kāpuma dēļ pieprasījuma rezultātā (Ķīna) un politiskās kontroles dēļ, no kuras ir atkarīgi enerģijas avoti. |
| --- | --- |

2.17

Pat ekonomiskās stagnācijas laikā ekonomikas ilgspējīgums joprojām pieprasa tikpat daudz uzmanības un īpašas likumdošanas. Kā to parāda enerģijas sektors, ilgspējīgumam ir dažādas puses. Komisija tieši uzsver apkārtējās vides aspektus, un īpaši norāda uz nelabvēlīgo situāciju jaunajās dalībvalstīs. Komisija salīdzina attīstību ar globālajiem līgumiem. Bet enerģija var kļūt par draudiem ilgspējīgam pieaugumam naftas cenu kāpuma dēļ pieprasījuma rezultātā (Ķīna) un politiskās kontroles dēļ, no kuras ir atkarīgi enerģijas avoti.

| 2.18 | Lai atjaunotu uzticēšanos uzņēmumos un akciju tirgos pēc finanšu skandāliem daudzās firmās, tiek ierosināta Eiropas varianta “kopīgā vadība”. |
| --- | --- |

2.18

Lai atjaunotu uzticēšanos uzņēmumos un akciju tirgos pēc finanšu skandāliem daudzās firmās, tiek ierosināta Eiropas varianta “kopīgā vadība”.

| 2.19 | Šis pirmais attīstības ziņojums, kas apskata vairākus gadus (2003.-2005.), atklāj dažādu ainu. Savā finanšu atbalstā Komisija atzīmē progresu attiecībā uz darba tirgu, konkurences politiku, tirdzniecības uzņēmumu apkārtni, jaunajām tehnoloģijām, izglītību un pensijām. Sliktāk veicas ar tirgu integrāciju, R&D un sabiedrisko, un apkārtējās vides piemērošanu. Komisija kā ļoti problemātisku raksturo daudzu dalībvalstu straujo budžeta pasliktināšanos un politiskās gribas neesamību kaut ko darīt lietas labā. Tā izlemj, ka ideja par vienoto rezultātu sasniegšanu 2006. gadā ir ilūzija, ja reformas netiks paātrinātas. Tas pats attiecas uz Lisabonas procesa perspektīvām 2010. gadam. |
| --- | --- |

2.19

Šis pirmais attīstības ziņojums, kas apskata vairākus gadus (2003.-2005.), atklāj dažādu ainu. Savā finanšu atbalstā Komisija atzīmē progresu attiecībā uz darba tirgu, konkurences politiku, tirdzniecības uzņēmumu apkārtni, jaunajām tehnoloģijām, izglītību un pensijām. Sliktāk veicas ar tirgu integrāciju, R&D un sabiedrisko, un apkārtējās vides piemērošanu. Komisija kā ļoti problemātisku raksturo daudzu dalībvalstu straujo budžeta pasliktināšanos un politiskās gribas neesamību kaut ko darīt lietas labā. Tā izlemj, ka ideja par vienoto rezultātu sasniegšanu 2006. gadā ir ilūzija, ja reformas netiks paātrinātas. Tas pats attiecas uz Lisabonas procesa perspektīvām 2010. gadam.

| 2.20 | 2004. gada atjaunotajā izdevumā Komisija secina, ka jaunajām dalībvalstīm ir līdzīgas problēmas attiecībā uz budžetu, parādu slogu un nodarbinātību kā ES-15. Desmit valstis ir ievērojami progresējušas, īpaši ar krietni straujāku ekonomikas pieaugumu kā ES-15, kaut gan te ir vērā ņemamas atšķirības attīstībā starp desmit valstīm. Tajā pašā laikā Komisija aizrāda, ka starp desmit valstīm un ES-15 ir milzu plaisa. |
| --- | --- |

2.20

2004. gada atjaunotajā izdevumā Komisija secina, ka jaunajām dalībvalstīm ir līdzīgas problēmas attiecībā uz budžetu, parādu slogu un nodarbinātību kā ES-15. Desmit valstis ir ievērojami progresējušas, īpaši ar krietni straujāku ekonomikas pieaugumu kā ES-15, kaut gan te ir vērā ņemamas atšķirības attīstībā starp desmit valstīm. Tajā pašā laikā Komisija aizrāda, ka starp desmit valstīm un ES-15 ir milzu plaisa.

| 2.21 | Pēc EESK skatu punkta “salīdzināmās problēmas” nenozīmē to, ka jaunās dalībvalstis veido to pašu modeli kā ES-15. Salīdzinājums ar t. s. “kohēzijas valstīm” ir spēkā tikai noteiktā pakāpē. Jaunās dalībvalstis ir “topošie tirgi”. Bezdarbs dažās valstīs, bet īpaši daudzos reģionos, ir ļoti augsts. Rūpniecības restrukturēšana ir pilnā gaitā. Tas veicina augstu bezdarba procentu. Atkarība no ārvalstu investīcijām ir vērā ņemama. |
| --- | --- |

2.21

Pēc EESK skatu punkta “salīdzināmās problēmas” nenozīmē to, ka jaunās dalībvalstis veido to pašu modeli kā ES-15. Salīdzinājums ar t. s. “kohēzijas valstīm” ir spēkā tikai noteiktā pakāpē. Jaunās dalībvalstis ir “topošie tirgi”. Bezdarbs dažās valstīs, bet īpaši daudzos reģionos, ir ļoti augsts. Rūpniecības restrukturēšana ir pilnā gaitā. Tas veicina augstu bezdarba procentu. Atkarība no ārvalstu investīcijām ir vērā ņemama.

| 2.22 | Likumdošanas un sociālās, un ekonomiskās prakses piemērošana augsti attīstītajam ES-15 līmenim var radīt smagu iespaidoti. Stabilitāte, kas ir būtiska, lai panāktu pieaugošāku starptautisko un ārvalstu investīciju līmeni, prasa finansiālu un monetāru vadību un pietiekamu likumdošanas procesu pareģojamību. Šāda veida stabila klimata izveide nav garantēta un tāpēc tai ir augsta prioritāte. EESK piekrīt Komisijai, ka ar skatu uz stabilu attīstību desmit valstīm būtu vēlams, lai katrai būtu atsevišķs noteikts laiks finansiālu un ekonomisku mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

2.22

Likumdošanas un sociālās, un ekonomiskās prakses piemērošana augsti attīstītajam ES-15 līmenim var radīt smagu iespaidoti. Stabilitāte, kas ir būtiska, lai panāktu pieaugošāku starptautisko un ārvalstu investīciju līmeni, prasa finansiālu un monetāru vadību un pietiekamu likumdošanas procesu pareģojamību. Šāda veida stabila klimata izveide nav garantēta un tāpēc tai ir augsta prioritāte. EESK piekrīt Komisijai, ka ar skatu uz stabilu attīstību desmit valstīm būtu vēlams, lai katrai būtu atsevišķs noteikts laiks finansiālu un ekonomisku mērķu sasniegšanai.

| 2.23 | Savienībā patiešām attīstās steidzamības sajūta. Kopienas vadlīnijas regulāri atkal parādās Komisijas atzinumos, specializēto Padomju un Eiropas Padomes atzinumos. Pēdējās vēstules no valdības vadītājiem pauž tās pašas bažas (9). Būtībā kopienai ejamais ceļš ir ieskicēts, bet nav skaidrs, kas var uzņemties atbildību par vadību un īstenošanu jebkādā dotajā laika posmā. |
| --- | --- |

2.23

Savienībā patiešām attīstās steidzamības sajūta. Kopienas vadlīnijas regulāri atkal parādās Komisijas atzinumos, specializēto Padomju un Eiropas Padomes atzinumos. Pēdējās vēstules no valdības vadītājiem pauž tās pašas bažas (9). Būtībā kopienai ejamais ceļš ir ieskicēts, bet nav skaidrs, kas var uzņemties atbildību par vadību un īstenošanu jebkādā dotajā laika posmā.

3.   Iekšējais tirgus, nodarbinātība un Lisabonas process

| 3.1 | Attiecībā uz iekšējo tirgu Komisija nākamajā gadā pieprasa neatliekamu darbību divās frontēs (10).






  — | Jauni centieni galvenajos jautājumos, piemēram, tādos kā kopienas patents, direktīva par intelektuālo īpašumu, direktīva par profesionālās kvalifikācijas atzīšanu un Finansiālo pakalpojumu darbības plāns, kas ir nozīmīgs izaugsmei un nodarbinātībai. Ja arī turpmāk tas tiks atcelts, tad tas var radīt domino efektu. |
| --- | --- | --- |

3.1

Attiecībā uz iekšējo tirgu Komisija nākamajā gadā pieprasa neatliekamu darbību divās frontēs (10).

—

Jauni centieni galvenajos jautājumos, piemēram, tādos kā kopienas patents, direktīva par intelektuālo īpašumu, direktīva par profesionālās kvalifikācijas atzīšanu un Finansiālo pakalpojumu darbības plāns, kas ir nozīmīgs izaugsmei un nodarbinātībai. Ja arī turpmāk tas tiks atcelts, tad tas var radīt domino efektu.

| — | Dalībvalstis tiek aicinātas panākt “labāku vadību”, piemēram, efektīvu sadarbību starp tām un faktisko īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis tiek aicinātas panākt “labāku vadību”, piemēram, efektīvu sadarbību starp tām un faktisko īstenošanu.

| 3.2 | Lisabonas mērķiem ir nepieciešami abi iepriekš minētie punkti, kā arī pamats palielinātajam iekšējam tirgum. Lielāka iekšējā tirdzniecība un konkurence liek uzņēmumiem būt ražīgākiem un kāpināt produktivitāti, kas reģionā kā ES, ar relatīvi augstām algām ir pamats konkurētspējai un ilglaicīgai labklājībai. |
| --- | --- |

3.2

Lisabonas mērķiem ir nepieciešami abi iepriekš minētie punkti, kā arī pamats palielinātajam iekšējam tirgum. Lielāka iekšējā tirdzniecība un konkurence liek uzņēmumiem būt ražīgākiem un kāpināt produktivitāti, kas reģionā kā ES, ar relatīvi augstām algām ir pamats konkurētspējai un ilglaicīgai labklājībai.

| 3.3 | Praksē patreiz iekšējā tirdzniecība iz lejupslīdoša, kamēr cenas Savienības robežās drīzāk ir atšķirīgas nekā vienādas. Bilance starp ES investīcijām pasaulē un ārējām investīcijām ES iekšienē Savienībai ir negatīva. |
| --- | --- |

3.3

Praksē patreiz iekšējā tirdzniecība iz lejupslīdoša, kamēr cenas Savienības robežās drīzāk ir atšķirīgas nekā vienādas. Bilance starp ES investīcijām pasaulē un ārējām investīcijām ES iekšienē Savienībai ir negatīva.

| 3.4 | Attiecībā uz iekšējo tirgu Komisija uzrāda šādu ainu. Pašlaik tiek izstrādātas t. s. “jaunās pieejas” direktīvas. Joprojām nav īsta iekšējā tirgus pakalpojumiem. Pakalpojumu kontā ir vairāk nekā 50 % Eiropas IK un 60 % nodarbināto - tādēļ arī ir nesen pasludināto direktīvu prioritāte par brīvu pakalpojumu kustību. Attīstās tīkla rūpniecības nozaru liberalizācija (enerģija, transports un telekomunikācijas), bet mēs esam uzmanīgi attiecībā uz to, cik daudz tur ir iesaistītu problēmu un bloķēšanu. Dažu nodokļu nesaskaņotība turpina kaitēt iekšējam tirgum. Bet nodokļu aizkavējumu atcelšana attīstās labi. Tāpat ir ar Finanšu pakalpojumu rīcības plānu. Komisija iziet no tā, ka valdību nespēja piemērot likumus par sabiedrisko sagādi ceļ cenas. Šis jautājums atkal būs dienas kārtībā. Saistībā ar iedzīvotāju novecošanos Komisija arī vēlas veicināt starptautisko pieeju medicīnas aprūpei. Novilcināšana turpina vajāt Eiropas patenta jautājumu. |
| --- | --- |

3.4

Attiecībā uz iekšējo tirgu Komisija uzrāda šādu ainu. Pašlaik tiek izstrādātas t. s. “jaunās pieejas” direktīvas. Joprojām nav īsta iekšējā tirgus pakalpojumiem. Pakalpojumu kontā ir vairāk nekā 50 % Eiropas IK un 60 % nodarbināto - tādēļ arī ir nesen pasludināto direktīvu prioritāte par brīvu pakalpojumu kustību. Attīstās tīkla rūpniecības nozaru liberalizācija (enerģija, transports un telekomunikācijas), bet mēs esam uzmanīgi attiecībā uz to, cik daudz tur ir iesaistītu problēmu un bloķēšanu. Dažu nodokļu nesaskaņotība turpina kaitēt iekšējam tirgum. Bet nodokļu aizkavējumu atcelšana attīstās labi. Tāpat ir ar Finanšu pakalpojumu rīcības plānu. Komisija iziet no tā, ka valdību nespēja piemērot likumus par sabiedrisko sagādi ceļ cenas. Šis jautājums atkal būs dienas kārtībā. Saistībā ar iedzīvotāju novecošanos Komisija arī vēlas veicināt starptautisko pieeju medicīnas aprūpei. Novilcināšana turpina vajāt Eiropas patenta jautājumu.

| 3.5 | Likumu vienkāršošana tiek veikta uz “Labākas regulācijas darbības plāna bāzes”. Bet joprojām vēl ir veicams garš ceļš. Daudzas dalībvalstis neīsteno iedarbības izvērtēšanu, par ko ir vienojušās. |
| --- | --- |

3.5

Likumu vienkāršošana tiek veikta uz “Labākas regulācijas darbības plāna bāzes”. Bet joprojām vēl ir veicams garš ceļš. Daudzas dalībvalstis neīsteno iedarbības izvērtēšanu, par ko ir vienojušās.

| 3.6 | Īstenošana ir nopietna problēma. Iekšējais tirgus ir balstīts uz uzticēšanos. Īpaši saistībā ar paplašināšanos šo uzticēšanos vajag pastiprināt. Eiropas Savienības jaunajai fāzei ir nozīmīgi šādi paziņojumi: “Bet īsti panākumi Iekšējā tirgū, kuru veido 28 valstis, prasīs dažādu attieksmi un dažādas darba attiecības. Dalībvalstīm ir jāuzņemas pilnīga to iekšzemes tirgu pārraudzība un jāstrādā visām kopā, kā arī ar Komisiju jāīsteno šis darbs praksē.” (11) |
| --- | --- |

3.6

Īstenošana ir nopietna problēma. Iekšējais tirgus ir balstīts uz uzticēšanos. Īpaši saistībā ar paplašināšanos šo uzticēšanos vajag pastiprināt. Eiropas Savienības jaunajai fāzei ir nozīmīgi šādi paziņojumi: “Bet īsti panākumi Iekšējā tirgū, kuru veido 28 valstis, prasīs dažādu attieksmi un dažādas darba attiecības. Dalībvalstīm ir jāuzņemas pilnīga to iekšzemes tirgu pārraudzība un jāstrādā visām kopā, kā arī ar Komisiju jāīsteno šis darbs praksē.” (11)

| 3.7 | Tiek arī veikts darbs Nodarbinātības stratēģijas ziņā. Galvenokārt uz dalībvalstīm par to gulstas atbildība. Bet arī Eiropas līmenī sociālās sistēmas stāv uz dienas kārtības, pirmkārt, tāpēc, ka nacionālā budžeta politika tiek piemērota vienotā Eiropas satvara iekšienē un, otrkārt, saistībā ar darba tirgus reformām un iedzīvotāju novecošanos. |
| --- | --- |

3.7

Tiek arī veikts darbs Nodarbinātības stratēģijas ziņā. Galvenokārt uz dalībvalstīm par to gulstas atbildība. Bet arī Eiropas līmenī sociālās sistēmas stāv uz dienas kārtības, pirmkārt, tāpēc, ka nacionālā budžeta politika tiek piemērota vienotā Eiropas satvara iekšienē un, otrkārt, saistībā ar darba tirgus reformām un iedzīvotāju novecošanos.

| 3.8 | Pieeja un Nodarbinātības uzdevumu vienības ieteikumu īstenošana ir atkarīga no nacionālās lēmumu pieņemšanas. Šie ieteikumi ievērojami atbalsta Lisabonas procesu. Ir iesaistīti plaši lauciņi: lielāks elastīgums uzņēmējdarbības un inovācijas veicināšanā, darba dalības palielināšanā un sabiedrības drošības “aktivizēšanā”, investīcijas izglītībā un izglītošanā un līdzdalība uzskatu apmaiņā - tas viss nozīmē aktīvu visu ieinteresēto partneru iesaistīšanu un piedalīšanos apmaiņas procesā. Tas viss, šķiet, ir labāk apkopots šādā izteikumā “Eiropai vajag vairāk cilvēku darbā, kas strādā krietni ražīgāk”. Nesen izdotajā atzinumā EESK kritiski aplūkoja minētos Nodarbinātības uzdevumu vienības ieteikumus. (12). |
| --- | --- |

3.8

Pieeja un Nodarbinātības uzdevumu vienības ieteikumu īstenošana ir atkarīga no nacionālās lēmumu pieņemšanas. Šie ieteikumi ievērojami atbalsta Lisabonas procesu. Ir iesaistīti plaši lauciņi: lielāks elastīgums uzņēmējdarbības un inovācijas veicināšanā, darba dalības palielināšanā un sabiedrības drošības “aktivizēšanā”, investīcijas izglītībā un izglītošanā un līdzdalība uzskatu apmaiņā - tas viss nozīmē aktīvu visu ieinteresēto partneru iesaistīšanu un piedalīšanos apmaiņas procesā. Tas viss, šķiet, ir labāk apkopots šādā izteikumā “Eiropai vajag vairāk cilvēku darbā, kas strādā krietni ražīgāk”. Nesen izdotajā atzinumā EESK kritiski aplūkoja minētos Nodarbinātības uzdevumu vienības ieteikumus. (12).

| 3.9 | Saikne starp visaptverošo Lisabonas procesu un stabilu budžeta politiku ir acīmredzama. Ziņojums Pavasara samitam (13) saskata nepietiekamu Lisabonas stratēģijas īstenošanu kā Eiropas nozīmīgu jautājumu, zemāka pieauguma rezultātu, nepietiekamu pieaugumu nodarbinātības jautājumā un atpalicību izglītībā un R&D. |
| --- | --- |

3.9

Saikne starp visaptverošo Lisabonas procesu un stabilu budžeta politiku ir acīmredzama. Ziņojums Pavasara samitam (13) saskata nepietiekamu Lisabonas stratēģijas īstenošanu kā Eiropas nozīmīgu jautājumu, zemāka pieauguma rezultātu, nepietiekamu pieaugumu nodarbinātības jautājumā un atpalicību izglītībā un R&D.

| 3.10 | Pavasara ziņojums aplūko jau iepriekš minēto attīstību Iekšzemes tirgū un nodarbinātību. Attiecībā uz zināšanu ekonomiju Komisija pieprasa vairāk investīciju zināšanās un tīklos, tai skaitā R&D, izglītībā un profesionālajā sagatavošanā. |
| --- | --- |

3.10

Pavasara ziņojums aplūko jau iepriekš minēto attīstību Iekšzemes tirgū un nodarbinātību. Attiecībā uz zināšanu ekonomiju Komisija pieprasa vairāk investīciju zināšanās un tīklos, tai skaitā R&D, izglītībā un profesionālajā sagatavošanā.

| 3.11 | Joprojām nav mijiedarbes starp universitātes un uzņēmējdarbības pasauli, kas ir pārāk tālu viena no otras. Tas neatbilst uz zināšanām balstītas ekonomikas izveides mērķim. Mijiedarbe, tāpat kā ASV, noteikti nestu panākumus, palielinot efektu un stiprinot uzņēmumus. Daudz no tā pievienotu vērtību pašreizējiem trūkumiem. Ir atsevišķi jāatzīmē kvalificētu speciālistu aizplūšana no Eiropas: joprojām ir negatīvs līdzsvars starp ieplūstošajiem un izplūstošajiem zinātniekiem, (14) un šī negatīvā tendence pieaug. |
| --- | --- |

3.11

Joprojām nav mijiedarbes starp universitātes un uzņēmējdarbības pasauli, kas ir pārāk tālu viena no otras. Tas neatbilst uz zināšanām balstītas ekonomikas izveides mērķim. Mijiedarbe, tāpat kā ASV, noteikti nestu panākumus, palielinot efektu un stiprinot uzņēmumus. Daudz no tā pievienotu vērtību pašreizējiem trūkumiem. Ir atsevišķi jāatzīmē kvalificētu speciālistu aizplūšana no Eiropas: joprojām ir negatīvs līdzsvars starp ieplūstošajiem un izplūstošajiem zinātniekiem, (14) un šī negatīvā tendence pieaug.

| 3.12 | Saskaņā ar citiem ziņojumiem Komisija savā pavasara ziņojumā izvirzīja daudz skaidri formulētu ierosinājumu, kas ir balstīti uz trijiem pamatiem: investīcijām, konkurētspēju un reformām. |
| --- | --- |

3.12

Saskaņā ar citiem ziņojumiem Komisija savā pavasara ziņojumā izvirzīja daudz skaidri formulētu ierosinājumu, kas ir balstīti uz trijiem pamatiem: investīcijām, konkurētspēju un reformām.

| 3.13 | Ekonomikas politikas vadlīnijas un ziņojumi par iekšzemes tirgu, nodarbinātības stratēģiju un Lisabonas procesu ir salīdzināmi pārklāto jautājumu un izvērtēšanas ziņā. Komisija sasaista valsts izdevumus ar daudzām socioekonomikas jomām. Tādējādi tas ievieš skaidrību par iesaistītajām problēmām, pārslēdzoties no valsts tēriņu izdevumiem uz produktīviem izdevumiem. |
| --- | --- |

3.13

Ekonomikas politikas vadlīnijas un ziņojumi par iekšzemes tirgu, nodarbinātības stratēģiju un Lisabonas procesu ir salīdzināmi pārklāto jautājumu un izvērtēšanas ziņā. Komisija sasaista valsts izdevumus ar daudzām socioekonomikas jomām. Tādējādi tas ievieš skaidrību par iesaistītajām problēmām, pārslēdzoties no valsts tēriņu izdevumiem uz produktīviem izdevumiem.

4.   Institucionāls satvars

| 4.1 | EESK piezīmē, ka pašlaik situācija pieprasa, lai






  — | esot sarežģītiem ekonomiskajiem apstākļiem, radikāla pāreja no 15 valstu savienības uz 25 dalībvalstu savienību notiktu tik līdzsvarotā veidā, cik vien tas ir iespējams; |
| --- | --- | --- |

4.1

EESK piezīmē, ka pašlaik situācija pieprasa, lai

—

esot sarežģītiem ekonomiskajiem apstākļiem, radikāla pāreja no 15 valstu savienības uz 25 dalībvalstu savienību notiktu tik līdzsvarotā veidā, cik vien tas ir iespējams;

| — | tajā pašā laikā tiktu veikti nepadarītie darbi attiecībā uz Eiropas Padomes iepriekš uzņemtajām saistībām, kas joprojām nav zaudējušas savu aktualitāti; |
| --- | --- |

—

tajā pašā laikā tiktu veikti nepadarītie darbi attiecībā uz Eiropas Padomes iepriekš uzņemtajām saistībām, kas joprojām nav zaudējušas savu aktualitāti;

| — | tiktu saglabāta gaita un nodrošināts jauns virzības ātrums. |
| --- | --- |

—

tiktu saglabāta gaita un nodrošināts jauns virzības ātrums.

| 4.2 | EESK vajadzībām tas viss nav tikai politikas formulējuma lieta. Vienādi nozīmīgi ir organizatoriskie faktori – vispirms novērošana un vadība un tad politiskie/kultūras faktori. Šajā sakarā EESK piekrītoši pieņēma zināšanai Komisijas analīzes un secinājumus tās 2004. gada 21. janvāra un 2004. gada 7. aprīļa atjaunotajā paziņojumā. 17. un 18. maija Konkurences padomes secinājumi ir diemžēl pārāk vispārēji un nav īsti konkrēti (15). |
| --- | --- |

4.2

EESK vajadzībām tas viss nav tikai politikas formulējuma lieta. Vienādi nozīmīgi ir organizatoriskie faktori – vispirms novērošana un vadība un tad politiskie/kultūras faktori. Šajā sakarā EESK piekrītoši pieņēma zināšanai Komisijas analīzes un secinājumus tās 2004. gada 21. janvāra un 2004. gada 7. aprīļa atjaunotajā paziņojumā. 17. un 18. maija Konkurences padomes secinājumi ir diemžēl pārāk vispārēji un nav īsti konkrēti (15).

| 4.3 | Savienības paplašināšanās pieprasa, lai tiktu veltīts vairāk uzmanības labiem institucionāliem pamatiem un rūpīgai varas un atbildības jomu norobežošanai, bez kuras pastāv turpmākie disciplīnas neesamības draudi un izplūde (16). |
| --- | --- |

4.3

Savienības paplašināšanās pieprasa, lai tiktu veltīts vairāk uzmanības labiem institucionāliem pamatiem un rūpīgai varas un atbildības jomu norobežošanai, bez kuras pastāv turpmākie disciplīnas neesamības draudi un izplūde (16).

| 4.4 | Gadu gaitā ir attīstīts atšķirīgs Kopienas modelis un iekšējās valdības atbildības jomu un lēmumu pieņemšanas modelis. Pat konstitūcijas projekts skaidri pieņem, ka 25 dalībvalstu Savienība nevar darboties tādā pašā veidā kā 15 dalībvalstu Savienība. |
| --- | --- |

4.4

Gadu gaitā ir attīstīts atšķirīgs Kopienas modelis un iekšējās valdības atbildības jomu un lēmumu pieņemšanas modelis. Pat konstitūcijas projekts skaidri pieņem, ka 25 dalībvalstu Savienība nevar darboties tādā pašā veidā kā 15 dalībvalstu Savienība.

| 4.5 | Eiro ieviešanai kopā ar pienācīgu Stabilitātes un izaugsmes pakta funkcionēšanu būtu jāsekmē lielāka konverģence ekonomikas politikā. Bet ir par daudz vienošanos un lēmumu, kuri nav saistoši. |
| --- | --- |

4.5

Eiro ieviešanai kopā ar pienācīgu Stabilitātes un izaugsmes pakta funkcionēšanu būtu jāsekmē lielāka konverģence ekonomikas politikā. Bet ir par daudz vienošanos un lēmumu, kuri nav saistoši.

| 4.6 | Fakts, ka panāktās vienošanās nedod efektīvus rezultātus nopietni apdraud Eiropas Savienības potenciālu. |
| --- | --- |

4.6

Fakts, ka panāktās vienošanās nedod efektīvus rezultātus nopietni apdraud Eiropas Savienības potenciālu.

| 4.7 | Eiropas Padomē ir vienprātība par mērķiem, kaut gan bieži vien tie tiek definēti pārāk vispārēji un nepietiekami precīzi. Bet politiskā labā griba nav viegli pārveidojama labi vadāmā likumdošanā un likumos, kuri patiešām ir jāievēro. |
| --- | --- |

4.7

Eiropas Padomē ir vienprātība par mērķiem, kaut gan bieži vien tie tiek definēti pārāk vispārēji un nepietiekami precīzi. Bet politiskā labā griba nav viegli pārveidojama labi vadāmā likumdošanā un likumos, kuri patiešām ir jāievēro.

| 4.8 | Pēdējos gados lielas cerības tika liktas uz politikas konkurenci, “nosaukšanu un kaunināšanu” un atvērto koordinācijas metodi. Bet, kad ekonomikas virzība nav tik labvēlīga, tas efektīvi nedarbojas. Praksē dalībvalstis neko nesaka vai arī nepietiekami pasaka viena otrai par savām atbilstošajām kļūmēm. Šajos nosacījumos Komisijas pašas manevrēšanas sfēra ir ierobežota. Praksē kopienas metodei nepastāv apmierinošas alternatīvas. |
| --- | --- |

4.8

Pēdējos gados lielas cerības tika liktas uz politikas konkurenci, “nosaukšanu un kaunināšanu” un atvērto koordinācijas metodi. Bet, kad ekonomikas virzība nav tik labvēlīga, tas efektīvi nedarbojas. Praksē dalībvalstis neko nesaka vai arī nepietiekami pasaka viena otrai par savām atbilstošajām kļūmēm. Šajos nosacījumos Komisijas pašas manevrēšanas sfēra ir ierobežota. Praksē kopienas metodei nepastāv apmierinošas alternatīvas.

| 4.9 | Iekšējais tirgus liek bažīties. Mērķi un vienošanās par brīvo kustību un “vienādām iespējām” nav pilnīgi īstenoti vai vispār nav īstenoti. Valstu iznākumi parāda, ka nacionālā iekšējā tirgus direktīvu īstenošanasdisciplīna mazinās, reizēm pat bīstamos apmēros (17). |
| --- | --- |

4.9

Iekšējais tirgus liek bažīties. Mērķi un vienošanās par brīvo kustību un “vienādām iespējām” nav pilnīgi īstenoti vai vispār nav īstenoti. Valstu iznākumi parāda, ka nacionālā iekšējā tirgus direktīvu īstenošanasdisciplīna mazinās, reizēm pat bīstamos apmēros (17).

| 4.10 | Subsidaritāte ir pozitīvs princips. Taču viens maz ievērots aspekts ir, ka nekorekta subsidaritātes pielietošana dalībvalstīs bieži noved pie dažādām Eiropas likumdošanas piemērošanām. |
| --- | --- |

4.10

Subsidaritāte ir pozitīvs princips. Taču viens maz ievērots aspekts ir, ka nekorekta subsidaritātes pielietošana dalībvalstīs bieži noved pie dažādām Eiropas likumdošanas piemērošanām.

| 4.11 | Ir arī dažādie ātrumi kā, piemēram, Ekonomikas un monetārās Savienības gadījumā. Uz 12 dalībniekiem ir 13, kas nav dalībnieki. 12 dalībnieku EMS ar 3 ne-dalībniekiem atšķiras no 12 dalībvalstu EMS, kur 13 nav dalībnieces, kaut arī ja jaunās dalībvalstis pievieno jaunas ekonomiskās izredzes. Ir jāvērš nopietna uzmanība uz budžeta disciplīnas prasībām, kā tas ir nodrošināts līgumā. |
| --- | --- |

4.11

Ir arī dažādie ātrumi kā, piemēram, Ekonomikas un monetārās Savienības gadījumā. Uz 12 dalībniekiem ir 13, kas nav dalībnieki. 12 dalībnieku EMS ar 3 ne-dalībniekiem atšķiras no 12 dalībvalstu EMS, kur 13 nav dalībnieces, kaut arī ja jaunās dalībvalstis pievieno jaunas ekonomiskās izredzes. Ir jāvērš nopietna uzmanība uz budžeta disciplīnas prasībām, kā tas ir nodrošināts līgumā.

| 4.12 | Eiro būs jāatbalsta ar dalībvalstu makroekonomikas politiku un turpmāku integrācijas attīstību un padziļināšanu kopumā. |
| --- | --- |

4.12

Eiro būs jāatbalsta ar dalībvalstu makroekonomikas politiku un turpmāku integrācijas attīstību un padziļināšanu kopumā.

| 4.13 | Principam, ka Savienība ir balstīta uz tiesiskuma, ir jānodrošina neskatoties uz apstākļiem. |
| --- | --- |

4.13

Principam, ka Savienība ir balstīta uz tiesiskuma, ir jānodrošina neskatoties uz apstākļiem.

| 4.14 | Tādējādi ir jāatrod nodrošināšanas metode, ka Komisija un Padome vairs ilgāk sevi neierobežo, vienīgi aizrādot kļūdas vai veidojot steidzamu uzsaukumu dalībvalstīm, pēc kā tās pārslēdzas uz dienas darba gaitu. Lisabonas process un nozīmīgā paplašināšanās vienkārši pieprasa striktu disciplīnu. |
| --- | --- |

4.14

Tādējādi ir jāatrod nodrošināšanas metode, ka Komisija un Padome vairs ilgāk sevi neierobežo, vienīgi aizrādot kļūdas vai veidojot steidzamu uzsaukumu dalībvalstīm, pēc kā tās pārslēdzas uz dienas darba gaitu. Lisabonas process un nozīmīgā paplašināšanās vienkārši pieprasa striktu disciplīnu.

| 4.15 | Lisabonas stratēģija ir stratēģisks koncepts. Šajā ziņā to var salīdzināt ar agrīnajiem stratēģiskajiem konceptiem, kas virzīja uz radikālu progresu integrācijas jomā. Šajos gadījumos plānošana, kas ietvēra laika limitu, un strikti kontrolēja pakāpju virknes ar ciešas sadarbības starp Komisiju un dalībvalstīm palīdzību. 20. gadsimta 60. gadu beigās to piemēroja muitas savienībai, kas noenkurojās Līgumā. “Europa' 92” panākumi arī bija līdzīgas plānošanas rezultāts. Ieviešot 279 projekta direktīvas vienā shēmā uz 1987. gada Vienotā akta pamata, tika pārvarēta stagnācija un tika sasniegti nozīmīgi uzdevumi iekšējā tirgū. Monetārā savienība ir cits veiksmīgs piemērs. No 1993. gada visu iedomāto dalībnieku budžeta deficīts strauji kritās. Tas pats attiecās arī uz inflāciju un sekojoši arī uz procentu likmēm. Plānā paredzētajā laikā bija iespējama eiro un neatkarīgas Centrālās bankas nodrošināta monetārās politikas ieviešana. |
| --- | --- |

4.15

Lisabonas stratēģija ir stratēģisks koncepts. Šajā ziņā to var salīdzināt ar agrīnajiem stratēģiskajiem konceptiem, kas virzīja uz radikālu progresu integrācijas jomā. Šajos gadījumos plānošana, kas ietvēra laika limitu, un strikti kontrolēja pakāpju virknes ar ciešas sadarbības starp Komisiju un dalībvalstīm palīdzību. 20. gadsimta 60. gadu beigās to piemēroja muitas savienībai, kas noenkurojās Līgumā. “Europa' 92” panākumi arī bija līdzīgas plānošanas rezultāts. Ieviešot 279 projekta direktīvas vienā shēmā uz 1987. gada Vienotā akta pamata, tika pārvarēta stagnācija un tika sasniegti nozīmīgi uzdevumi iekšējā tirgū. Monetārā savienība ir cits veiksmīgs piemērs. No 1993. gada visu iedomāto dalībnieku budžeta deficīts strauji kritās. Tas pats attiecās arī uz inflāciju un sekojoši arī uz procentu likmēm. Plānā paredzētajā laikā bija iespējama eiro un neatkarīgas Centrālās bankas nodrošināta monetārās politikas ieviešana.

| 4.16 | Iepriekšminētajos gadījumos - vai nu kopienas metode guva panākumus, kā muitas savienības un “Europa' 92” gadījumos, vai arī pozitīva dalībvalstu sadarbība tiem sniedza tik ļoti nepieciešamo rezultātu, proti, dalību Ekonomikas un monetārajā Savienībā. Problēma ir tāda, ka neviena no šīm divām situācijām nav attiecināma uz mūsdienām. Pašlaik apmierinošs progress ir patiešām pilnīgi atkarīgs no politiskās gribas. |
| --- | --- |

4.16

Iepriekšminētajos gadījumos - vai nu kopienas metode guva panākumus, kā muitas savienības un “Europa' 92” gadījumos, vai arī pozitīva dalībvalstu sadarbība tiem sniedza tik ļoti nepieciešamo rezultātu, proti, dalību Ekonomikas un monetārajā Savienībā. Problēma ir tāda, ka neviena no šīm divām situācijām nav attiecināma uz mūsdienām. Pašlaik apmierinošs progress ir patiešām pilnīgi atkarīgs no politiskās gribas.

| 4.17 | 2004. gada 17. un 28. marta Eiropas Padome patiesībā atbalstīja Komisijas izpēti un secinājumus. Tā atzīmēja sabalansēta budžeta nozīmīgumu un pat budžeta pārpalikumu nozīmību, kā arī cenu stabilitāti un uzsvēra Stabilitātes un izaugsmes pakta ievērošanu. Tāpat kā ņemot vērā sociālo kohēziju un ilgspējīgumu, Padome paredz trīs Konkurences Padomes prioritātes: konkurētspēja, iekšējā tirgus aktivizēšana un labāka likumdošanu. Ir jābūt investīcijām visaptverošās zināšanās. Attiecībā uz darba tirgus politiku Eiropas Padome izšķīrās par labu Nodarbinātības uzdevuma vienības ziņojuma īstenošanai. |
| --- | --- |

4.17

2004. gada 17. un 28. marta Eiropas Padome patiesībā atbalstīja Komisijas izpēti un secinājumus. Tā atzīmēja sabalansēta budžeta nozīmīgumu un pat budžeta pārpalikumu nozīmību, kā arī cenu stabilitāti un uzsvēra Stabilitātes un izaugsmes pakta ievērošanu. Tāpat kā ņemot vērā sociālo kohēziju un ilgspējīgumu, Padome paredz trīs Konkurences Padomes prioritātes: konkurētspēja, iekšējā tirgus aktivizēšana un labāka likumdošanu. Ir jābūt investīcijām visaptverošās zināšanās. Attiecībā uz darba tirgus politiku Eiropas Padome izšķīrās par labu Nodarbinātības uzdevuma vienības ziņojuma īstenošanai.

5.   Eiropa pie jauna ceļu krustojuma

| 5.1 | Eiropa ir atkal pie jauna ceļu krustojuma. Ekonomikas atveseļošanās joprojām nav stabila. Lisabonas procesa cerības nav piepildījušās. Eiropas Savienība uzsāk jaunu fāzi, iesaistot par 20 % lielāku iedzīvotāju skaitu un palielinātu neviendabīgumu. Tajā pašā laikā paplašināšanās rezultātā ir jauni izaugsmes un labklājības pamudinājumi un jaunas izredzes. |
| --- | --- |

5.1

Eiropa ir atkal pie jauna ceļu krustojuma. Ekonomikas atveseļošanās joprojām nav stabila. Lisabonas procesa cerības nav piepildījušās. Eiropas Savienība uzsāk jaunu fāzi, iesaistot par 20 % lielāku iedzīvotāju skaitu un palielinātu neviendabīgumu. Tajā pašā laikā paplašināšanās rezultātā ir jauni izaugsmes un labklājības pamudinājumi un jaunas izredzes.

| 5.2 | Savienības uzticamība ir riskanta. Ir jāņem vērā sabiedriskās domas nozīmīgums un integrācijas atbalsta mazināšanās. |
| --- | --- |

5.2

Savienības uzticamība ir riskanta. Ir jāņem vērā sabiedriskās domas nozīmīgums un integrācijas atbalsta mazināšanās.

| 5.3 | Paplašināšanai nebūtu jāļauj Savienības koncentrēšanos tikai uz iekšieni. Pasaule ir darbības lauks. EESK uzskata, ka galvenais mērpunkts ir Savienības pozīcija pasaulē – ne tikai attiecībā pret Savienotajām Valstīm, bet visā kopumā, tai skaitā strauji attīstošos un jaunos tirgus, piemēram, tādus kā Ķīnas, Dienvidaustrumāzijas un Dienvidaustrumindijas, kas pieprasa savu vietu globalizācijas ērā. |
| --- | --- |

5.3

Paplašināšanai nebūtu jāļauj Savienības koncentrēšanos tikai uz iekšieni. Pasaule ir darbības lauks. EESK uzskata, ka galvenais mērpunkts ir Savienības pozīcija pasaulē – ne tikai attiecībā pret Savienotajām Valstīm, bet visā kopumā, tai skaitā strauji attīstošos un jaunos tirgus, piemēram, tādus kā Ķīnas, Dienvidaustrumāzijas un Dienvidaustrumindijas, kas pieprasa savu vietu globalizācijas ērā.

| 5.4 | Komisijas un Padomes prezidija analīzei ar ieteikumiem Pavasara samitam katru gadu ir vienāds tonis. Ir tik tikko samanāma uzskatu atšķirība starp institūcijām par to, ko Savienībai un dalībvalstīm ir jādara. Konkurētspēja ieņem arvien pieaugošu centrālo vietu, bet izskatās, ka laiku pa laikam dalībvalstis novirzās no ieteikumiem un saskaņotie lēmumi tiek īstenoti nepiemēroti vai vispār netiek īstenoti. Izpilde un īstenošana rada nopietnu problēmu. |
| --- | --- |

5.4

Komisijas un Padomes prezidija analīzei ar ieteikumiem Pavasara samitam katru gadu ir vienāds tonis. Ir tik tikko samanāma uzskatu atšķirība starp institūcijām par to, ko Savienībai un dalībvalstīm ir jādara. Konkurētspēja ieņem arvien pieaugošu centrālo vietu, bet izskatās, ka laiku pa laikam dalībvalstis novirzās no ieteikumiem un saskaņotie lēmumi tiek īstenoti nepiemēroti vai vispār netiek īstenoti. Izpilde un īstenošana rada nopietnu problēmu.

| 5.5 | Visu šo iemeslu dēļ ir ļoti nozīmīga Lisabonas procesa efektīva atmoda. EESK uzsver šīs ilgtermiņa perspektīvas lielo nozīmīgumu. Tā atbalsta Komisijas un Eiropas Padomes mērķi un kopīgu ceļu gan vecajām, gan jaunajām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

5.5

Visu šo iemeslu dēļ ir ļoti nozīmīga Lisabonas procesa efektīva atmoda. EESK uzsver šīs ilgtermiņa perspektīvas lielo nozīmīgumu. Tā atbalsta Komisijas un Eiropas Padomes mērķi un kopīgu ceļu gan vecajām, gan jaunajām dalībvalstīm.

| 5.6 | Tāds turpmākais ceļš var censties sasniegt tikai padziļinātu integrāciju. Bez šāda veida padziļināšanas 25 dalībvalstu Savienība varēs būt tikai brīvās tirdzniecības zona. Globālo varu nākotnes spēlē tā ir nevēlama iespēja Eiropas ekonomikai, uzņēmumiem un pilsoņiem. |
| --- | --- |

5.6

Tāds turpmākais ceļš var censties sasniegt tikai padziļinātu integrāciju. Bez šāda veida padziļināšanas 25 dalībvalstu Savienība varēs būt tikai brīvās tirdzniecības zona. Globālo varu nākotnes spēlē tā ir nevēlama iespēja Eiropas ekonomikai, uzņēmumiem un pilsoņiem.

| 5.7 | Formulējot ES līmenī “jauna veida” Lisabonas procesu – konkurētspējas stiprināšana un ekonomikas zināšanu bāzes pastiprināšana, ilgspējīguma veicināšanai, sociālajai konsultācijai un sociālajam dialogam – var arī būt labvēlīga ietekme uz individuālu dalībvalstu neatkarīgo politiku. |
| --- | --- |

5.7

Formulējot ES līmenī “jauna veida” Lisabonas procesu – konkurētspējas stiprināšana un ekonomikas zināšanu bāzes pastiprināšana, ilgspējīguma veicināšanai, sociālajai konsultācijai un sociālajam dialogam – var arī būt labvēlīga ietekme uz individuālu dalībvalstu neatkarīgo politiku.

| 5.8 | Politikas vadlīnijas uzrāda, ka veselīgas valsts finanses un valsts un privātās investīcijas pieprasa sasaistītu, caurredzamu un uzticamu satvaru, kuru ir jāgarantē Komisijai un Padomei. Savienībai ir ārkārtīgi nepieciešams dinamisms, un Eiropa atkal ir ceļu krustojumā. |
| --- | --- |

5.8

Politikas vadlīnijas uzrāda, ka veselīgas valsts finanses un valsts un privātās investīcijas pieprasa sasaistītu, caurredzamu un uzticamu satvaru, kuru ir jāgarantē Komisijai un Padomei. Savienībai ir ārkārtīgi nepieciešams dinamisms, un Eiropa atkal ir ceļu krustojumā.

6.   Ieteikumi un secinājumi

| 6.1 | Šajā procesā ESSK pieņem sekojošo kā starta punktu:






  — | ir jābūt striktai atšķirībai izpētē un mērķos, starp kuriem, kas ir paredzēts Eiropas Savienībai un tas, kas ir paredzēts dalībvalstīm lēmumu pieņemšanas procesā; |
| --- | --- | --- |

6.1

Šajā procesā ESSK pieņem sekojošo kā starta punktu:

—

ir jābūt striktai atšķirībai izpētē un mērķos, starp kuriem, kas ir paredzēts Eiropas Savienībai un tas, kas ir paredzēts dalībvalstīm lēmumu pieņemšanas procesā;

| — | lai saglabātu uzticamību un izvairītos no vilšanās; ir jāuzstāda tikai reālistiski mērķi; |
| --- | --- |

—

lai saglabātu uzticamību un izvairītos no vilšanās; ir jāuzstāda tikai reālistiski mērķi;

| — | ekonomikas izaugsmei un “jauna veida” Lisabonas procesam būtu jāieņem centrālā vieta starp šiem mērķiem, lai stiprinātu konkurētspēju, kā arī atbalstītu strukturālās izmaiņas; |
| --- | --- |

—

ekonomikas izaugsmei un “jauna veida” Lisabonas procesam būtu jāieņem centrālā vieta starp šiem mērķiem, lai stiprinātu konkurētspēju, kā arī atbalstītu strukturālās izmaiņas;

| — | dalībvalstīm nevajadzētu vainot “Briseli” par Eiropas mērķiem, kurus tās kopā ir pieņēmušas. |
| --- | --- |

—

dalībvalstīm nevajadzētu vainot “Briseli” par Eiropas mērķiem, kurus tās kopā ir pieņēmušas.

| 6.2 | Caurspīdīgums pieprasa, lai institucionālajai telpai tiktu sniegta nepieciešamā uzmanība. Atbildības jomu sadale starp dalībvalstīm un Savienību nav tikusi pietiekami apspriesta nopietnās sarunās. Šāda veida nenoteiktu pieeju nav iespējams izskaidrot ne pilsoņiem, ne uzņēmumiem. |
| --- | --- |

6.2

Caurspīdīgums pieprasa, lai institucionālajai telpai tiktu sniegta nepieciešamā uzmanība. Atbildības jomu sadale starp dalībvalstīm un Savienību nav tikusi pietiekami apspriesta nopietnās sarunās. Šāda veida nenoteiktu pieeju nav iespējams izskaidrot ne pilsoņiem, ne uzņēmumiem.

| 6.3 | Turklāt saistoši pasākumi nodrošinātu lielāku atbalstu dalībvalstu un Komisijas iekšējām un ārējām darbībām. Komisijai paplašinātajā Savienībā vajag stingru darbības pamatu. |
| --- | --- |

6.3

Turklāt saistoši pasākumi nodrošinātu lielāku atbalstu dalībvalstu un Komisijas iekšējām un ārējām darbībām. Komisijai paplašinātajā Savienībā vajag stingru darbības pamatu.

| 6.4 | Dalībvalstīm vajag ievērot disciplīnu attiecībā uz valsts budžetu un makroekonomikas politiku, par ko tās pašas vienojās Stabilitātes un izaugsmes paktā. |
| --- | --- |

6.4

Dalībvalstīm vajag ievērot disciplīnu attiecībā uz valsts budžetu un makroekonomikas politiku, par ko tās pašas vienojās Stabilitātes un izaugsmes paktā.

| 6.5 | Starpvaldību atspoguļojumi kļūst spēcīgāki. EESK uzsvērti brīdina no šīs tendences. Neviena dalībvalsts vai dalībvalstu grupa neatrodas stāvoklī, lai pārņemtu īpašo Komisijas lomu. Protams, ka katra dalībvalsts diskutē no savām pozīcijām un piemēro savu pašu politisko uzsvaru, pat tad, kad tiek pieprasīta lielāka objektivitāte un novērošana. |
| --- | --- |

6.5

Starpvaldību atspoguļojumi kļūst spēcīgāki. EESK uzsvērti brīdina no šīs tendences. Neviena dalībvalsts vai dalībvalstu grupa neatrodas stāvoklī, lai pārņemtu īpašo Komisijas lomu. Protams, ka katra dalībvalsts diskutē no savām pozīcijām un piemēro savu pašu politisko uzsvaru, pat tad, kad tiek pieprasīta lielāka objektivitāte un novērošana.

| 6.6 | Konstitūcijas līgums paredz labāku politikas koordināciju 25 dalībvalstu Savienībā. Šajā izšķirošajā laika posmā kvalificēta vairākuma metodes lēmumu palielināšanai būs pozitīvs efekts Citādi nevēlamās blokādes turpināsies. Industrija, sociālie partneri un citi sociālie aktieri (universitātes, izpētes institūti utt.) var izdarīt pozitīvu ieguldījumu šajā uzlabotajā politikas vadībā. |
| --- | --- |

6.6

Konstitūcijas līgums paredz labāku politikas koordināciju 25 dalībvalstu Savienībā. Šajā izšķirošajā laika posmā kvalificēta vairākuma metodes lēmumu palielināšanai būs pozitīvs efekts Citādi nevēlamās blokādes turpināsies. Industrija, sociālie partneri un citi sociālie aktieri (universitātes, izpētes institūti utt.) var izdarīt pozitīvu ieguldījumu šajā uzlabotajā politikas vadībā.

| 6.7 | Vienmēr pastāv sadrumstalotības risks. EESK iestājas par integrētu pieeju, kas var tikt sasniegta ar lielāku Konkurences Padomes efektivitātes palīdzību sadarbībā ar ECOFIN Padomi kā arī ar labāku sabiedrības informēšanas darbu. Eiropas Padomes secinājumi ir ar to saskaņā, tāpat arī argumenti no valdības vadītāju prasībām, (18) par “superkomisāru”, kas būtu atbildīgs par ekonomikas politiku. |
| --- | --- |

6.7

Vienmēr pastāv sadrumstalotības risks. EESK iestājas par integrētu pieeju, kas var tikt sasniegta ar lielāku Konkurences Padomes efektivitātes palīdzību sadarbībā ar ECOFIN Padomi kā arī ar labāku sabiedrības informēšanas darbu. Eiropas Padomes secinājumi ir ar to saskaņā, tāpat arī argumenti no valdības vadītāju prasībām, (18) par “superkomisāru”, kas būtu atbildīgs par ekonomikas politiku.

| 6.8 | Savukārt EESK iestājas, ka katrā ziņā Konkurences Padomei ir jākļūst krietni caurspīdīgākai. Tas ir praktisks vadības uzlabošanas sākuma punkts. Šai Padomes formai nav īsti piemērots, ka vairāki Komisijas locekļi kopā ar pastāvīgi mainošos valdības locekļu sastāvu no dalībvalstīm, kas atbildīgi par dažādām politikas jomām, piepilda sēžu zāli. Pirmkārt, Komisijai vajag nodrošināt to, lai Konkurences Padomes koordinācija būtu caurspīdīga un sabiedriskajai domai labi saprotama. Lisabonas darba kārtības nozīmīgumuma dēļ, tas nepārprotami ir arī uzdevums Komisijas prezidentam. Otrkārt, labāka Konkurences Padomes organizācija un stingrāka koordinācija ES līmenī arī sekmēs starptautiski vairāk atpazīstamas nacionālo valdības locekļu atbildības jomu struktūras. Tas sekmēs spēju pārliecināt sabiedrisko domu un abpusējo atbildības sajūtu par kopīgo politiku. |
| --- | --- |

6.8

Savukārt EESK iestājas, ka katrā ziņā Konkurences Padomei ir jākļūst krietni caurspīdīgākai. Tas ir praktisks vadības uzlabošanas sākuma punkts. Šai Padomes formai nav īsti piemērots, ka vairāki Komisijas locekļi kopā ar pastāvīgi mainošos valdības locekļu sastāvu no dalībvalstīm, kas atbildīgi par dažādām politikas jomām, piepilda sēžu zāli. Pirmkārt, Komisijai vajag nodrošināt to, lai Konkurences Padomes koordinācija būtu caurspīdīga un sabiedriskajai domai labi saprotama. Lisabonas darba kārtības nozīmīgumuma dēļ, tas nepārprotami ir arī uzdevums Komisijas prezidentam. Otrkārt, labāka Konkurences Padomes organizācija un stingrāka koordinācija ES līmenī arī sekmēs starptautiski vairāk atpazīstamas nacionālo valdības locekļu atbildības jomu struktūras. Tas sekmēs spēju pārliecināt sabiedrisko domu un abpusējo atbildības sajūtu par kopīgo politiku.

| 6.9 | Savienībai nav formāla definējuma Eiropai ar vairākiem ātrumiem. Bet ir veiksmīgi piemēri kā Ekonomikas un monetārā Savienība un Šengenas līgums. Tomēr dažādās situācijas un pieejas dalībvalstīs, kā tās prezentētas ekonomikas politikas vadlīnijās nepiedāvā pievilcīgu perspektīvu slikti definētām “dažāda ātruma” situācijām, kas varētu novest pie konkurences izkropļošanas. Konstitūcijas projektā paredzētā procedūra piedāvā pozitīvus sākuma punktus. |
| --- | --- |

6.9

Savienībai nav formāla definējuma Eiropai ar vairākiem ātrumiem. Bet ir veiksmīgi piemēri kā Ekonomikas un monetārā Savienība un Šengenas līgums. Tomēr dažādās situācijas un pieejas dalībvalstīs, kā tās prezentētas ekonomikas politikas vadlīnijās nepiedāvā pievilcīgu perspektīvu slikti definētām “dažāda ātruma” situācijām, kas varētu novest pie konkurences izkropļošanas. Konstitūcijas projektā paredzētā procedūra piedāvā pozitīvus sākuma punktus.

| 6.10 | Iekšējam tirgum, kas joprojām ir integrācijas sirds, “dažāda ātruma” atzinums pavisam nav izdevīgs, tāpēc ka tas varētu veicināt mainīgas koalīcijas par īpašiem jautājumiem un tāpēc piedāvātu negribīgajām dalībvalstīm pārāk vieglu dilemmas risinājumu. |
| --- | --- |

6.10

Iekšējam tirgum, kas joprojām ir integrācijas sirds, “dažāda ātruma” atzinums pavisam nav izdevīgs, tāpēc ka tas varētu veicināt mainīgas koalīcijas par īpašiem jautājumiem un tāpēc piedāvātu negribīgajām dalībvalstīm pārāk vieglu dilemmas risinājumu.

| 6.11 | Dalībvalstīm rezervētajās jomās ir grūti piedāvāt vispārēju pasākumu un piemērošanas izvēlni. Veids, kādā tiek aplūkota šī problēma, – galvenokārt ar precīziem nacionālās situācijas un labas prakses aprakstiem -, ir izpelnījies visa veida atbalstu. Ir jāpieliek pūles, lai turpmāk izkoptu šīs metodes ar salīdzināmas statistikas lietojumu. Komisijas rīcībā vajag būt arī instrumentiem labākai valsts izdevumu veidu novērtēšanai. |
| --- | --- |

6.11

Dalībvalstīm rezervētajās jomās ir grūti piedāvāt vispārēju pasākumu un piemērošanas izvēlni. Veids, kādā tiek aplūkota šī problēma, – galvenokārt ar precīziem nacionālās situācijas un labas prakses aprakstiem -, ir izpelnījies visa veida atbalstu. Ir jāpieliek pūles, lai turpmāk izkoptu šīs metodes ar salīdzināmas statistikas lietojumu. Komisijas rīcībā vajag būt arī instrumentiem labākai valsts izdevumu veidu novērtēšanai.

| 6.12 | EESK joprojām atbalsta politikas konkurenci un atklāto koordinācijas metodi skaidri definētām politikas jomām, kur Kopienas metode nav piemērota. Bet tiks pieņemts, ka tie (vismaz īslaicīgi) varētu dot rezultātus tikai ierobežoti, jo dalībvalstis, protams, savstarpēji viena otru nevērtē. Dažas dalībvalstis veic lielu pielāgošanos atsevišķās politikas jomās, piemēram, pensiju un darba tirgus jomā. Būtu jāuzlabo attiecīgais sabiedriskais darbs. |
| --- | --- |

6.12

EESK joprojām atbalsta politikas konkurenci un atklāto koordinācijas metodi skaidri definētām politikas jomām, kur Kopienas metode nav piemērota. Bet tiks pieņemts, ka tie (vismaz īslaicīgi) varētu dot rezultātus tikai ierobežoti, jo dalībvalstis, protams, savstarpēji viena otru nevērtē. Dažas dalībvalstis veic lielu pielāgošanos atsevišķās politikas jomās, piemēram, pensiju un darba tirgus jomā. Būtu jāuzlabo attiecīgais sabiedriskais darbs.

| 6.13 | Eiropas Padome piezīmē, ka Komisija grasās izveidot “ceļu karti”, lai stiprinātu un īstenotu Lisabonas stratēģiju. “Labāka vadība” ir centrālais sākuma punkts. Uzticēšanās un stabilitāte pieprasa skaidru institucionālo satvaru. |
| --- | --- |

6.13

Eiropas Padome piezīmē, ka Komisija grasās izveidot “ceļu karti”, lai stiprinātu un īstenotu Lisabonas stratēģiju. “Labāka vadība” ir centrālais sākuma punkts. Uzticēšanās un stabilitāte pieprasa skaidru institucionālo satvaru.

| 6.14 | EESK izsakās, ka “jauna veida” Lisabonas process būtu jāsaista ar veiksmīgo “Europa' 92” metodi. Ja tas tiek veidots uz pastāvošās prakses, tad tas nozīmēt, ka ziņojumi par politikas vadlīnijām, iekšējo tirgu, nodarbinātību un Lisabonas procesu tiktu apkopoti skaidrā plānā ar posmiem, no kura skaidri izriet kādas darbības uz kādu lēmumu pamata no kā (Komisijas, Padomes, Eiropas Parlamenta, dalībvalstu) līdz kādam laika ir veicami. Šai sakarā EESK uzsver Komisijas lomas un kopienas metodes nozīmīgumu; abas bija atbildīgas par “Europa' 92” panākumiem. Komisija uzrāda ikgada progresa ziņojumu, un pēc konsultācijas ar Eiropas Parlamentu ECOFIN Padome un Konkurences Padome nosaka tās prioritātes, uz kurām Komisija balsta savus ierosinājumus. |
| --- | --- |

6.14

EESK izsakās, ka “jauna veida” Lisabonas process būtu jāsaista ar veiksmīgo “Europa' 92” metodi. Ja tas tiek veidots uz pastāvošās prakses, tad tas nozīmēt, ka ziņojumi par politikas vadlīnijām, iekšējo tirgu, nodarbinātību un Lisabonas procesu tiktu apkopoti skaidrā plānā ar posmiem, no kura skaidri izriet kādas darbības uz kādu lēmumu pamata no kā (Komisijas, Padomes, Eiropas Parlamenta, dalībvalstu) līdz kādam laika ir veicami. Šai sakarā EESK uzsver Komisijas lomas un kopienas metodes nozīmīgumu; abas bija atbildīgas par “Europa' 92” panākumiem. Komisija uzrāda ikgada progresa ziņojumu, un pēc konsultācijas ar Eiropas Parlamentu ECOFIN Padome un Konkurences Padome nosaka tās prioritātes, uz kurām Komisija balsta savus ierosinājumus.

| 6.15 | Vienīgais īstenais progress saistībā ar Lisabonas procesu ir bijis panākts iekšējā tirgū, vismaz attiecībā uz likumdošanu un likumiem. Neskatoties uz to, īstenošanas procesā ir pastāvīgas kļūmes. Progress ir tiešs Kopienas metodes rezultāts. EESK iestājas par visu iekšējā tirgus jautājumu apvienošanu skaidrā plānā ar skaidriem gala termiņiem:






  — | visi aktuālie iekšējā tirgus darbības plāna aspekti; |
| --- | --- | --- |

6.15

Vienīgais īstenais progress saistībā ar Lisabonas procesu ir bijis panākts iekšējā tirgū, vismaz attiecībā uz likumdošanu un likumiem. Neskatoties uz to, īstenošanas procesā ir pastāvīgas kļūmes. Progress ir tiešs Kopienas metodes rezultāts. EESK iestājas par visu iekšējā tirgus jautājumu apvienošanu skaidrā plānā ar skaidriem gala termiņiem:

—

visi aktuālie iekšējā tirgus darbības plāna aspekti;

| — | visi aktuālie finansiālo pakalpojumu darbības plāna aspekti; |
| --- | --- |

—

visi aktuālie finansiālo pakalpojumu darbības plāna aspekti;

| — | zināšanu sektora aspekti, kas ir Kopienas lēmumu pieņemšanas subjekts; |
| --- | --- |

—

zināšanu sektora aspekti, kas ir Kopienas lēmumu pieņemšanas subjekts;

| — | pārmērīgi stingru un detalizētu likumu caurskatīšana un mīkstināšana; |
| --- | --- |

—

pārmērīgi stingru un detalizētu likumu caurskatīšana un mīkstināšana;

| — | īstenošana un izpilde. |
| --- | --- |

—

īstenošana un izpilde.

| 6.16 | Jautājumiem, kas ir atkarīgi no nacionālās lēmumu pieņemšanas, piemēram, tādiem kā sociālā apdrošināšana, darba tirgus (Nodarbinātības uzdevumu vienība) un aplikšana ar nodokli, EESK iesaka, lai Padome par Komisijas ierosinājumu - saskaņā ar politikas konkurenci un atvērto koordināciju – arī izlemtu par mērķiem un īstenošanu. Bet vienlaikus šajā pakāpeniskajā plānā arī būtu jānodrošina šo nacionālo procesu progresa novērošana. Šajās jomās vadība ir vissarežģītākā lieta, bet vienošanām, kas nav īstenotas, ir maz nozīmes. |
| --- | --- |

6.16

Jautājumiem, kas ir atkarīgi no nacionālās lēmumu pieņemšanas, piemēram, tādiem kā sociālā apdrošināšana, darba tirgus (Nodarbinātības uzdevumu vienība) un aplikšana ar nodokli, EESK iesaka, lai Padome par Komisijas ierosinājumu - saskaņā ar politikas konkurenci un atvērto koordināciju – arī izlemtu par mērķiem un īstenošanu. Bet vienlaikus šajā pakāpeniskajā plānā arī būtu jānodrošina šo nacionālo procesu progresa novērošana. Šajās jomās vadība ir vissarežģītākā lieta, bet vienošanām, kas nav īstenotas, ir maz nozīmes.

| 6.17 | Citi jautājumi, kas nav atkarīgi no lēmumu pieņemšanas un dažreiz tikai daļēji no valsts vadības, bet, kas ir saistīti ar konkurētspēju, zināšanām un ekonomisko spēku, arī ir pelnījuši vietu “jaunā veida” Lisabonas procesā; tie ir šādi:






  — | nozaru rūpniecības politika, kas veidojas no kopīgām saskaņošanām starp ekonomiku (tai skaitā sociālā vienošanās), Komisiju un Padomi (19); |
| --- | --- | --- |

6.17

Citi jautājumi, kas nav atkarīgi no lēmumu pieņemšanas un dažreiz tikai daļēji no valsts vadības, bet, kas ir saistīti ar konkurētspēju, zināšanām un ekonomisko spēku, arī ir pelnījuši vietu “jaunā veida” Lisabonas procesā; tie ir šādi:

—

nozaru rūpniecības politika, kas veidojas no kopīgām saskaņošanām starp ekonomiku (tai skaitā sociālā vienošanās), Komisiju un Padomi (19);

| — | ES tehnoloģijas programmas un platformu rezultāti, krietni lielāka pārrobežu sadarbība starp izpētes institūtiem un zinātniekiem Savienībā un sadarbības starp universitāti un uzņēmējdarbību veicināšana; |
| --- | --- |

—

ES tehnoloģijas programmas un platformu rezultāti, krietni lielāka pārrobežu sadarbība starp izpētes institūtiem un zinātniekiem Savienībā un sadarbības starp universitāti un uzņēmējdarbību veicināšana;

| — | reģionālā politika ar īpašu uzsvaru uz zināšanām un inovāciju. |
| --- | --- |

—

reģionālā politika ar īpašu uzsvaru uz zināšanām un inovāciju.

| 6.18 | Komisija un Eiropas Padome iestājas par “Sadarbību pārmaiņu labā”(“partnership for change”). EESK pilnīgi atbalsta šos centienus. Tas varētu būt ļoti noderīgs koncepts. Lisabonas stratēģija nekad nav tikusi uzskatīta par tikai procesu no augšas uz leju. Tās veiksme ir meklējama faktā, ka politikas formulējums, izpilde un īstenošana ir atkarīga no daudziem: izpildītājiem (Eiropas, nacionālajiem un reģionālajiem), sociālajiem partneriem visos līmeņos, uzņēmumiem, universitātēm un daudzām citām sabiedriskajām organizācijām, kas veido pilsonisko sabiedrību. Skaidra mērķu uzrādīšana, izskaidrošana visiem politiskajiem un sociālajiem aktieriem Savienībā, kas no tiem ir gaidāms, var nodrošināt jaunu un ļoti nepieciešamu iedvesmas avotu. |
| --- | --- |

6.18

Komisija un Eiropas Padome iestājas par “Sadarbību pārmaiņu labā”(“partnership for change”). EESK pilnīgi atbalsta šos centienus. Tas varētu būt ļoti noderīgs koncepts. Lisabonas stratēģija nekad nav tikusi uzskatīta par tikai procesu no augšas uz leju. Tās veiksme ir meklējama faktā, ka politikas formulējums, izpilde un īstenošana ir atkarīga no daudziem: izpildītājiem (Eiropas, nacionālajiem un reģionālajiem), sociālajiem partneriem visos līmeņos, uzņēmumiem, universitātēm un daudzām citām sabiedriskajām organizācijām, kas veido pilsonisko sabiedrību. Skaidra mērķu uzrādīšana, izskaidrošana visiem politiskajiem un sociālajiem aktieriem Savienībā, kas no tiem ir gaidāms, var nodrošināt jaunu un ļoti nepieciešamu iedvesmas avotu.

| 6.19 | Sadarbībai pārmaiņu labā ir milzīgs potenciāls, kuru nodrošinot, tas uzrāda pareizo ceļu. Tas var pamudināt uz jauna veida sazināšanos un jaunām aliansēm starp daudzām Eiropas integrācijas procesā iesaistītajām grupām. Tā arī ir “labās vadības” daļa. |
| --- | --- |

6.19

Sadarbībai pārmaiņu labā ir milzīgs potenciāls, kuru nodrošinot, tas uzrāda pareizo ceļu. Tas var pamudināt uz jauna veida sazināšanos un jaunām aliansēm starp daudzām Eiropas integrācijas procesā iesaistītajām grupām. Tā arī ir “labās vadības” daļa.

| 6.20 | Eiropas Padome ir lūgusi Komisiju, lai tā veidotu Augsta līmeņa grupu, kas līdz 2004. gada 1. novembrim ziņotu Komisijai par tālāko pieeju Lisabonas procesam. Augsta līmeņa grupas ziņojumam un redzējumam būs nozīmīga loma Lisabonas stratēģijas vidus termiņa apskatā uz 2005. gada Pavasara samitu. EESK ir gatava ar nepieciešamajiem padomiem atbalstīt Augsta līmeņa grupu. Eiropas Padome arī ir lūgusi EESK iesniegt savas starpsemestra rekomendācijas tajā pašā laikā. |
| --- | --- |

6.20

Eiropas Padome ir lūgusi Komisiju, lai tā veidotu Augsta līmeņa grupu, kas līdz 2004. gada 1. novembrim ziņotu Komisijai par tālāko pieeju Lisabonas procesam. Augsta līmeņa grupas ziņojumam un redzējumam būs nozīmīga loma Lisabonas stratēģijas vidus termiņa apskatā uz 2005. gada Pavasara samitu. EESK ir gatava ar nepieciešamajiem padomiem atbalstīt Augsta līmeņa grupu. Eiropas Padome arī ir lūgusi EESK iesniegt savas starpsemestra rekomendācijas tajā pašā laikā.

Brisele, 2004. gada 15. septembris

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

(1)  OV C 133, 6.6.2003.

1

OV C 80, 30.3.2004.

(2)  Komisijas paziņojums par 2003.-2005. Plašās Ekonomiskās politikas vadlīniju īstenošanu, COM (2004) 20 galīgā red.

2

(3)  2004. gada aktualizētā 2003.-2005. Plašās Ekonomiskās politikas vadlīniju versija, COM (2004) 238 galīgā red.

3

(4)  EESK par šo 2002. gadā izdeva atzinumu – skat. OV C 221, 17.9.2002.

4

(5)  Paralēli šim ir krietni vairāk uzsvaru uz labāku ES regulēšanu: skat. Labākas regulēšanas darbības plāns, 2003. un 2004. gada 17. un 18. maija Konkurences padomes atzinumi.

5

(6)  Skatīt tiesas lēmumu (Pilna tiesa) 2004. gada 13. jūlijs. Lieta C-27/04.

6

(7)  Ekonomikas prognoze, 2004. gada pavaris, 31. lpp.

7

(8)  Darbs, darbs, darbs – Veidot vairāk nodarbinātību Eiropā. – Nodarbinātības uzdevumu vienības ziņojums, kuru vada Vims Koks (Wim Kok), 2003. gada 26. novembris.

8

(9)  Premjerministra Blēra (Blair), prezidenta Širaka (Chirac) un kanclera Šrēdera (Schröder) 2004. gada 18. februāra vēstule un “Kopīgais ieguldījums 2004. gada Pavasara padomei” no valdību vadītājiem Aznara (Aznar) (Spānija), Balkenende (Balkenende) (Nīderlande), Berluskonī (Berlusconi) (Itālija), Durans Baroso (Durćo Barroso) (Portugāle), Millers (Miller) (Polija) un Parts (Parts) (Igaunija).

9

(10)  2004. gada 21. janvāra ziņojums par Iekšējā tirgus stratēģijas īstenošanu (2003.-2006.) – COM(2004) 22 galīgā red.

10

(11)  2004. gada 21. janvāra ziņojums par Iekšējā tirgus stratēģijas īstenošanu (2003.-2006.) – COM(2004) 22 galīgā red.

11

(12)  Atzinums par Nodarbinātības atbalsta jautājumiem – OV C 110 no 30.4.2004 (SOC/159).

12

(13)  Komisijas ziņojums Pavasara Eiropas Padomei: Realizēt Lisabonas stratēģiju – paplašinātās Eiropas Savienības reformas – COM(2004) 29 galīgā red./2

13

(14)  Atzinums par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam – zinātnieki Eiropā: viena profesija, daudzas karjeras – OV C 110 no 30.4.2004 (INT/216), un Komisijas ziņojumu Eiropa un pamata izpēte – OV C 110 no 30.04.2004 (INT/229)

14

(15)  2004. gada 17. un 18. maija Konkurences padomes atzinumi.

15

(16)  2004. gada aktualizētā 2003.-2005. Plašās Ekonomiskās politikas vadlīniju versija, COM (2004) 238 galīgā red.

16

(17)  Skatīt Internal Market Scoreboard, Edition 13, 2004. gada 13.jūlijs, http://www.europa.eu.int/comm/internal_market/score/docs/score13/score13-printed_en.pdf

17

(18)  Premjera Blēra (Blair), prezidenta Širaka (Chirac) un kanclera Šrēdera (Schröder) 2004. gada 18. februāra vēstule.

18

(19)  Skat. 2003. gada 26. un 27. novembra Konkurences Padomes secinājumus.

19

---

| 23.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/32

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par Komisijas ziņojumu Eiropas Padomei un Parlamentam – Veidojot mūsu kopīgo nākotni: paplašinātās Savienības politiskie izaicinājumi un budžeta līdzekļi 2007.-2013. gadam

COM(2004) 101 galīgā red.

(2005/C 74/07)

Saskaņā ar Eiropas Kopienas Dibināšanas līguma 262 pantu Eiropas Komisija 2004. gada 18. martā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par:

Ekonomikas un monetārās Savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas darba grupa, kas bija atbildīga par Komitejas darba sagatavošanu šajā jautājumā pieņēma savu atzinumu 2004. gada 13. jūlijā. Ziņojumu sniedzējs bija DASSIS kungs.

Komiteja savā 411. plenārajā sesijā 2004. gada 15. un 16. septembrī (15. septembrī sēde) ar 143 balsīm par, 26 balsīm pret un 11 atturoties pieņēma sekojošu atzinumu.

1.   Ziņojuma ietvari

| 1.1 | 2004. gada 1. maijā Eiropas Savienība spēra milzīgu soli sākotnējo, 1952. gada Eiropas Kopienas dibinātāju redzējuma konkretizēšanas virzienā. To cilvēku redzējumu, kuri piedzīvojuši karus, katastrofas un citas nelaimes, dzīvoja nabadzībā un trūkumā. Ceļš, kas vēl jānoiet līdz patiesai Eiropas integrācijai, vairs nav tik garš. 25 valstu Eiropas Savienība no šī brīža ir kļuvusi par realitāti, un jau ir pieņemts lēmums par 27 valstu Eiropas Savienības veidošanu. |
| --- | --- |

1.1

2004. gada 1. maijā Eiropas Savienība spēra milzīgu soli sākotnējo, 1952. gada Eiropas Kopienas dibinātāju redzējuma konkretizēšanas virzienā. To cilvēku redzējumu, kuri piedzīvojuši karus, katastrofas un citas nelaimes, dzīvoja nabadzībā un trūkumā. Ceļš, kas vēl jānoiet līdz patiesai Eiropas integrācijai, vairs nav tik garš. 25 valstu Eiropas Savienība no šī brīža ir kļuvusi par realitāti, un jau ir pieņemts lēmums par 27 valstu Eiropas Savienības veidošanu.

| 1.1.1 | Tomēr šī virzība uz priekšu vēl nenozīmē, ka nav saglabājušies atpakaļ kritiena draudi, kam var būt neparedzamas sekas. Eiropas kopīgajai celtnei jābalstās uz drošiem pamatiem, no kuriem pats stingrākais būs pārliecība, kādu sajutīs tās pilsoņi, par to, ka katrs no viņiem ir integrēts šajā struktūrā, lepnums par piederību šai demokrātiskajai, ģeogrāfiski tik plašajai būtībai, kas nodrošina un garantē mieru un cilvēka cieņas neaizskaramību, kuras mērķis ir vispārēja labklājība, Tiem jābūt iedvesmotiem no patriotiskām jūtām pret Eiropu un būt lepniem par dzīvošanu tajā. |
| --- | --- |

1.1.1

Tomēr šī virzība uz priekšu vēl nenozīmē, ka nav saglabājušies atpakaļ kritiena draudi, kam var būt neparedzamas sekas. Eiropas kopīgajai celtnei jābalstās uz drošiem pamatiem, no kuriem pats stingrākais būs pārliecība, kādu sajutīs tās pilsoņi, par to, ka katrs no viņiem ir integrēts šajā struktūrā, lepnums par piederību šai demokrātiskajai, ģeogrāfiski tik plašajai būtībai, kas nodrošina un garantē mieru un cilvēka cieņas neaizskaramību, kuras mērķis ir vispārēja labklājība, Tiem jābūt iedvesmotiem no patriotiskām jūtām pret Eiropu un būt lepniem par dzīvošanu tajā.

| 1.2 | Lai tas tā reāli notiktu, Eiropas Savienībai ir jākonsolidē jau esošās kopējās politikas un neatlaidīgi, demokrātiska procesa ceļā jāveicina visu atlikušo politikas jomu veidošana un praktiska īstenošana, lai tā, līdzās ekonomikas un monetārajai Savienībai, veidotu arī sociālu un politisku vienību. |
| --- | --- |

1.2

Lai tas tā reāli notiktu, Eiropas Savienībai ir jākonsolidē jau esošās kopējās politikas un neatlaidīgi, demokrātiska procesa ceļā jāveicina visu atlikušo politikas jomu veidošana un praktiska īstenošana, lai tā, līdzās ekonomikas un monetārajai Savienībai, veidotu arī sociālu un politisku vienību.

| 1.3 | Šādas politikas izstrādāšana un pielietošana, protams, paredz zināmas izmaksas, kas būs taisnīgi jāsadala, atbilstoši katra pilsoņa, katras valsts ekonomiskajām iespējām. |
| --- | --- |

1.3

Šādas politikas izstrādāšana un pielietošana, protams, paredz zināmas izmaksas, kas būs taisnīgi jāsadala, atbilstoši katra pilsoņa, katras valsts ekonomiskajām iespējām.

| 1.4 | Vēloties dot savu ieguldījumu debatēs par budžeta izstrādāšanu jaunajam budžeta plānošanas periodam no 2007. līdz 2013. gadam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, pēc Eiropas Komisijas lūguma, ir izstrādājusi šo atzinumu, kurā ir Eiropas Komisijas ziņojums: Trešais ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju (1). |
| --- | --- |

1.4

Vēloties dot savu ieguldījumu debatēs par budžeta izstrādāšanu jaunajam budžeta plānošanas periodam no 2007. līdz 2013. gadam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, pēc Eiropas Komisijas lūguma, ir izstrādājusi šo atzinumu, kurā ir Eiropas Komisijas ziņojums: Trešais ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju (1).

| 1.5 | Tomēr Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja neaprobežojas ar šo abu dokumentu kritisku izpēti, bet izvērsti aplūko politiskos tematus, jautājumus un sastāvdaļas, kas tajos nav iztirzāti, par spīti to nozīmīgumam Eiropas nākotnes veidošanai un Savienības budžetārai funkcionēšanai, kāda ieplānota šim budžeta plānošanas periodam. |
| --- | --- |

1.5

Tomēr Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja neaprobežojas ar šo abu dokumentu kritisku izpēti, bet izvērsti aplūko politiskos tematus, jautājumus un sastāvdaļas, kas tajos nav iztirzāti, par spīti to nozīmīgumam Eiropas nākotnes veidošanai un Savienības budžetārai funkcionēšanai, kāda ieplānota šim budžeta plānošanas periodam.

| 1.6 | Tādējādi, neignorējot šos dokumentus, it īpaši Eiropas Komisijas ziņojumu par finanšu perspektīvām 2007.-2013. gadam, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas raksturu un sastāvu, mēs nevaram aprobežoties tikai ar kritisku izpēti, bet mums ir jāpieskaras tiem politiskajiem tematiem, jautājumiem un sastāvdaļām, kas nav aplūkoti augšminētā ziņojuma tekstā. |
| --- | --- |

1.6

Tādējādi, neignorējot šos dokumentus, it īpaši Eiropas Komisijas ziņojumu par finanšu perspektīvām 2007.-2013. gadam, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas raksturu un sastāvu, mēs nevaram aprobežoties tikai ar kritisku izpēti, bet mums ir jāpieskaras tiem politiskajiem tematiem, jautājumiem un sastāvdaļām, kas nav aplūkoti augšminētā ziņojuma tekstā.

| 1.7 | Citiem vārdiem sakot, paralēli viedoklim (līdzīgam vai atšķirīgam), kas tiks izteikts par Eiropas Komisijas uzskatiem un priekšlikumiem, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai jādod savs ieguldījums, lai attīstītu diskusijas par Eiropas kopīgo nākotni, vēršot uzmanību uz citām šī jautājuma šķautnēm. |
| --- | --- |

1.7

Citiem vārdiem sakot, paralēli viedoklim (līdzīgam vai atšķirīgam), kas tiks izteikts par Eiropas Komisijas uzskatiem un priekšlikumiem, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai jādod savs ieguldījums, lai attīstītu diskusijas par Eiropas kopīgo nākotni, vēršot uzmanību uz citām šī jautājuma šķautnēm.

2.   Eiropas Komisijas ziņojuma apskats kopumā.

| 2.1. | Savā ziņojumā Eiropas Padomei un Parlamentam (2) Komisija izklāsta savu skatījumu uz Eiropas Savienību un tās budžeta plānojumu laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam. |
| --- | --- |

2.1.

Savā ziņojumā Eiropas Padomei un Parlamentam (2) Komisija izklāsta savu skatījumu uz Eiropas Savienību un tās budžeta plānojumu laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam.

| 2.2. | Lai izmantotu visas paplašināšanās priekšrocības un veicinātu Eiropas uzplaukumu, Eiropas Komisija piedāvā trīs galvenās prioritātes: ilglaicīgu attīstību, pilsoņu interešu apmierināšanu un Eiropas lomas palielināšanu partnerattiecībās ar pasauli. |
| --- | --- |

2.2.

Lai izmantotu visas paplašināšanās priekšrocības un veicinātu Eiropas uzplaukumu, Eiropas Komisija piedāvā trīs galvenās prioritātes: ilglaicīgu attīstību, pilsoņu interešu apmierināšanu un Eiropas lomas palielināšanu partnerattiecībās ar pasauli.

2.3.   Ilgtermiņa attīstība: pieaugums, kohēzija un nodarbinātība.

| 2.3.1 | Eiropas Padomes galotņu tikšanās laikā Lisabonā 2000. gadā, valstu galvas un valdību vadītāji izstrādāja programmu ar mērķi izveidot Eiropu par viskonkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomiku pasaulē, kas spēj sasniegt ekonomisko pieaugumu ar vairāk un labākām darba vietām un lielāku sociālo kohēziju. |
| --- | --- |

2.3.1

Eiropas Padomes galotņu tikšanās laikā Lisabonā 2000. gadā, valstu galvas un valdību vadītāji izstrādāja programmu ar mērķi izveidot Eiropu par viskonkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomiku pasaulē, kas spēj sasniegt ekonomisko pieaugumu ar vairāk un labākām darba vietām un lielāku sociālo kohēziju.

| 2.4. | Eiropas Komisijai nākas redinamizēt šo procesu, nospraužot izpildāmus un operatīvus mērķus kā dalībvalstu, tā visas Eiropas Savienības līmenī. Ir jāveicina uzņēmumu konkurētspēja iekšējā tirgū, jāuzlabo zinātniskā pētniecība un attīstība, jāpieslēdz Eiropa starptautiskajiem informācijas tīkliem, jāattīsta apmācība un izglītība Eiropas Savienībā, jāizstrādā sociālās politikas darba plāns, kā arī jāpalīdz sabiedrībai plānot un pārvaldīt sociālās pārveidošanās procesu. |
| --- | --- |

2.4.

Eiropas Komisijai nākas redinamizēt šo procesu, nospraužot izpildāmus un operatīvus mērķus kā dalībvalstu, tā visas Eiropas Savienības līmenī. Ir jāveicina uzņēmumu konkurētspēja iekšējā tirgū, jāuzlabo zinātniskā pētniecība un attīstība, jāpieslēdz Eiropa starptautiskajiem informācijas tīkliem, jāattīsta apmācība un izglītība Eiropas Savienībā, jāizstrādā sociālās politikas darba plāns, kā arī jāpalīdz sabiedrībai plānot un pārvaldīt sociālās pārveidošanās procesu.

| 2.5. | Pieauguma un konkurētspējas mērķi būs galvenās prioritātes nākamās paaudzes reģionālajām un kohēzijas politikām, kuru galvenais uzsvars tiks likts uz reģioniem, kas atpalikuši savā attīstībā. Pieaugumam un kohēzijai ir savstarpēji jāpapildina vienam otru, daudz vairāk, nekā agrāk. |
| --- | --- |

2.5.

Pieauguma un konkurētspējas mērķi būs galvenās prioritātes nākamās paaudzes reģionālajām un kohēzijas politikām, kuru galvenais uzsvars tiks likts uz reģioniem, kas atpalikuši savā attīstībā. Pieaugumam un kohēzijai ir savstarpēji jāpapildina vienam otru, daudz vairāk, nekā agrāk.

| 2.6. | Nākotnē kohēzijas politikai būs sistemātiski jārisina konkurētspējas trūkuma problēma, lai palielinātos to Eiropas Savienības reģionu skaits, kuri spēj dot ieguldījumu pieaugumam un darba vietu skaita palielināšanai. |
| --- | --- |

2.6.

Nākotnē kohēzijas politikai būs sistemātiski jārisina konkurētspējas trūkuma problēma, lai palielinātos to Eiropas Savienības reģionu skaits, kuri spēj dot ieguldījumu pieaugumam un darba vietu skaita palielināšanai.

| 2.7. | Savos priekšlikumos Eiropas Komisija arī skaidri norāda uz lēmumiem, ko Eiropas Padome pieņēmusi 2003. gadā, par kopīgās lauksaimniecības politikas pārveidošanu un lauksaimniecības izdevumu summas noteikšanu līdz 2013. gadam, tirgus un tiešo maksājumu novērtēšanai. Šī reforma radikāli pārorientēs Eiropas Savienības lauksaimniecības politiku virzienā uz ilgtermiņa attīstību, samazinot subsīdiju un produkcijas savstarpējo atkarību. Nākotnes lauku attīstības politika, kas tiks reorganizēta, lai izveidotu vienotu instrumentu, veicinās lauksaimniecības konkurētspējas palielināšanos, uzlabos vides aizsardzību un veicinās lauku telpas dažādību. Papildus fondi tiks segti no daļēja tiešo maksājumu lauksaimniekiem finansu līdzekļu transfēra uz papildus attīstības programmām lauku telpai. |
| --- | --- |

2.7.

Savos priekšlikumos Eiropas Komisija arī skaidri norāda uz lēmumiem, ko Eiropas Padome pieņēmusi 2003. gadā, par kopīgās lauksaimniecības politikas pārveidošanu un lauksaimniecības izdevumu summas noteikšanu līdz 2013. gadam, tirgus un tiešo maksājumu novērtēšanai. Šī reforma radikāli pārorientēs Eiropas Savienības lauksaimniecības politiku virzienā uz ilgtermiņa attīstību, samazinot subsīdiju un produkcijas savstarpējo atkarību. Nākotnes lauku attīstības politika, kas tiks reorganizēta, lai izveidotu vienotu instrumentu, veicinās lauksaimniecības konkurētspējas palielināšanos, uzlabos vides aizsardzību un veicinās lauku telpas dažādību. Papildus fondi tiks segti no daļēja tiešo maksājumu lauksaimniekiem finansu līdzekļu transfēra uz papildus attīstības programmām lauku telpai.

| 2.8. | Jaunā, reformētā kopīgā zivsaimniecības politika turpinās koncentrēties uz resursu ilgtermiņa ekspluatēšanu. Vides politika tiks īstenota tā, lai tā atbilstu pilsoņu cerībām attiecībā uz dzīves apstākļu uzlabošanu un paaudžu solidaritāti, kā arī, lai izpildītu starptautiskās saistības un veicinātu produktivitāti un konkurētspēju. |
| --- | --- |

2.8.

Jaunā, reformētā kopīgā zivsaimniecības politika turpinās koncentrēties uz resursu ilgtermiņa ekspluatēšanu. Vides politika tiks īstenota tā, lai tā atbilstu pilsoņu cerībām attiecībā uz dzīves apstākļu uzlabošanu un paaudžu solidaritāti, kā arī, lai izpildītu starptautiskās saistības un veicinātu produktivitāti un konkurētspēju.

2.9.   Pilsonība.

| 2.9.1 | Kopš Amsterdamas līguma vairākums politiku attiecībā uz brīvību, drošību un taisnīgumu ir tikušas pārceltas Kopienas līmenī. Šodien visa pasaule atzīst, ka izaicinājums, ko metusi imigrācija, patvēruma pieprasīšana un cīņa pret noziedzību un terorismu vairs nevar tikt apmierinoši risināts tikai ar nacionālā līmeņa līdzekļiem. Tas pats ir ar aizsardzību pret dabas katastrofām, veselības un vides krīzēm, pieeju publiskajiem pakalpojumiem un problēmām, kas saistītas ar patērētāju tiesībām un veselību. |
| --- | --- |

2.9.1

Kopš Amsterdamas līguma vairākums politiku attiecībā uz brīvību, drošību un taisnīgumu ir tikušas pārceltas Kopienas līmenī. Šodien visa pasaule atzīst, ka izaicinājums, ko metusi imigrācija, patvēruma pieprasīšana un cīņa pret noziedzību un terorismu vairs nevar tikt apmierinoši risināts tikai ar nacionālā līmeņa līdzekļiem. Tas pats ir ar aizsardzību pret dabas katastrofām, veselības un vides krīzēm, pieeju publiskajiem pakalpojumiem un problēmām, kas saistītas ar patērētāju tiesībām un veselību.

| 2.10. | Visas šīs darbības var sekmīgi veikt, pateicoties līdzekļu uzlabošanai un pietiekamam finansējumam. |
| --- | --- |

2.10.

Visas šīs darbības var sekmīgi veikt, pateicoties līdzekļu uzlabošanai un pietiekamam finansējumam.

2.11.   Eiropas Savienība pasaulē

| 2.11.1 | Paplašinātajai Eiropas Savienībai būs daudz svarīgāka loma, gan kā reģionālā līmeņa līderei, gan kā globālai partnerei. Lai attaisnotu šīs cerības, ir svarīgi, lai Eiropas Savienība pārvērstos par politiski atbildīgu dalībnieci, kas būtu spējīga izmantot savu ietekmi. |
| --- | --- |

2.11.1

Paplašinātajai Eiropas Savienībai būs daudz svarīgāka loma, gan kā reģionālā līmeņa līderei, gan kā globālai partnerei. Lai attaisnotu šīs cerības, ir svarīgi, lai Eiropas Savienība pārvērstos par politiski atbildīgu dalībnieci, kas būtu spējīga izmantot savu ietekmi.

| 2.12. | Ir jāpanāk, lai Eiropas Savienība pilntiesīgi iesaistītos pasaules politikas un stratēģiskās drošības izstrādāšanā. Šis uzdevums galvenokārt sastāv no sabiedrības aizsargāšanas pret draudiem, civilās aizsardzības nodrošināšanas un pilsoņu aizsardzības pret dažādu veidu riskiem. |
| --- | --- |

2.12.

Ir jāpanāk, lai Eiropas Savienība pilntiesīgi iesaistītos pasaules politikas un stratēģiskās drošības izstrādāšanā. Šis uzdevums galvenokārt sastāv no sabiedrības aizsargāšanas pret draudiem, civilās aizsardzības nodrošināšanas un pilsoņu aizsardzības pret dažādu veidu riskiem.

2.13.   Finansiālās prasības

| 2.13.1 | Šie mērķi var tikt sasniegti 27 dalībvalstu Savienībā bez patreizējo finansu griestu pacelšanas. |
| --- | --- |

2.13.1

Šie mērķi var tikt sasniegti 27 dalībvalstu Savienībā bez patreizējo finansu griestu pacelšanas.

| 2.14. | Lai tiktu galā ar iepriekšminētajiem izaicinājumiem, visa pamatā ir uzticamas politikas izstrādāšana, tāpēc nepieciešams iegūt savā rīcībā resursus tās īstenošanai. Eiropas Komisija ir aprēķinājusi, ka vidējais izdevumu līmenis attiecīgajam laikposmam ir 1,14 %. Tiks uzsākta nozīmīga Eiropas Savienības budžeta sabalansēšana, lai atbalstītu jaunās prioritātes. Pirmajā laikā izdevumu līmenis pieaugs, sakarā ar paplašināšanos, bet šī laikposma beigās tas pietuvināsies sākotnējam līmenim. Likmes būs zemākas par pašreizējiem griestiem, kas ir 1,24 % no nacionālajiem bruto ieņēmumiem. |
| --- | --- |

2.14.

Lai tiktu galā ar iepriekšminētajiem izaicinājumiem, visa pamatā ir uzticamas politikas izstrādāšana, tāpēc nepieciešams iegūt savā rīcībā resursus tās īstenošanai. Eiropas Komisija ir aprēķinājusi, ka vidējais izdevumu līmenis attiecīgajam laikposmam ir 1,14 %. Tiks uzsākta nozīmīga Eiropas Savienības budžeta sabalansēšana, lai atbalstītu jaunās prioritātes. Pirmajā laikā izdevumu līmenis pieaugs, sakarā ar paplašināšanos, bet šī laikposma beigās tas pietuvināsies sākotnējam līmenim. Likmes būs zemākas par pašreizējiem griestiem, kas ir 1,24 % no nacionālajiem bruto ieņēmumiem.

| 2.15. | Eiropas Komisija piedāvā nākotnē ieplānot vispārēja koriģēšanas mehānisma ieviešanu, kas veidotos kā transparents un objektīvs izlīdzināšanas instruments kādas dalībvalsts budžeta noslogojumam attiecībā uz tās relatīvo labklājību. |
| --- | --- |

2.15.

Eiropas Komisija piedāvā nākotnē ieplānot vispārēja koriģēšanas mehānisma ieviešanu, kas veidotos kā transparents un objektīvs izlīdzināšanas instruments kādas dalībvalsts budžeta noslogojumam attiecībā uz tās relatīvo labklājību.

| 2.16. | Vēl 2004. gada laikā Eiropas Komisija izstrādās pielāgotus likumdošanas priekšlikumus, kā arī konkrētu laika ietvaru attiecīgo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

2.16.

Vēl 2004. gada laikā Eiropas Komisija izstrādās pielāgotus likumdošanas priekšlikumus, kā arī konkrētu laika ietvaru attiecīgo mērķu sasniegšanai.

3.   Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas komentāri par Eiropas Komisijas priekšlikumu tekstu.

| 3.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka, vispārīgi ņemot, Eiropas Komisijas ziņojuma dokuments ir pozitīvs. Ja iedziļinās detaļās, tad, runājot par visu tekstu kopumā, var teikt, ka tas ir:






  — | loģisks, atsevišķās daļas ir konsekventi savienotas un veido viendabīgu kopumu, bez pretrunām, neatbilstības un izlaidumiem, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka, vispārīgi ņemot, Eiropas Komisijas ziņojuma dokuments ir pozitīvs. Ja iedziļinās detaļās, tad, runājot par visu tekstu kopumā, var teikt, ka tas ir:

—

loģisks, atsevišķās daļas ir konsekventi savienotas un veido viendabīgu kopumu, bez pretrunām, neatbilstības un izlaidumiem,

| — | teksts ar kārtīgu un vizionāru pamatu; tas plaši, visaptveroši un vizionārā veidā nosprauž mērķu pamatu, kas leģitimē centienus pēc kopējas nākotnes, |
| --- | --- |

—

teksts ar kārtīgu un vizionāru pamatu; tas plaši, visaptveroši un vizionārā veidā nosprauž mērķu pamatu, kas leģitimē centienus pēc kopējas nākotnes,

| — | teksts ar skaidrām un loģiskām politiskās prakses iespējām un prioritātēm: tiek ierosinātas darbības un uz politiskajiem mērķiem vērstu pasākumu veikšana, |
| --- | --- |

—

teksts ar skaidrām un loģiskām politiskās prakses iespējām un prioritātēm: tiek ierosinātas darbības un uz politiskajiem mērķiem vērstu pasākumu veikšana,

| — | sabalansēts: neizvairoties no zināmiem kompromisiem vai dažādu jaunu līdzsvara punktu un citu kombināciju veidošanas, tajā meklēts veids, kā piesaistīt resursus, kas nepieciešami attiecīgo mērķu īstenošanai, ar specifiskas politikas prakses palīdzību. |
| --- | --- |

—

sabalansēts: neizvairoties no zināmiem kompromisiem vai dažādu jaunu līdzsvara punktu un citu kombināciju veidošanas, tajā meklēts veids, kā piesaistīt resursus, kas nepieciešami attiecīgo mērķu īstenošanai, ar specifiskas politikas prakses palīdzību.

| 3.2. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja dod pozitīvu, pat ļoti pozitīvu spriedumu par tekstā izklāstītajām izvēles iespējām un specifiskajām koncepcijām un pilnībā atbalsta tās. Precīzāk runājot, runa ir par sekojošiem elementiem: |
| --- | --- |

3.2.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja dod pozitīvu, pat ļoti pozitīvu spriedumu par tekstā izklāstītajām izvēles iespējām un specifiskajām koncepcijām un pilnībā atbalsta tās. Precīzāk runājot, runa ir par sekojošiem elementiem:

| 3.2.1. | Ilgtermiņa attīstības jēdziens un tā saturs, kā arī ekonomisko, sociālo un vides elementu kombinācija. |
| --- | --- |

3.2.1.

Ilgtermiņa attīstības jēdziens un tā saturs, kā arī ekonomisko, sociālo un vides elementu kombinācija.

| 3.2. | EESK pievienojas Eiropas Komisijas viedoklim par to, ka ilgtermiņa attīstības koncepts ir komplekss un ka tas ietver:






  — | Eiropas Savienības dabas resursu aizsardzību (vides dimensija), |
| --- | --- | --- |

3.2.

EESK pievienojas Eiropas Komisijas viedoklim par to, ka ilgtermiņa attīstības koncepts ir komplekss un ka tas ietver:

—

Eiropas Savienības dabas resursu aizsardzību (vides dimensija),

| — | labvēlīgu apstākļu radīšanu:






  1) | konkurētspējas pieaugumam (ekonomiska – kvantitatīva sastāvdaļa), kā arī |
| --- | --- | --- |

—

labvēlīgu apstākļu radīšanu:

1)

konkurētspējas pieaugumam (ekonomiska – kvantitatīva sastāvdaļa), kā arī

| 2) | solidaritātes palielināšanai (sociāla – kvalitatīva sastāvdaļa), īpašu uzmanību pievēršot tiem pilsoņiem, kuriem draud izslēgšana no sabiedrības visu Eiropas pilsoņu lielākas labklājības un drošības nodrošināšanai. |
| --- | --- |

2)

solidaritātes palielināšanai (sociāla – kvalitatīva sastāvdaļa), īpašu uzmanību pievēršot tiem pilsoņiem, kuriem draud izslēgšana no sabiedrības visu Eiropas pilsoņu lielākas labklājības un drošības nodrošināšanai.

| 3.2.1.2 | Patiesībā ilgtermiņa attīstības jēdziens neaprobežojas tikai ar ekonomiskās izaugsmes kvantitātes rādītājiem, bet ietver arī kvalitatīvos (sociālos, vides) elementus. |
| --- | --- |

3.2.1.2

Patiesībā ilgtermiņa attīstības jēdziens neaprobežojas tikai ar ekonomiskās izaugsmes kvantitātes rādītājiem, bet ietver arī kvalitatīvos (sociālos, vides) elementus.

| 3.2.1.3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nosoda neskaidrību, kāda radusies citos tekstos, starp jēdzieniem “ilgtspējīgs ekonomiskais pieaugums ” un “ilgtspējīga attīstība”. Savā atzinumā par Eiropas Savienības stratēģijas ilgtspējīgas attīstības atbalstam novērtējumu (3), tā atklāj, ka Eiropas Savienības finanšu perspektīvas laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam varētu būt laba izdevība, lai dotu izšķirošo stimulu ilgtspējīgai attīstībai. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja turklāt konstatējusi, ka nepietiek ar spēkā esošo politiku turpināšanu, kas atzītas par problemātiskām ilgtspējīgai attīstībai un tās ierakstīšanai budžeta līnijā “Ilgtspējīgs pieaugums”. Komiteja uzsver, ka “ilgtspējīgs pieaugums” un “ilgtspējīga attīstība” ir divi dažādi koncepti, kas var nonākt pretrunās. |
| --- | --- |

3.2.1.3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nosoda neskaidrību, kāda radusies citos tekstos, starp jēdzieniem “ilgtspējīgs ekonomiskais pieaugums ” un “ilgtspējīga attīstība”. Savā atzinumā par Eiropas Savienības stratēģijas ilgtspējīgas attīstības atbalstam novērtējumu (3), tā atklāj, ka Eiropas Savienības finanšu perspektīvas laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam varētu būt laba izdevība, lai dotu izšķirošo stimulu ilgtspējīgai attīstībai. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja turklāt konstatējusi, ka nepietiek ar spēkā esošo politiku turpināšanu, kas atzītas par problemātiskām ilgtspējīgai attīstībai un tās ierakstīšanai budžeta līnijā “Ilgtspējīgs pieaugums”. Komiteja uzsver, ka “ilgtspējīgs pieaugums” un “ilgtspējīga attīstība” ir divi dažādi koncepti, kas var nonākt pretrunās.

| 3.2.1.4 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja vēlreiz atgādina, ka, lai īstenotu ilgtspējīgu attīstību, ir nepieciešams nekavējoties nodot tās rīcībā finanšu resursus, kas būtu daudz nozīmīgāki par tiem, kādi tai piešķirti patlaban, vai ir paredzēti budžeta perspektīvās 2007.-2013. gadam. Citiem vārdiem sakot, ņemot vērā ekonomisko līdzekļu nepietiekamību un to, ka vide ir publisks, kolektīvs īpašums, kas nepazīst robežas, un ir ilgtspējīgas attīstības stratēģijas galvenā sastāvdaļa, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzdod jautājumu, kādi norādījumi tiks doti par pienākošos investīciju izslēgšanu no budžeta deficīta aprēķina Stabilitātes un izaugsmes pakta ietvaros (4). |
| --- | --- |

3.2.1.4

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja vēlreiz atgādina, ka, lai īstenotu ilgtspējīgu attīstību, ir nepieciešams nekavējoties nodot tās rīcībā finanšu resursus, kas būtu daudz nozīmīgāki par tiem, kādi tai piešķirti patlaban, vai ir paredzēti budžeta perspektīvās 2007.-2013. gadam. Citiem vārdiem sakot, ņemot vērā ekonomisko līdzekļu nepietiekamību un to, ka vide ir publisks, kolektīvs īpašums, kas nepazīst robežas, un ir ilgtspējīgas attīstības stratēģijas galvenā sastāvdaļa, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzdod jautājumu, kādi norādījumi tiks doti par pienākošos investīciju izslēgšanu no budžeta deficīta aprēķina Stabilitātes un izaugsmes pakta ietvaros (4).

| 3.2.1.5 | Eiropa var ieņemt nozīmīgu vietu pasaules ekonomikā un iespaidot tās virzību uz daudz lielākas vietas ierādīšanu ilgtspējīgai attīstībai. Finanšu resursi, kādi tam paredzēti, nav pietiekami, lai to paveiktu. Eiropas Savienībai ir jārunā vienā balsī. Dalībvalstis, lai kāds būtu to lielums vai nozīmība, vairs nevar novirzīties no attīstības kursa globālā līmenī. Dalībvalstu centienu koordinēšana, lai sasniegtu kopīgos mērķus Eiropas Savienības ietvaros, ir tūlītēja nepieciešamība. |
| --- | --- |

3.2.1.5

Eiropa var ieņemt nozīmīgu vietu pasaules ekonomikā un iespaidot tās virzību uz daudz lielākas vietas ierādīšanu ilgtspējīgai attīstībai. Finanšu resursi, kādi tam paredzēti, nav pietiekami, lai to paveiktu. Eiropas Savienībai ir jārunā vienā balsī. Dalībvalstis, lai kāds būtu to lielums vai nozīmība, vairs nevar novirzīties no attīstības kursa globālā līmenī. Dalībvalstu centienu koordinēšana, lai sasniegtu kopīgos mērķus Eiropas Savienības ietvaros, ir tūlītēja nepieciešamība.

| 3.2.2 | Sociālās kohēzijas ekonomiskā rentabilitāte un tās acīmredzamais konstatējums norāda uz tās sociālo iespaidu un atšķirību samazināšanos, tāpat arī kohēzijas process rada ekonomiskās izaugsmes, kā tādas, kvantitatīvu uzlabošanos. |
| --- | --- |

3.2.2

Sociālās kohēzijas ekonomiskā rentabilitāte un tās acīmredzamais konstatējums norāda uz tās sociālo iespaidu un atšķirību samazināšanos, tāpat arī kohēzijas process rada ekonomiskās izaugsmes, kā tādas, kvantitatīvu uzlabošanos.

| 3.3 | Programmas kopums ir vērsts uz šīs globālās politikas, kas balstīta uz ilgtspējīgas attīstības pamatkonceptu, redzējuma realizācijas iespēju meklēšanu un tuvināšanu, kāda noteikta tās ietvaros, kas sastāv no ekonomiskām, sociālām un vides dimensijām. |
| --- | --- |

3.3

Programmas kopums ir vērsts uz šīs globālās politikas, kas balstīta uz ilgtspējīgas attīstības pamatkonceptu, redzējuma realizācijas iespēju meklēšanu un tuvināšanu, kāda noteikta tās ietvaros, kas sastāv no ekonomiskām, sociālām un vides dimensijām.

| 3.4 | Saskaņots ar attiecīgajām trešā ziņojuma par ekonomisko un sociālo kohēziju analīzēm, Eiropas Komitejas izstrādātais teksts atklāj problemātiku un diskusiju tēmu, attiecībā uz starpreģionu sadarbības organizēšanu un procedūru, kas jāveic, lai to veicinātu. |
| --- | --- |

3.4

Saskaņots ar attiecīgajām trešā ziņojuma par ekonomisko un sociālo kohēziju analīzēm, Eiropas Komitejas izstrādātais teksts atklāj problemātiku un diskusiju tēmu, attiecībā uz starpreģionu sadarbības organizēšanu un procedūru, kas jāveic, lai to veicinātu.

| 3.4.1 | Tiek piedāvāts atcelt “programmu plānošanas pabalstus” kopienas atbalsta struktūrām, kā arī pašas šīs struktūras kā vadības līdzekļus, un aizvietot ar stratēģisku tekstu, kas būtu kohēzijas ekvivalents, saskaņots kopienas līmenī. |
| --- | --- |

3.4.1

Tiek piedāvāts atcelt “programmu plānošanas pabalstus” kopienas atbalsta struktūrām, kā arī pašas šīs struktūras kā vadības līdzekļus, un aizvietot ar stratēģisku tekstu, kas būtu kohēzijas ekvivalents, saskaņots kopienas līmenī.

| 3.4.2 | Tāpat, ņemot vērā neefektivitātes diagnozi, kas uzstādīta līdzšinējai praksei, ar 60 vai 70 prioritātēm vecajos tekstos, tiek piedāvāts salīdzināt trīs vai četras prioritātes, kas būtu specifiskas katrai valstij un kādu citu prioritāti, kas būtu kopīga visām valstīm, veicot administratīvo reformu. Lai labāk apzinātu dalībvalstu īpatnības, Eiropas Savienība varētu izvēlēties daudz elastīgākus un decentralizētākus kontroles veidus, pieprasot pilnīgu caurspīdīgumu un stingrību visā un visur. |
| --- | --- |

3.4.2

Tāpat, ņemot vērā neefektivitātes diagnozi, kas uzstādīta līdzšinējai praksei, ar 60 vai 70 prioritātēm vecajos tekstos, tiek piedāvāts salīdzināt trīs vai četras prioritātes, kas būtu specifiskas katrai valstij un kādu citu prioritāti, kas būtu kopīga visām valstīm, veicot administratīvo reformu. Lai labāk apzinātu dalībvalstu īpatnības, Eiropas Savienība varētu izvēlēties daudz elastīgākus un decentralizētākus kontroles veidus, pieprasot pilnīgu caurspīdīgumu un stingrību visā un visur.

| 3.4.3 | Liekas, ka piedāvājums mainīt ekonomiskās un finanšu vadības metodi radījis lielisku iespaidu: tā vietā, lai pārbaudītu projektu pēc projekta, tiks izteikts priekšlikums noslēgt iepriekšēju uzticības paktu, kurā būs noteikti visi attiecīgie likumi. Pēc šādas shēmas kontroles procedūrai vajadzētu tikt veiktai saskaņoti, kam piekrīt visas attiecīgās instances. |
| --- | --- |

3.4.3

Liekas, ka piedāvājums mainīt ekonomiskās un finanšu vadības metodi radījis lielisku iespaidu: tā vietā, lai pārbaudītu projektu pēc projekta, tiks izteikts priekšlikums noslēgt iepriekšēju uzticības paktu, kurā būs noteikti visi attiecīgie likumi. Pēc šādas shēmas kontroles procedūrai vajadzētu tikt veiktai saskaņoti, kam piekrīt visas attiecīgās instances.

| 3.4.4 | Turklāt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pauž satraukumu par plaisas padziļināšanos starp saistībām un maksājumiem. Ir pamats domāt, ka budžeta plānošanas perioda 2007-2013 beigās, šī starpība sasniegs 188 miljardus eiro, citiem vārdiem sakot, viena gada budžetu. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka no šī brīža ir nepieciešams mīkstināt budžeta perspektīvas, dodot iespēju par vienu gadu pagarināt maksājumu termiņu saistībām, kas apstiprinātas strukturālo fondu ietvaros (likuma n+2 nomaiņa ar likumu n+3), tādējādi būtu iespējams izmantot un ekspluatēt summas, kas kļūs pieejamas daudz objektīvākā veidā, nepakļaujoties laika spiedienam, un tas izrādīsies daudz saprātīgāk un efektīvāk. |
| --- | --- |

3.4.4

Turklāt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pauž satraukumu par plaisas padziļināšanos starp saistībām un maksājumiem. Ir pamats domāt, ka budžeta plānošanas perioda 2007-2013 beigās, šī starpība sasniegs 188 miljardus eiro, citiem vārdiem sakot, viena gada budžetu. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka no šī brīža ir nepieciešams mīkstināt budžeta perspektīvas, dodot iespēju par vienu gadu pagarināt maksājumu termiņu saistībām, kas apstiprinātas strukturālo fondu ietvaros (likuma n+2 nomaiņa ar likumu n+3), tādējādi būtu iespējams izmantot un ekspluatēt summas, kas kļūs pieejamas daudz objektīvākā veidā, nepakļaujoties laika spiedienam, un tas izrādīsies daudz saprātīgāk un efektīvāk.

| 3.5 | Debašu krustpunktā jābūt atzinumam, ka kopienas budžets un Eiropas Savienības ekonomiskie resursi ir tieši atkarīgi no dažādu Eiropas Savienības dalībvalstu ekonomiskās attīstības līmeņa un nacionālā iekšzemes kopprodukta. |
| --- | --- |

3.5

Debašu krustpunktā jābūt atzinumam, ka kopienas budžets un Eiropas Savienības ekonomiskie resursi ir tieši atkarīgi no dažādu Eiropas Savienības dalībvalstu ekonomiskās attīstības līmeņa un nacionālā iekšzemes kopprodukta.

| 3.5.1 | Rezultātā ar to ieguldījumu, ko kopienas budžets dod, lai veicinātu vienādu ekonomisko attīstību desmit jaunajās dalībvalstīs, tiek radīti apstākļi, kādi nepieciešami, lai nākotnē uzlabotu un paplašinātu personisko ieņēmumu aprēķinu bāzi. Patiesībā katras valsts spēju pastiprināšana un nacionālo iekšzemes kopproduktu uzlabošana turpmāk ļaus līdzīgi sadalīt kopienas budžetu, aprēķinot dalībvalstu ieguldījuma pieaugumu (aprēķins, sākot no viena procenta, uz palielinājuma bāzes). |
| --- | --- |

3.5.1

Rezultātā ar to ieguldījumu, ko kopienas budžets dod, lai veicinātu vienādu ekonomisko attīstību desmit jaunajās dalībvalstīs, tiek radīti apstākļi, kādi nepieciešami, lai nākotnē uzlabotu un paplašinātu personisko ieņēmumu aprēķinu bāzi. Patiesībā katras valsts spēju pastiprināšana un nacionālo iekšzemes kopproduktu uzlabošana turpmāk ļaus līdzīgi sadalīt kopienas budžetu, aprēķinot dalībvalstu ieguldījuma pieaugumu (aprēķins, sākot no viena procenta, uz palielinājuma bāzes).

| 3.5.2 | No otras puses, ir jāatzīmē, ka iekļaujot vienotajā Eiropas tirgū jauno dalībvalstu tirgus, tiks nodrošināta veco piecpadsmit Eiropas Savienības dalībvalstu pieauguma perspektīvu uzlabošanās. Protams, nebūs pārāk grūti izmērīt pieauguma palielināšanās apjomu, ko katra no piecpadsmit valstīm var iegūt no jauno dalībvalstu attīstības palielināšanās rezultātiem un no šo valstu tirgu integrēšanās Eiropas vienotajā tirgū. Lai kā arī būtu, šī pieauguma papildinājuma, kas sagaidāms piecpadsmit valstu Eiropas Savienībai, rezultāts būs vienlīdzīgs jauno resursu pieplūdums kopienas budžetā. |
| --- | --- |

3.5.2

No otras puses, ir jāatzīmē, ka iekļaujot vienotajā Eiropas tirgū jauno dalībvalstu tirgus, tiks nodrošināta veco piecpadsmit Eiropas Savienības dalībvalstu pieauguma perspektīvu uzlabošanās. Protams, nebūs pārāk grūti izmērīt pieauguma palielināšanās apjomu, ko katra no piecpadsmit valstīm var iegūt no jauno dalībvalstu attīstības palielināšanās rezultātiem un no šo valstu tirgu integrēšanās Eiropas vienotajā tirgū. Lai kā arī būtu, šī pieauguma papildinājuma, kas sagaidāms piecpadsmit valstu Eiropas Savienībai, rezultāts būs vienlīdzīgs jauno resursu pieplūdums kopienas budžetā.

| 3.5.3 | Bez tam EESK uzskata, ka, lai Eiropas Savienības līdzekļus izdalītu atbilstoši konverģences pamatmērķu sasniegšanai, tad priekšroka ir jādod jaunajam dalībvalstīm, kur atrodas vismazāk attīstītie reģioni un kur integrācijas process pilnība vēl nav pabeigts |
| --- | --- |

3.5.3

Bez tam EESK uzskata, ka, lai Eiropas Savienības līdzekļus izdalītu atbilstoši konverģences pamatmērķu sasniegšanai, tad priekšroka ir jādod jaunajam dalībvalstīm, kur atrodas vismazāk attīstītie reģioni un kur integrācijas process pilnība vēl nav pabeigts

| 3.5.4 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka nāksies ļoti uzmanīgi aplūkot ne vien Eiropas budžeta griestus, bet arī projekcijas, kas tos veido. Tie patiesībā balstās uz kopējo bruto ienākumu, valūtas paritāti starp eiro un dolāru, jēlnaftas cenu, utt. Tā visa rezultātā pastāv ļoti liela neziņa, un tas iespaidos globālos finanšu līdzekļus. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja iesaka Eiropas Komisijai izstrādāt alternatīvus scenārijus gan pesimistiskus, gan optimistiskus pieņēmumus, lai noteiktu iekšējo līmeni, pēc kura tiks izvērtēti gada budžeti laika posmam no 2007.-2013. gadam |
| --- | --- |

3.5.4

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka nāksies ļoti uzmanīgi aplūkot ne vien Eiropas budžeta griestus, bet arī projekcijas, kas tos veido. Tie patiesībā balstās uz kopējo bruto ienākumu, valūtas paritāti starp eiro un dolāru, jēlnaftas cenu, utt. Tā visa rezultātā pastāv ļoti liela neziņa, un tas iespaidos globālos finanšu līdzekļus. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja iesaka Eiropas Komisijai izstrādāt alternatīvus scenārijus gan pesimistiskus, gan optimistiskus pieņēmumus, lai noteiktu iekšējo līmeni, pēc kura tiks izvērtēti gada budžeti laika posmam no 2007.-2013. gadam

| 3.6 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka, lai izdotos atrisināt šo divu mainīgo lielumu, proti, ambiciozo politisko mērķu ekonomiskā novērtējuma (cenas) un pieejamo finanšu resursu (nepietiekamu), aplūkošanas jautājumu, ir jāpadomā, ar cik lieliem pieejamajiem līdzekļiem pietiks, lai sasniegtu šos mērķus. |
| --- | --- |

3.6

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka, lai izdotos atrisināt šo divu mainīgo lielumu, proti, ambiciozo politisko mērķu ekonomiskā novērtējuma (cenas) un pieejamo finanšu resursu (nepietiekamu), aplūkošanas jautājumu, ir jāpadomā, ar cik lieliem pieejamajiem līdzekļiem pietiks, lai sasniegtu šos mērķus.

| 3.7 | Šāda mēroga adaptācijas procesā, parādās sekojoša dilemma: vai, pazeminoties šim pielāgošanas spiedienam, būs labi saskatāmi politiskie mērķi un skatījums, ko tie pārstāv, lai tos novestu līdz pieejamo resursu līmenim, vai arī, gluži otrādi, vajadzēs palielināt līdzekļus līdz tādam apjomam, ka tie būs pietiekami, lai lielajiem mērķiem paredzētie līdzekļi paliktu neskarti? Šī dilemma var kļūt teorētiska, ja uz to raugās reālistiski un no efektivitātes viedokļa, pareizi saskaņojot pieejamos līdzekļus. |
| --- | --- |

3.7

Šāda mēroga adaptācijas procesā, parādās sekojoša dilemma: vai, pazeminoties šim pielāgošanas spiedienam, būs labi saskatāmi politiskie mērķi un skatījums, ko tie pārstāv, lai tos novestu līdz pieejamo resursu līmenim, vai arī, gluži otrādi, vajadzēs palielināt līdzekļus līdz tādam apjomam, ka tie būs pietiekami, lai lielajiem mērķiem paredzētie līdzekļi paliktu neskarti? Šī dilemma var kļūt teorētiska, ja uz to raugās reālistiski un no efektivitātes viedokļa, pareizi saskaņojot pieejamos līdzekļus.

| 3.8 | Tik lielā mērā, cik tie uzskatāmi par nepieciešamiem, lai veidotu kopīgo Eiropas nākotni, šķiet visai problemātiski “nolaist tiem cenu”, lai kādiem mērķiem tie arī būtu paredzēti. Šajā ziņā Eiropas Komisijas centienus no jauna definēt nepieciešamo līdzekļu sabalansēšanu nav viegli pieņemt, nedz arī tie ir skaidri saprotami, jo to acīmredzamais rezultāts būs Eiropas Komisijas politisko mērķu ietekmes potenciāla vājināšanās. |
| --- | --- |

3.8

Tik lielā mērā, cik tie uzskatāmi par nepieciešamiem, lai veidotu kopīgo Eiropas nākotni, šķiet visai problemātiski “nolaist tiem cenu”, lai kādiem mērķiem tie arī būtu paredzēti. Šajā ziņā Eiropas Komisijas centienus no jauna definēt nepieciešamo līdzekļu sabalansēšanu nav viegli pieņemt, nedz arī tie ir skaidri saprotami, jo to acīmredzamais rezultāts būs Eiropas Komisijas politisko mērķu ietekmes potenciāla vājināšanās.

4.   Aizstājoša pieeja attiecībā uz griestu noteikšanu hipotekārajiem kredītiem

| 4.1 | Kā izriet no ziņojuma teksta, Eiropas Komisija pirms vienprātīgas šī priekšlikuma pieņemšanas ir svārstījusies starp trim iespējamām izvēlēm attiecībā uz kopienas budžeta hipotekāro kredītu griestu noteikšanu, ņemot vērā nesenās izmaiņas, kas saistītas ar šo problēmu loku. |
| --- | --- |

4.1

Kā izriet no ziņojuma teksta, Eiropas Komisija pirms vienprātīgas šī priekšlikuma pieņemšanas ir svārstījusies starp trim iespējamām izvēlēm attiecībā uz kopienas budžeta hipotekāro kredītu griestu noteikšanu, ņemot vērā nesenās izmaiņas, kas saistītas ar šo problēmu loku.

| 4.2 | Pirmā iespēja ir tāda, ka griesti sastāda 1 % no nacionālajiem bruto ieņēmumiem, saskaņā ar dažu dalībvalstu izteikto vēlēšanos. Eiropas Komisija skaidri liek saprast, ka šāda procentu likme ir absolūti nepietiekama. |
| --- | --- |

4.2

Pirmā iespēja ir tāda, ka griesti sastāda 1 % no nacionālajiem bruto ieņēmumiem, saskaņā ar dažu dalībvalstu izteikto vēlēšanos. Eiropas Komisija skaidri liek saprast, ka šāda procentu likme ir absolūti nepietiekama.

| 4.3 | Otrā iespēja ir šīs likmes palielināšana līdz 1,30 % no nacionālajiem bruto ieņēmumiem. Eiropas Komisija uzskata, ka šis skaitlis, ja tas netiek pārspīlēts, ļautu labāk Eiropas Savienībai īstenot savu politisko mērķu kopumu. |
| --- | --- |

4.3

Otrā iespēja ir šīs likmes palielināšana līdz 1,30 % no nacionālajiem bruto ieņēmumiem. Eiropas Komisija uzskata, ka šis skaitlis, ja tas netiek pārspīlēts, ļautu labāk Eiropas Savienībai īstenot savu politisko mērķu kopumu.

| 4.4 | Trešā iespēja ir tāda, ka griestu līmenis tiek atstāts 1,24 % no nacionālajiem bruto ieņēmumiem, kas atbilst pašreizējam finansējumam. Tomēr Eiropas Komisija vēlas precizēt, ja šis skaitlis galu galā tiks noteikts, tad vajadzēs uzsākt Eiropas Savienības budžeta pārveidošanu, nosakot finansējuma robežas jaunajām prioritātēm. |
| --- | --- |

4.4

Trešā iespēja ir tāda, ka griestu līmenis tiek atstāts 1,24 % no nacionālajiem bruto ieņēmumiem, kas atbilst pašreizējam finansējumam. Tomēr Eiropas Komisija vēlas precizēt, ja šis skaitlis galu galā tiks noteikts, tad vajadzēs uzsākt Eiropas Savienības budžeta pārveidošanu, nosakot finansējuma robežas jaunajām prioritātēm.

| 4.5 | Beigu beigās Eiropas Komisija izvēlējās trešo iespēju, kaut gan, kā var iedomāties, šī izvēle radīs sekojošus rezultātus: |
| --- | --- |

4.5

Beigu beigās Eiropas Komisija izvēlējās trešo iespēju, kaut gan, kā var iedomāties, šī izvēle radīs sekojošus rezultātus:

| 4.5.1 | Pirmkārt, pašreizējo budžeta ietvaru saglabāšana, kas izraisa jautājumu par to, vai beigās būs iespējams nodrošināt vienlīdzīgu uzturēšanu un finansiālu segumu jaunajām prioritātēm ar tiem pašiem budžeta ieņēmumiem, no kuriem līdz šim laikam tika finansēts tas pats prioritāšu skaits. Jāatzīmē, ka vairākumā no desmit jaunajām dalībvalstīm (vēlāk to būs divpadsmit) attīstības līmenis tiek raksturots kā atpalicis, pie tam ievērojami atpalicis, salīdzinājumā ar piecpadsmit valstu Eiropas Savienību, tātad šo valstu uzplaukuma nodrošināšanai finansēšana prasīs jaunus resursus un ievērojami lielākas summas. Šajā sakarā Eiropas Komisijas tekstā ir norādīts, ka “paplašinātajā Savienībā, vidējais iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju būs zemāks par 12 %, kā tas ir piecpadsmit valstu Eiropas Savienībā, turpretim atšķirības starp ienākumiem, kopumā ņemot, dubultosies”. |
| --- | --- |

4.5.1

Pirmkārt, pašreizējo budžeta ietvaru saglabāšana, kas izraisa jautājumu par to, vai beigās būs iespējams nodrošināt vienlīdzīgu uzturēšanu un finansiālu segumu jaunajām prioritātēm ar tiem pašiem budžeta ieņēmumiem, no kuriem līdz šim laikam tika finansēts tas pats prioritāšu skaits. Jāatzīmē, ka vairākumā no desmit jaunajām dalībvalstīm (vēlāk to būs divpadsmit) attīstības līmenis tiek raksturots kā atpalicis, pie tam ievērojami atpalicis, salīdzinājumā ar piecpadsmit valstu Eiropas Savienību, tātad šo valstu uzplaukuma nodrošināšanai finansēšana prasīs jaunus resursus un ievērojami lielākas summas. Šajā sakarā Eiropas Komisijas tekstā ir norādīts, ka “paplašinātajā Savienībā, vidējais iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju būs zemāks par 12 %, kā tas ir piecpadsmit valstu Eiropas Savienībā, turpretim atšķirības starp ienākumiem, kopumā ņemot, dubultosies”.

| 4.5.2 | Otrkārt, kopienas budžeta restrukturizācija un jaunais sabalansējums: šī jautājuma būtība ir uzzināt, vai pieprasītās reformas un jaunais kopienas budžeta sabalansējums nenovedīs pie politisko mērķu, kas nosprausti pat Eiropas Komisijas ziņojumā, “regresijas”, tādējādi izraisot mūsu kopīgās Eiropas nākotnes celtnes pamatu šķobīšanos. |
| --- | --- |

4.5.2

Otrkārt, kopienas budžeta restrukturizācija un jaunais sabalansējums: šī jautājuma būtība ir uzzināt, vai pieprasītās reformas un jaunais kopienas budžeta sabalansējums nenovedīs pie politisko mērķu, kas nosprausti pat Eiropas Komisijas ziņojumā, “regresijas”, tādējādi izraisot mūsu kopīgās Eiropas nākotnes celtnes pamatu šķobīšanos.

| 4.5.3 | Treškārt, kā Eiropas Savienība ar tik plaši federālu struktūru un funkcionēšanas veidu, kādu tā iegūs, pieņemot tās konstitucionālo hartu un tai stājoties spēkā, tieši subsidiaritātes izmaiņa, paplašināšanās un kopīgo Eiropas politiku pastiprināšanās ziņā, spēs sadalīt attiecīgos resursus, ko tā pieprasa. |
| --- | --- |

4.5.3

Treškārt, kā Eiropas Savienība ar tik plaši federālu struktūru un funkcionēšanas veidu, kādu tā iegūs, pieņemot tās konstitucionālo hartu un tai stājoties spēkā, tieši subsidiaritātes izmaiņa, paplašināšanās un kopīgo Eiropas politiku pastiprināšanās ziņā, spēs sadalīt attiecīgos resursus, ko tā pieprasa.

| 4.5.4 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja Eiropas Komisijas ziņojuma tekstā ir atzīmējusi un izcēlusi konkrētas vietas, lai pievērstu uzmanību iespējamām finansiālām nepilnībām, kādas varētu parādīties budžeta plānošanas no 2007.-2013. gadu gaitā, kas varētu izjaukt politiskās prognozes un nospraustie un ierosinātie projekti nevar tikt realizēti. |
| --- | --- |

4.5.4

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja Eiropas Komisijas ziņojuma tekstā ir atzīmējusi un izcēlusi konkrētas vietas, lai pievērstu uzmanību iespējamām finansiālām nepilnībām, kādas varētu parādīties budžeta plānošanas no 2007.-2013. gadu gaitā, kas varētu izjaukt politiskās prognozes un nospraustie un ierosinātie projekti nevar tikt realizēti.

| 4.5.5 | Patiešām, šajā demaršā, par kādu var nosaukt Eiropas Komisijas ziņojuma tekstu, viss ir saskaņots, izturēts un sabalansēts, nav aizmirsts uzsvērt, ka “ņemot vērā asimetrisko ietekmi, kāda būs paplašināšanai uz kopienas budžetu, pat vienkāršai ieguvumu aizsargāšanai būs nepieciešama finansiāla palīdzība” (ievads). Šī piezīme, kas formulēta izsmalcinātos terminos, neatstāj vietu šaubām par neiespējamību ne tikai bagātināt, bet gluži vienkārši saglabāt kopienas ieguvumus, gadījumā, ja resursi netiks palielināti. |
| --- | --- |

4.5.5

Patiešām, šajā demaršā, par kādu var nosaukt Eiropas Komisijas ziņojuma tekstu, viss ir saskaņots, izturēts un sabalansēts, nav aizmirsts uzsvērt, ka “ņemot vērā asimetrisko ietekmi, kāda būs paplašināšanai uz kopienas budžetu, pat vienkāršai ieguvumu aizsargāšanai būs nepieciešama finansiāla palīdzība” (ievads). Šī piezīme, kas formulēta izsmalcinātos terminos, neatstāj vietu šaubām par neiespējamību ne tikai bagātināt, bet gluži vienkārši saglabāt kopienas ieguvumus, gadījumā, ja resursi netiks palielināti.

| 4.5.6 | Vēl vairāk, Komisija pastiprina šo apgalvojumu, atsaucot atmiņā noturīgo starpības palielināšanos starp Eiropas Savienības politiskajām saistībām un tās nespēju šīs saistības izpildīt, kā arī vērtību mazināšanos, ko izraisījis politiskās gribas trūkums un resursu nepietiekamība, kas skar Eiropas Savienības spēju turēt savus solījumus daudzās jauno prioritāšu jomās (ievads). |
| --- | --- |

4.5.6

Vēl vairāk, Komisija pastiprina šo apgalvojumu, atsaucot atmiņā noturīgo starpības palielināšanos starp Eiropas Savienības politiskajām saistībām un tās nespēju šīs saistības izpildīt, kā arī vērtību mazināšanos, ko izraisījis politiskās gribas trūkums un resursu nepietiekamība, kas skar Eiropas Savienības spēju turēt savus solījumus daudzās jauno prioritāšu jomās (ievads).

| 4.5.7 | Starp citu, arī citās ziņojuma vietās ir atrodami līdzīgi mājieni. Tā, piemēram, 2. nodaļā atrodams izteikums, ka “plaisa starp to, ko Eiropas Savienība prasa, un resursiem, kas ir tās rīcībā, kļuvusi pārāk liela”, tūlīt pēc tam ir paziņots, ka “uzspiest savienībai veselu virkni mērķu, bet pēc tam noraidīt, to īstenošanai nepieciešamo, resursu pieprasījumu, novedīs pie pamatota pilsoņu nosodījuma un kritikas, jo viņi būs vīlušies savās pamatotajās cerībās”. |
| --- | --- |

4.5.7

Starp citu, arī citās ziņojuma vietās ir atrodami līdzīgi mājieni. Tā, piemēram, 2. nodaļā atrodams izteikums, ka “plaisa starp to, ko Eiropas Savienība prasa, un resursiem, kas ir tās rīcībā, kļuvusi pārāk liela”, tūlīt pēc tam ir paziņots, ka “uzspiest savienībai veselu virkni mērķu, bet pēc tam noraidīt, to īstenošanai nepieciešamo, resursu pieprasījumu, novedīs pie pamatota pilsoņu nosodījuma un kritikas, jo viņi būs vīlušies savās pamatotajās cerībās”.

| 4.5.8 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka šī Eiropas Komisijas izteiktā piezīme ir atbilstoša tad, ja tā liek pievērst uzmanību tam, ka “visas dalībvalstis būs zaudētājas”, ja netiks panākta vienošanās par Eiropas projektu mērķiem un, ja šo mērķu konkretizēšanai nepieciešamie fondi netiktu atbrīvoti. |
| --- | --- |

4.5.8

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka šī Eiropas Komisijas izteiktā piezīme ir atbilstoša tad, ja tā liek pievērst uzmanību tam, ka “visas dalībvalstis būs zaudētājas”, ja netiks panākta vienošanās par Eiropas projektu mērķiem un, ja šo mērķu konkretizēšanai nepieciešamie fondi netiktu atbrīvoti.

| 4.5.9 | Lai iepriekšminētos mērķus novērtētu, vajadzēs arī ņemt vērā konstatējumu, ka pievienojot Eiropas attīstības fonda līdzekļus kopienas budžetam visa plānošanas perioda 2007.-2013. gada garumā, budžets nepaliks savā pašreizējā līmenī, bet īstenībā piedzīvos samazināšanos. |
| --- | --- |

4.5.9

Lai iepriekšminētos mērķus novērtētu, vajadzēs arī ņemt vērā konstatējumu, ka pievienojot Eiropas attīstības fonda līdzekļus kopienas budžetam visa plānošanas perioda 2007.-2013. gada garumā, budžets nepaliks savā pašreizējā līmenī, bet īstenībā piedzīvos samazināšanos.

| 4.5.10 | Plānošanas periodā laikā no 2007. līdz 2013. gadam kopīgās Eiropas politikas būtu jānostiprina, vienlaicīgi, proporcionāli ierobežojot dalībvalstu politikas. Šī attīstība var tikt attaisnota ar to, ka Eiropas Savienība nevar tikt pārveidota par vienkāršu nacionālo politiku vadītāju. Kopīgās intereses pieprasa, lai tiktu izstrādātas un īstenotas kopējas Eiropas politikas. |
| --- | --- |

4.5.10

Plānošanas periodā laikā no 2007. līdz 2013. gadam kopīgās Eiropas politikas būtu jānostiprina, vienlaicīgi, proporcionāli ierobežojot dalībvalstu politikas. Šī attīstība var tikt attaisnota ar to, ka Eiropas Savienība nevar tikt pārveidota par vienkāršu nacionālo politiku vadītāju. Kopīgās intereses pieprasa, lai tiktu izstrādātas un īstenotas kopējas Eiropas politikas.

| 4.5.11 | Tomēr Eiropas Savienības pievienotās vērtības palielināšanu nevar atstāt nacionālo politiku ziņā. Eiropas Komisija bez aplinkiem paskaidro, ka, lai tās palielināšana būtu efektīva, ir nepieciešamas lielas kritiskās masas pārnacionālā līmenī, un ka šī efektivitāte vislabāk ir sasniedzama tikai ar kopīgo politiku palīdzību (franču teksta 5. lappuse). |
| --- | --- |

4.5.11

Tomēr Eiropas Savienības pievienotās vērtības palielināšanu nevar atstāt nacionālo politiku ziņā. Eiropas Komisija bez aplinkiem paskaidro, ka, lai tās palielināšana būtu efektīva, ir nepieciešamas lielas kritiskās masas pārnacionālā līmenī, un ka šī efektivitāte vislabāk ir sasniedzama tikai ar kopīgo politiku palīdzību (franču teksta 5. lappuse).

| 4.5.12 | Rezultātā ir maldīgi uzskatīt šo jautājumu par vienkāršu līdzekļu pārdalīšanas problēmu starp dalībvalstīm. Gluži otrādi, šis jautājums ir jādefinē kā kopīgo Eiropas politiku ietekmes optimalizācija, kuras mērķis ir vēl vairāk palielināt kopienas fondu pievienoto vērtību, kāda ir to rīcībā (franču teksta 5. lappuse). |
| --- | --- |

4.5.12

Rezultātā ir maldīgi uzskatīt šo jautājumu par vienkāršu līdzekļu pārdalīšanas problēmu starp dalībvalstīm. Gluži otrādi, šis jautājums ir jādefinē kā kopīgo Eiropas politiku ietekmes optimalizācija, kuras mērķis ir vēl vairāk palielināt kopienas fondu pievienoto vērtību, kāda ir to rīcībā (franču teksta 5. lappuse).

| 4.5.13 | Citiem vārdiem sakot, Eiropas Komisija, uzskaitot pozitīvos jautājumus, kurus tā risina, izceļ ietekmi, kāda ir kopienas operācijām un pienācīgas Eiropas pievienotās vērtības radīšanai katram eiro, kas ieskaitīts Eiropas Savienības budžetā. |
| --- | --- |

4.5.13

Citiem vārdiem sakot, Eiropas Komisija, uzskaitot pozitīvos jautājumus, kurus tā risina, izceļ ietekmi, kāda ir kopienas operācijām un pienācīgas Eiropas pievienotās vērtības radīšanai katram eiro, kas ieskaitīts Eiropas Savienības budžetā.

| 4.5.14 | Šāda veida atsauces ir atrodamas arī nākamajās Eiropas Komisijas ziņojuma teksta lappusēs:






  — | ievadā tiek apgalvots, ka “vajag padarīt sabiedriskos izdevumus tik rentablus, cik vien iespējams, un izdarīt tā, lai nacionālo un kopienas akciju kombinācija dotu pievienoto vērtību, kas būtu lielāka par katras puses ieguldījumu summu”, |
| --- | --- | --- |

4.5.14

Šāda veida atsauces ir atrodamas arī nākamajās Eiropas Komisijas ziņojuma teksta lappusēs:

—

ievadā tiek apgalvots, ka “vajag padarīt sabiedriskos izdevumus tik rentablus, cik vien iespējams, un izdarīt tā, lai nacionālo un kopienas akciju kombinācija dotu pievienoto vērtību, kas būtu lielāka par katras puses ieguldījumu summu”,

| — | nodaļā I.A.1, e) paragrāfā, kurā tiek analizēta Kopienas politiku darbība, saskatot tajā šo politiku īstenošanas katalizatoru, dalībvalstu sociālās politikas darba plānu, kas ir Lisabonas stratēģijas sastāvdaļa, |
| --- | --- |

—

nodaļā I.A.1, e) paragrāfā, kurā tiek analizēta Kopienas politiku darbība, saskatot tajā šo politiku īstenošanas katalizatoru, dalībvalstu sociālās politikas darba plānu, kas ir Lisabonas stratēģijas sastāvdaļa,

| — | nodaļā I.A.2, kurā izpētīta politiskās kohēzijas pievienotā vērtība, |
| --- | --- |

—

nodaļā I.A.2, kurā izpētīta politiskās kohēzijas pievienotā vērtība,

| — | nodaļā I.A.3, kurā uzsvērta līdzdalība kopīgās lauksaimniecības politikas pievienotās vērtības aspektā, |
| --- | --- |

—

nodaļā I.A.3, kurā uzsvērta līdzdalība kopīgās lauksaimniecības politikas pievienotās vērtības aspektā,

| — | nodaļā I.C., kurā tiek apgalvots, ka “konsekventas ārējās attiecības ļaus (Eiropas Savienībai) palielināt savu ietekmi daudz tālāk nekā to spētu katra dalībvalsts atsevišķi, kaut arī nostāja būtu tāda pati”, |
| --- | --- |

—

nodaļā I.C., kurā tiek apgalvots, ka “konsekventas ārējās attiecības ļaus (Eiropas Savienībai) palielināt savu ietekmi daudz tālāk nekā to spētu katra dalībvalsts atsevišķi, kaut arī nostāja būtu tāda pati”,

| — | nodaļā I.C.2, konstatēts, ka “vienoti līdzdarbojoties daudzpusīgajās ekonomikas vadības organizācijās, tādās kā Pasaules banka, Starptautiskais valūtas fonds, Apvienoto Nāciju ekonomiskās institūcijas: katra iztērētā eiro vērtība šajā jaunajā kontekstā jūtami pieaugs”, |
| --- | --- |

—

nodaļā I.C.2, konstatēts, ka “vienoti līdzdarbojoties daudzpusīgajās ekonomikas vadības organizācijās, tādās kā Pasaules banka, Starptautiskais valūtas fonds, Apvienoto Nāciju ekonomiskās institūcijas: katra iztērētā eiro vērtība šajā jaunajā kontekstā jūtami pieaugs”,

| — | nodaļā I.C.3, kurā analizēta tās palīdzības pievienotā vērtība, ko Eiropas Savienība sniedz trešajām valstīm (salīdzināts ar Eiropas kopīgajiem pasākumiem krīžu mazināšanā ārpus tās teritorijas), |
| --- | --- |

—

nodaļā I.C.3, kurā analizēta tās palīdzības pievienotā vērtība, ko Eiropas Savienība sniedz trešajām valstīm (salīdzināts ar Eiropas kopīgajiem pasākumiem krīžu mazināšanā ārpus tās teritorijas),

| — | nodaļā III.B, ir iztirzāts jautājums par pievienoto vērtību, kas radusies no jaunu kaimiņattiecību veidošanas un darbības jaunā instrumenta. |
| --- | --- |

—

nodaļā III.B, ir iztirzāts jautājums par pievienoto vērtību, kas radusies no jaunu kaimiņattiecību veidošanas un darbības jaunā instrumenta.

| 4.5.15 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata par lietderīgu piebilst, ka ir absurdi izvirzīt Eiropai vēl lielākas ambīcijas, samazinot tās rīcībā esošos līdzekļus. Citiem vārdiem sakot, iekšējo resursu ierobežošana līdz 1 % no nacionālajiem bruto ieņēmumiem galu galā piespiedīs ķerties pie strukturālajām politikām un kohēzijai paredzēto dotāciju apgriešanas, jo vairāk tāpēc, ka, ņemot vērā kopīgās lauksaimniecības politikas finansējuma ietvarus, kas sniedzas līdz 2013. gadam, visi turpmākie līdzekļu samazinājumi, kurus uzspiedīs kopienas budžeta samazinājums, skars šo kohēzijas akciju ar drastisku rezonansi attiecībā uz izaicinājumiem un vajadzībām, kādus radījusi Eiropas Savienības paplašināšanās. Turklāt, šādi attīstoties, jebkurai iniciatīvai vai stimulēšanai attīstības sakarā nebūs nekāda satura un vērtības. |
| --- | --- |

4.5.15

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata par lietderīgu piebilst, ka ir absurdi izvirzīt Eiropai vēl lielākas ambīcijas, samazinot tās rīcībā esošos līdzekļus. Citiem vārdiem sakot, iekšējo resursu ierobežošana līdz 1 % no nacionālajiem bruto ieņēmumiem galu galā piespiedīs ķerties pie strukturālajām politikām un kohēzijai paredzēto dotāciju apgriešanas, jo vairāk tāpēc, ka, ņemot vērā kopīgās lauksaimniecības politikas finansējuma ietvarus, kas sniedzas līdz 2013. gadam, visi turpmākie līdzekļu samazinājumi, kurus uzspiedīs kopienas budžeta samazinājums, skars šo kohēzijas akciju ar drastisku rezonansi attiecībā uz izaicinājumiem un vajadzībām, kādus radījusi Eiropas Savienības paplašināšanās. Turklāt, šādi attīstoties, jebkurai iniciatīvai vai stimulēšanai attīstības sakarā nebūs nekāda satura un vērtības.

| 4.5.16 | Balstoties uz saviem novērojumiem, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka ir nepieciešams pārvarēt Eiropas Komisijas iebildumus un izvēlēties kopienas budžeta iekšējo resursu pieaugumu jaunajam budžeta plānošanas periodam 2007.-2013. gadam, ārpus spēkā esošā budžeta ietvariem, nosakot maksimālo summu 1.30 % no nacionālajiem bruto ieņēmumiem vienlaicīgi nodrošinot, ka aptuvenie, ikgadējie griesti pārāk daudz nemainās. |
| --- | --- |

4.5.16

Balstoties uz saviem novērojumiem, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka ir nepieciešams pārvarēt Eiropas Komisijas iebildumus un izvēlēties kopienas budžeta iekšējo resursu pieaugumu jaunajam budžeta plānošanas periodam 2007.-2013. gadam, ārpus spēkā esošā budžeta ietvariem, nosakot maksimālo summu 1.30 % no nacionālajiem bruto ieņēmumiem vienlaicīgi nodrošinot, ka aptuvenie, ikgadējie griesti pārāk daudz nemainās.

| 4.5.17 | Šo viedokli vēl vairāk nostiprina konstatējums, ka, attiecībā uz to valstu ekonomiku, kuras vairo kopienas budžeta tīros ienākumus, viena resursu daļa tajās atgriežas ar strukturālo fondu palīdzību, pateicoties eksportam. Šie jautājumi jau ir pētīti piecpadsmit valstu Eiropas Savienības līmenī, un tiek gaidīts, ka šī sistēma tāpat turpinās darboties arī 25 dalībvalstu savienībā. Rezultātā ievērojama daļa no fondiem, kas tiks atbrīvoti desmit jauno dalībvalstu attīstībai, atgriezīsies tajās valstīs, kuras uzrādīs tīros maksājumus kopienas budžetā (tehnoloģisko vai elektronisko iekārtu tirgus, īpašu pakalpojumu sniegšana, prasmes nodošana, utt.). Šādu lietas aspektu nedrīkst ignorēt jaunā kopienas budžeta izstrādāšanas perspektīvā. Jāatzīmē arī, ka ziņojuma tekstā Eiropas Komisija nekavējas precīzi atsaukties uz šo jautājumu, liekot saprast, ka, vienādi piemērojot iekšējā tirgus noteikumus kopējā tirgū, var iegūt izmērāmu pievienoto vērtību, pateicoties starpkopienu sakariem mazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu starpā, un ar pārējo Eiropas Savienību, Šī iekšējā transakciju uzplaukuma pamatā ir tas, ka “gandrīz ceturtā daļa izdevumu, kas maksāti par programmām šajās nozarēs, tiek atdoti atpakaļ pārējai Eiropas Savienībai pieaugošā eksporta veidā”. |
| --- | --- |

4.5.17

Šo viedokli vēl vairāk nostiprina konstatējums, ka, attiecībā uz to valstu ekonomiku, kuras vairo kopienas budžeta tīros ienākumus, viena resursu daļa tajās atgriežas ar strukturālo fondu palīdzību, pateicoties eksportam. Šie jautājumi jau ir pētīti piecpadsmit valstu Eiropas Savienības līmenī, un tiek gaidīts, ka šī sistēma tāpat turpinās darboties arī 25 dalībvalstu savienībā. Rezultātā ievērojama daļa no fondiem, kas tiks atbrīvoti desmit jauno dalībvalstu attīstībai, atgriezīsies tajās valstīs, kuras uzrādīs tīros maksājumus kopienas budžetā (tehnoloģisko vai elektronisko iekārtu tirgus, īpašu pakalpojumu sniegšana, prasmes nodošana, utt.). Šādu lietas aspektu nedrīkst ignorēt jaunā kopienas budžeta izstrādāšanas perspektīvā. Jāatzīmē arī, ka ziņojuma tekstā Eiropas Komisija nekavējas precīzi atsaukties uz šo jautājumu, liekot saprast, ka, vienādi piemērojot iekšējā tirgus noteikumus kopējā tirgū, var iegūt izmērāmu pievienoto vērtību, pateicoties starpkopienu sakariem mazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu starpā, un ar pārējo Eiropas Savienību, Šī iekšējā transakciju uzplaukuma pamatā ir tas, ka “gandrīz ceturtā daļa izdevumu, kas maksāti par programmām šajās nozarēs, tiek atdoti atpakaļ pārējai Eiropas Savienībai pieaugošā eksporta veidā”.

| 4.6 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pilnībā rēķinās ar Eiropas Komisijas novērojumiem par Eiropas pilsoņa pirktspējas kvalitātes palielināšanās sekām. Patiešām, priekšrocībām, kas ar to saistītas, nevajadzētu aprobežoties tikai ar tirgus, tiesiskuma un drošības brīvību, bet tieši tāpat būtu jānodrošina, lai pamatpakalpojumi būtu pieejami visam pilsoņu kopumam. Komisija pamatoti atzīmē, ka “neierobežotajiem Eiropas labumiem” ir jābūt “taisnīgi izmantojamiem un pieejamiem”. Eiropas Savienībai jāapvieno dalībvalstu pūles šajā sakarā, taču tas maksā naudu. |
| --- | --- |

4.6

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pilnībā rēķinās ar Eiropas Komisijas novērojumiem par Eiropas pilsoņa pirktspējas kvalitātes palielināšanās sekām. Patiešām, priekšrocībām, kas ar to saistītas, nevajadzētu aprobežoties tikai ar tirgus, tiesiskuma un drošības brīvību, bet tieši tāpat būtu jānodrošina, lai pamatpakalpojumi būtu pieejami visam pilsoņu kopumam. Komisija pamatoti atzīmē, ka “neierobežotajiem Eiropas labumiem” ir jābūt “taisnīgi izmantojamiem un pieejamiem”. Eiropas Savienībai jāapvieno dalībvalstu pūles šajā sakarā, taču tas maksā naudu.

| 4.7 | Tāpat arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atbalsta Komisijas analīzi, saskaņā ar kuru, ir nepieciešams izmantot ekspluatācijā ne tikai līdzekļus, bet arī resursus, lai Eiropa varētu spēlēt vadošo lomu (palīdzība attīstībai, komerciālā politika, ārpolitika, citu politiku iekšējie sektori, utt.). (Skatīt franču teksta 6. lappusi). |
| --- | --- |

4.7

Tāpat arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atbalsta Komisijas analīzi, saskaņā ar kuru, ir nepieciešams izmantot ekspluatācijā ne tikai līdzekļus, bet arī resursus, lai Eiropa varētu spēlēt vadošo lomu (palīdzība attīstībai, komerciālā politika, ārpolitika, citu politiku iekšējie sektori, utt.). (Skatīt franču teksta 6. lappusi).

| 4.7.1 | Turklāt, ja pamatojas uz Eiropas Savienības konstitucionālo hartu, kas patlaban atrodas pieņemšanas stadijā, Eiropas pilsoņa aizsardzība, kuru Eiropas Savienība uzņēmusies nodrošināt, neaprobežojas tikai ar vienkāršu šīs nepieciešamības atzīšanu, bet paredz arī attiecīgu juridisku atbildību tās nodrošināšanai, un rezultātā, uzliek saistības un pienākumus zaudējumu atlīdzināšanai (piemēram, cilvēkiem, kuri cietuši terora aktos vai dabas katastrofās). |
| --- | --- |

4.7.1

Turklāt, ja pamatojas uz Eiropas Savienības konstitucionālo hartu, kas patlaban atrodas pieņemšanas stadijā, Eiropas pilsoņa aizsardzība, kuru Eiropas Savienība uzņēmusies nodrošināt, neaprobežojas tikai ar vienkāršu šīs nepieciešamības atzīšanu, bet paredz arī attiecīgu juridisku atbildību tās nodrošināšanai, un rezultātā, uzliek saistības un pienākumus zaudējumu atlīdzināšanai (piemēram, cilvēkiem, kuri cietuši terora aktos vai dabas katastrofās).

| 4.8 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja priecājas par pieaugumu, kāds reģistrēts dažos budžeta posteņos, tomēr jāpievērš uzmanība tam, ka procentuāli šai attīstībai ir visai relatīvs raksturs. Tādējādi resursu palielināšanās par 162 %, kā tas ir paredzēts septiņu gadu ciklam 2007-2013, nodaļā “pilsonība, brīvība, drošība un taisnīgums” attiecas tikai uz 2 239 miljoniem eiro. Tajā pašā laikā izdevumi lauksaimniecības vajadzībām samazinās par 3 %, proti, 1 442 miljoniem eiro. Perioda beigās šo divu posteņu izdevumi attiecīgi sastādīs 2 % un 26 % no budžeta.. Attiecībā uz lauksaimniecībai paredzēto līdzekļu daļu, jāņem vērā, ka Eiropas Savienības paplašināšanās un tālākas kopējās tirgus organizācijas reformas veido jaunu, nozīmīgu kopējās lauksaimniecības politikas izaicinājumu. |
| --- | --- |

4.8

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja priecājas par pieaugumu, kāds reģistrēts dažos budžeta posteņos, tomēr jāpievērš uzmanība tam, ka procentuāli šai attīstībai ir visai relatīvs raksturs. Tādējādi resursu palielināšanās par 162 %, kā tas ir paredzēts septiņu gadu ciklam 2007-2013, nodaļā “pilsonība, brīvība, drošība un taisnīgums” attiecas tikai uz 2 239 miljoniem eiro. Tajā pašā laikā izdevumi lauksaimniecības vajadzībām samazinās par 3 %, proti, 1 442 miljoniem eiro. Perioda beigās šo divu posteņu izdevumi attiecīgi sastādīs 2 % un 26 % no budžeta.. Attiecībā uz lauksaimniecībai paredzēto līdzekļu daļu, jāņem vērā, ka Eiropas Savienības paplašināšanās un tālākas kopējās tirgus organizācijas reformas veido jaunu, nozīmīgu kopējās lauksaimniecības politikas izaicinājumu.

5.   Īpaši novērojumi

| 5.1 | Nedz Komisijas ziņojuma tekstā, nedz trešajā ziņojumā par ekonomisko un sociālo kohēziju, nav pievērsta uzmanība jautājumam par vadības veidu, kas, cik var spiest, iespaidos kopienas budžetu, proti, desmit jauno dalībvalstu strādnieku iesaistīšanās pašreizējo piecpadsmit dalībvalstu darba tirgū, un tā pārejas perioda noteikšana šīm jaunajām dalībvalstīm, divu, piecu vai septiņu gadu garumā. Šajā jomā nākas uzdot jautājumu par to, cik lielā mērā darba ierobežojumi, ko šīs piecpadsmit valstis noteikušas desmit jauno dalībvalstu strādniekiem, iespaidos šo valstu ekonomiskās un sociālās attīstības apjomus. |
| --- | --- |

5.1

Nedz Komisijas ziņojuma tekstā, nedz trešajā ziņojumā par ekonomisko un sociālo kohēziju, nav pievērsta uzmanība jautājumam par vadības veidu, kas, cik var spiest, iespaidos kopienas budžetu, proti, desmit jauno dalībvalstu strādnieku iesaistīšanās pašreizējo piecpadsmit dalībvalstu darba tirgū, un tā pārejas perioda noteikšana šīm jaunajām dalībvalstīm, divu, piecu vai septiņu gadu garumā. Šajā jomā nākas uzdot jautājumu par to, cik lielā mērā darba ierobežojumi, ko šīs piecpadsmit valstis noteikušas desmit jauno dalībvalstu strādniekiem, iespaidos šo valstu ekonomiskās un sociālās attīstības apjomus.

| 5.2 | Vēl viens iespējamās diskusijas jautājums ir korelācija starp Eiropas fondu ieguldījumu un stāvokli, kādā nonākušas desmit jaunās dalībvalstis, sakarā ar pienācīgo saistību uzņemšanos, kurām tās jau ir piekritušas, un šo saistību izvirzīšanu priekšgalā. |
| --- | --- |

5.2

Vēl viens iespējamās diskusijas jautājums ir korelācija starp Eiropas fondu ieguldījumu un stāvokli, kādā nonākušas desmit jaunās dalībvalstis, sakarā ar pienācīgo saistību uzņemšanos, kurām tās jau ir piekritušas, un šo saistību izvirzīšanu priekšgalā.

| 5.3 | Lai apspriestu dotā perioda ekonomiskās perspektīvas, ir atsevišķi jāpēta iekšējie resursi, no vienas puses, un budžeta izdevumi, no otras puses. Eiropas Komisijas ziņojums ir balstīts uz salīdzinošas shēmas: tā 4. nodaļa ir veltīta jaunajai finanšu struktūrai, ar īpašu uzsvaru uz izdevumiem, turpretim 5. nodaļā izteiktas pārdomas par finansējuma sistēmu. |
| --- | --- |

5.3

Lai apspriestu dotā perioda ekonomiskās perspektīvas, ir atsevišķi jāpēta iekšējie resursi, no vienas puses, un budžeta izdevumi, no otras puses. Eiropas Komisijas ziņojums ir balstīts uz salīdzinošas shēmas: tā 4. nodaļa ir veltīta jaunajai finanšu struktūrai, ar īpašu uzsvaru uz izdevumiem, turpretim 5. nodaļā izteiktas pārdomas par finansējuma sistēmu.

| 5.4 | Šajā atzinumā uzsvars ir likts uz izdevumu izpēti, ņemot vērā, ka EESK rezervē sev tiesības atgriezties pie nodaļas par iekšējiem resursiem, tiklīdz Eiropas Komisija iesniegs Eiropas Padomei ziņojumu par šo tematu. |
| --- | --- |

5.4

Šajā atzinumā uzsvars ir likts uz izdevumu izpēti, ņemot vērā, ka EESK rezervē sev tiesības atgriezties pie nodaļas par iekšējiem resursiem, tiklīdz Eiropas Komisija iesniegs Eiropas Padomei ziņojumu par šo tematu.

| 5.5 | Pašreizējā darba stadijā, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata par lietderīgu izklāstīt savu viedokli divos sekojošos punktos:






  — | kopīga nodokļa radīšana, ko Eiropas pilsoņi nekavējoties iemaksātu kopienas budžetā, lai palielinātu tā līdzekļus, ietekmējot šī budžeta veidošanu ir pozitīvs un visnotaļ interesants priekšlikums. Šāda nodokļa ieviešana tomēr prasa ļoti lielu piesardzību, lai izvairītos no vienmēr iespējamas antieiropiskas reakcijas izraisīšanas; |
| --- | --- | --- |

5.5

Pašreizējā darba stadijā, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata par lietderīgu izklāstīt savu viedokli divos sekojošos punktos:

—

kopīga nodokļa radīšana, ko Eiropas pilsoņi nekavējoties iemaksātu kopienas budžetā, lai palielinātu tā līdzekļus, ietekmējot šī budžeta veidošanu ir pozitīvs un visnotaļ interesants priekšlikums. Šāda nodokļa ieviešana tomēr prasa ļoti lielu piesardzību, lai izvairītos no vienmēr iespējamas antieiropiskas reakcijas izraisīšanas;

| — | būtu vēlams noteikt jaunu ieguldījumu sistēmu, kas būtu taisnīgāka nekā spēkā esošā. Ziņojuma par iemaksām un to saņemšanu atpakaļ vienkārša izpēte parāda, ka kopienas darbošanās šajā sakarā nerēķinās ar dažādu Eiropas Savienības dalībvalstu ienākumu līmeni uz iedzīvotāju, kas ir labs attiecīgās valsts pilsoņu turības rādītājs; |
| --- | --- |

—

būtu vēlams noteikt jaunu ieguldījumu sistēmu, kas būtu taisnīgāka nekā spēkā esošā. Ziņojuma par iemaksām un to saņemšanu atpakaļ vienkārša izpēte parāda, ka kopienas darbošanās šajā sakarā nerēķinās ar dažādu Eiropas Savienības dalībvalstu ienākumu līmeni uz iedzīvotāju, kas ir labs attiecīgās valsts pilsoņu turības rādītājs;

| 5.5.1 | Gluži otrādi, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja raksturo vispārinātā korekcijas mehānisma neierobežotās rezerves, kas tikai piešķirtu likumīgu statusu “taisnīgai atmaksāšanai”. Runa ir par solidaritātes veidu starp mazāk turīgajām un bagātajām valstīm, kas ir nepieņemams. Savā 1998. gada ziņojumā (5), Eiropas Komisija jau tika runājusi par šāda mehānisma iesaistīšanas veicināšanu. No šī ziņojuma izrietēja, ka, gadījumā, ja 1996. gadā vispārinātais korekcijas mehānisms būtu piemērots piecām valstīm (Apvienotajai Karalistei, Dānijai, Nīderlandei, Austrijai, Zviedrijai: 48,7 % no nacionālajiem bruto ieņēmumiem) un, pieņemot, ka tās tiktu izslēgtas no korekcijas finansējuma, viss smagums tiktu sadalīts starp pārējām desmit valstīm, kuras veido 48,9 % no visas Eiropas Savienības iekšzemes kopprodukta! Nesenā valstu ar zemāku dzīves standartu pievienošanās savienībai vēl vairāk palielinātu šo netaisnību. |
| --- | --- |

5.5.1

Gluži otrādi, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja raksturo vispārinātā korekcijas mehānisma neierobežotās rezerves, kas tikai piešķirtu likumīgu statusu “taisnīgai atmaksāšanai”. Runa ir par solidaritātes veidu starp mazāk turīgajām un bagātajām valstīm, kas ir nepieņemams. Savā 1998. gada ziņojumā (5), Eiropas Komisija jau tika runājusi par šāda mehānisma iesaistīšanas veicināšanu. No šī ziņojuma izrietēja, ka, gadījumā, ja 1996. gadā vispārinātais korekcijas mehānisms būtu piemērots piecām valstīm (Apvienotajai Karalistei, Dānijai, Nīderlandei, Austrijai, Zviedrijai: 48,7 % no nacionālajiem bruto ieņēmumiem) un, pieņemot, ka tās tiktu izslēgtas no korekcijas finansējuma, viss smagums tiktu sadalīts starp pārējām desmit valstīm, kuras veido 48,9 % no visas Eiropas Savienības iekšzemes kopprodukta! Nesenā valstu ar zemāku dzīves standartu pievienošanās savienībai vēl vairāk palielinātu šo netaisnību.

| 5.5.2 | Jebkurā gadījumā, ja izrādītos, ka vispārinātās korekcijas mehānisms tomēr būtu nepieciešams, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka, labojot šos līdzsvara traucējumus, nevajadzētu ņemt vērā tos izdevumus, kas radušies strukturālo intervenču ietvaros, jo tie nepārprotami ir virzīti uz līdzekļu pārdales mērķi. |
| --- | --- |

5.5.2

Jebkurā gadījumā, ja izrādītos, ka vispārinātās korekcijas mehānisms tomēr būtu nepieciešams, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka, labojot šos līdzsvara traucējumus, nevajadzētu ņemt vērā tos izdevumus, kas radušies strukturālo intervenču ietvaros, jo tie nepārprotami ir virzīti uz līdzekļu pārdales mērķi.

| 5.5.3. | EESK uzskata, ka saistībā ar iespējami ieviešamo vienoto korekcijas mehanismu, budžeta līdzsvars būtu jāaprēķina tikai uz operatīvo izdevumu pamata, kā tas jau tika izteikts 1999. gadā Berlīnē. Tā varētu tikt novērsta nelabvēlīgā ietekme, kas rodas saistībā ar to, ka Savienības pārvaldes izdevumi un izdevumi Kopienas politikas jomām tiek pierēķināti valstij, kurā tie tiek patiešām izlietoti. Bez tam, tas vairāk atbilst “tiešās budžetēšanas” (“direct budgeting”) metodei kurā (a) pārvaldes izdevumi ir sasaistīti ar to radītājām operatīvajām izmaksām un (b) līdzekļi pārvaldes izdevumiem ir izklāstīti pa visām izdevumu kategorijām |
| --- | --- |

5.5.3.

EESK uzskata, ka saistībā ar iespējami ieviešamo vienoto korekcijas mehanismu, budžeta līdzsvars būtu jāaprēķina tikai uz operatīvo izdevumu pamata, kā tas jau tika izteikts 1999. gadā Berlīnē. Tā varētu tikt novērsta nelabvēlīgā ietekme, kas rodas saistībā ar to, ka Savienības pārvaldes izdevumi un izdevumi Kopienas politikas jomām tiek pierēķināti valstij, kurā tie tiek patiešām izlietoti. Bez tam, tas vairāk atbilst “tiešās budžetēšanas” (“direct budgeting”) metodei kurā (a) pārvaldes izdevumi ir sasaistīti ar to radītājām operatīvajām izmaksām un (b) līdzekļi pārvaldes izdevumiem ir izklāstīti pa visām izdevumu kategorijām

| 5.6 | Citiem vārdiem sakot, attiecībā uz jautājumiem par netiešajiem resursiem, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieturas pie savas pozīcijas, kas formulēta atsauksmē par Kopienas ceļu nodevu sistēmas (6) vispārēju piemērošanu un starptautisku izmantošanu, pieņemot zināšanai iespējamo Eiropas transporta infrastruktūru fonda dibināšanu, kas tiks uzturēts, pateicoties degvielas cenas paaugstināšanai par vienu santīmu visiem transporta līdzekļiem. |
| --- | --- |

5.6

Citiem vārdiem sakot, attiecībā uz jautājumiem par netiešajiem resursiem, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieturas pie savas pozīcijas, kas formulēta atsauksmē par Kopienas ceļu nodevu sistēmas (6) vispārēju piemērošanu un starptautisku izmantošanu, pieņemot zināšanai iespējamo Eiropas transporta infrastruktūru fonda dibināšanu, kas tiks uzturēts, pateicoties degvielas cenas paaugstināšanai par vienu santīmu visiem transporta līdzekļiem.

| 5.7 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saprot Komisijas vēlēšanos panākt budžeta plānošanas perioda sakritību ar attiecīgo Eiropas institūciju (Parlamenta, Komisijas) mandātu ilgumu. |
| --- | --- |

5.7

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saprot Komisijas vēlēšanos panākt budžeta plānošanas perioda sakritību ar attiecīgo Eiropas institūciju (Parlamenta, Komisijas) mandātu ilgumu.

| 5.7.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja priecājas par šo finanšu perspektīvu ierakstīšanu konstitūcijā. Tas piešķirs lielāku stabilitāti Eiropas Savienības budžeta ietvaros. |
| --- | --- |

5.7.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja priecājas par šo finanšu perspektīvu ierakstīšanu konstitūcijā. Tas piešķirs lielāku stabilitāti Eiropas Savienības budžeta ietvaros.

| 5.7.2 | Tomēr Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nožēlo, ka Eiropas Padome nav spējusi uzturēt Eiropas Konvencijas izvirzīto prasību, saskaņā ar kuru, finanšu perspektīvām bija jābūt pieņemtām pieņemamā termiņā ar kvalificētu vairākumu. Patiesībā Eiropas Padome deva priekšroku vienprātības saglabāšanai, apsverot iespēju pāriet pie kvalificētā vairākuma, ar nosacījumu, ka šis lēmums tiks ... vienbalsīgi pieņemts Eiropas Padomē! Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja baidās, ka vienprātības saglabāšana varētu novest Savienību pie smagas konstitucionālas krīzes vai, ka Savienības ambīcijas varētu ievērojami kristies. |
| --- | --- |

5.7.2

Tomēr Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nožēlo, ka Eiropas Padome nav spējusi uzturēt Eiropas Konvencijas izvirzīto prasību, saskaņā ar kuru, finanšu perspektīvām bija jābūt pieņemtām pieņemamā termiņā ar kvalificētu vairākumu. Patiesībā Eiropas Padome deva priekšroku vienprātības saglabāšanai, apsverot iespēju pāriet pie kvalificētā vairākuma, ar nosacījumu, ka šis lēmums tiks ... vienbalsīgi pieņemts Eiropas Padomē! Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja baidās, ka vienprātības saglabāšana varētu novest Savienību pie smagas konstitucionālas krīzes vai, ka Savienības ambīcijas varētu ievērojami kristies.

| 5.8 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu padome atbalsta priekšlikumu, ko Eiropas Parlaments iesniegs galvenajai instancei, kas atbild par kopienas budžetu, kura galvenā doma ir tāda, ka šai instancei jāuzņemas pilna atbildība gan par šī budžeta obligātajām, gan neobligātajām sadaļām. |
| --- | --- |

5.8

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu padome atbalsta priekšlikumu, ko Eiropas Parlaments iesniegs galvenajai instancei, kas atbild par kopienas budžetu, kura galvenā doma ir tāda, ka šai instancei jāuzņemas pilna atbildība gan par šī budžeta obligātajām, gan neobligātajām sadaļām.

| 5.9 | Turklāt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata par lietderīgu vērst uzmanību uz to, ka, kaut gan Lisabonas stratēģija met acīmredzamus izaicinājumus un neizbēgami liek uzņemties zināmas iniciatīvas, Eiropas Komisijas ziņojuma tekstā nekur nav atrodami priekšlikumi par pašas Eiropas Komisijas konkrētajiem pasākumiem, kas tai būtu veicami, lai veicinātu ekonomikas attīstību Eiropas Savienībā. Vienīgā praktiskā ideja, kas parādās dokumentā (IV nodaļa, Jaunā finanšu struktūra, C Elastība) ir par īpaša izaugsmes atbalsta fonda radīšanu, bet resursi, kas piešķirti šī fonda dotēšanai, ir novērtēti kā nepietiekami. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja šajā sakarā atgādina, ka Lisabonas stratēģijas īstenošana balstījās uz pieņēmumu par vidējo gada izaugsmes likmi 3 %, kaut gan prognozes nākamajiem gadiem nepārsniedz 2,3 % 27 dalībvalstu Eiropas Savienībā. Turklāt ar tik vāju ekonomisko izaugsmi, kāda Eiropas Savienībā ir kopš 2000. gada, tā nespēs novērst šo “ekonomiskās izaugsmes deficītu”. |
| --- | --- |

5.9

Turklāt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata par lietderīgu vērst uzmanību uz to, ka, kaut gan Lisabonas stratēģija met acīmredzamus izaicinājumus un neizbēgami liek uzņemties zināmas iniciatīvas, Eiropas Komisijas ziņojuma tekstā nekur nav atrodami priekšlikumi par pašas Eiropas Komisijas konkrētajiem pasākumiem, kas tai būtu veicami, lai veicinātu ekonomikas attīstību Eiropas Savienībā. Vienīgā praktiskā ideja, kas parādās dokumentā (IV nodaļa, Jaunā finanšu struktūra, C Elastība) ir par īpaša izaugsmes atbalsta fonda radīšanu, bet resursi, kas piešķirti šī fonda dotēšanai, ir novērtēti kā nepietiekami. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja šajā sakarā atgādina, ka Lisabonas stratēģijas īstenošana balstījās uz pieņēmumu par vidējo gada izaugsmes likmi 3 %, kaut gan prognozes nākamajiem gadiem nepārsniedz 2,3 % 27 dalībvalstu Eiropas Savienībā. Turklāt ar tik vāju ekonomisko izaugsmi, kāda Eiropas Savienībā ir kopš 2000. gada, tā nespēs novērst šo “ekonomiskās izaugsmes deficītu”.

| 5.10 | Rezultātā ir jāatzīst, ka lai panāktu attiecīgo summu palielināšanu, ievērojot iepriekšējo pamatu, kas nosaka Lisabonas stratēģijas virzību uz priekšu un veiksmīgu izdošanos, ir jāpieņem zināšanai, ka jāmaina līdzšinējā sistēma attiecībā uz investīcijām izglītībai un zinātniskajiem pētījumiem. |
| --- | --- |

5.10

Rezultātā ir jāatzīst, ka lai panāktu attiecīgo summu palielināšanu, ievērojot iepriekšējo pamatu, kas nosaka Lisabonas stratēģijas virzību uz priekšu un veiksmīgu izdošanos, ir jāpieņem zināšanai, ka jāmaina līdzšinējā sistēma attiecībā uz investīcijām izglītībai un zinātniskajiem pētījumiem.

Brisele, 2004. gada 15. septembris

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidenta

Roger BRIESCH

---

(1)  COM(2004) 107 galīgā red.

1

(2)  COM(2004) 101 galīgā red., 2004. gada 10. februārī.

2

(3)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2004. gada 28. aprīļa dokuments CESE 661/2004

3

(4)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Budžetārā politika un investīciju veidi”, OV C 110, 2004. gada 30 aprīļa

4

(5)  Eiropas Savienības finansējums: Komisijas ziņojums par iekšējo rezervju sistēmas funkcionēšanu.

5

(6)  2004. gada 5. februāra OV C 32, 36. lappuse, 4.1. paragrāfs.

6

---

| 23.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/39 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/39

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tēmu Sieviešu organizāciju kā nevalstisku aktieru loma Cotonou nolīguma īstenošanā

(2005/C 74/08)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2003. gada 17. jūlijā nolēma, saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu, izstrādāt iniciatīvas atzinumu par sekojošu tēmu:

Sieviešu organizāciju kā nevalstisku aktieru loma Cotonou nolīguma īstenošanā Ārējo attiecību darba grupa, kurai bija uzdots veikt sagatavošanas darbus, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 7. jūlijā. Ziņojumu sniedza FLORIO kundze.

Komiteja savā 410 plenārajā sesijā (2004. gada 15. septembra sēde) ar 115 balsīm par, 8 balsīm pret un 8 balsīm atturoties pieņēma sekojošu atzinumu:

1.   Ievads

| 1.1 | Saistībā ar pasākumiem, ko Eiropas Savienība veic attīstības valstu – sevišķi, Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstu – labā, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja varēja novērot, kā veidojas ES sadarbība attīstības jomā. Tā arvien vairāk ir tendēta uz participatīvo principu, respektīvi, uz nevalstisku darbojošos personu (NDP) piedalīšanos un akceptēšanu, definējot un īstenojot pasākumus. Institūciju un NDP savstarpējā papildināšanās veicina attīstības programmu efektivitāti.
  Cotonou nolīgums ir patlaban vienīgais piemērs šādas līdzdalības institucionalizēšanai, jo tajā valdības tiek uzaicinātas plaši iesaistīt nevalstiskas darbojošās personas dažādos nacionālo attīstības stratēģiju īstenošanas etapos. |
| --- | --- |

1.1

Saistībā ar pasākumiem, ko Eiropas Savienība veic attīstības valstu – sevišķi, Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstu – labā, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja varēja novērot, kā veidojas ES sadarbība attīstības jomā. Tā arvien vairāk ir tendēta uz participatīvo principu, respektīvi, uz nevalstisku darbojošos personu (NDP) piedalīšanos un akceptēšanu, definējot un īstenojot pasākumus. Institūciju un NDP savstarpējā papildināšanās veicina attīstības programmu efektivitāti.

Cotonou nolīgums ir patlaban vienīgais piemērs šādas līdzdalības institucionalizēšanai, jo tajā valdības tiek uzaicinātas plaši iesaistīt nevalstiskas darbojošās personas dažādos nacionālo attīstības stratēģiju īstenošanas etapos.

| 1.2 | Ņemot vērā šo pamatideju, kā arī faktu, ka Komiteja to jau ir paudusi savā atzinumā par Civilās sabiedrības lomu Eiropas attīstības politikā, tai šķiet svarīgi padziļināti aplūkot jautājumu par sieviešu līdzdalību un fundamentālo ieguldījumu Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstu attīstības politikas pasākumu definēšanā un īstenošanā Cotonou nolīguma ietvaros. Komiteja vēlas norādīt uz to, cik vērtīgs var būt šis ieguldījums un kā to var plaši izmantot gan Cotonou nolīguma, gan visu citu attīstības politikas pasākumu īstenošanā. |
| --- | --- |

1.2

Ņemot vērā šo pamatideju, kā arī faktu, ka Komiteja to jau ir paudusi savā atzinumā par Civilās sabiedrības lomu Eiropas attīstības politikā, tai šķiet svarīgi padziļināti aplūkot jautājumu par sieviešu līdzdalību un fundamentālo ieguldījumu Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstu attīstības politikas pasākumu definēšanā un īstenošanā Cotonou nolīguma ietvaros. Komiteja vēlas norādīt uz to, cik vērtīgs var būt šis ieguldījums un kā to var plaši izmantot gan Cotonou nolīguma, gan visu citu attīstības politikas pasākumu īstenošanā.

| 1.3 | Bez tam, Komiteja kā Eiropas līmeņa civilās sabiedrības pārstāve jau agrāk ir izcēlusi “... sieviešu kā pirmklasīgu attīstības aktīvistu fundamentālo lomu” un uzsvērusi nepieciešamību “veicināt viņu organizācijas un nodrošināt viņām līdztiesīgu dalību konsultatīvajās un lemjošajās institūcijās” (atzinums par Zaļo grāmatu par Eiropas Savienības un AKK valstu sakariem uz 21. gadsimta sliekšņa – Izaicinājums un izvēles iespējas jaunām partnerattiecībām; ziņojuma sniedzējs: Malosse kungs, EXT 152/1997).
  Tomēr par īstenu nevalstisko darbojošos personu kā tādu un, sevišķi, sieviešu organizāciju līdzdalību vēl nebūt nevar runāt. |
| --- | --- |

1.3

Bez tam, Komiteja kā Eiropas līmeņa civilās sabiedrības pārstāve jau agrāk ir izcēlusi “... sieviešu kā pirmklasīgu attīstības aktīvistu fundamentālo lomu” un uzsvērusi nepieciešamību “veicināt viņu organizācijas un nodrošināt viņām līdztiesīgu dalību konsultatīvajās un lemjošajās institūcijās” (atzinums par Zaļo grāmatu par Eiropas Savienības un AKK valstu sakariem uz 21. gadsimta sliekšņa – Izaicinājums un izvēles iespējas jaunām partnerattiecībām; ziņojuma sniedzējs: Malosse kungs, EXT 152/1997).

Tomēr par īstenu nevalstisko darbojošos personu kā tādu un, sevišķi, sieviešu organizāciju līdzdalību vēl nebūt nevar runāt.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1 | Pasaules Bankas jaunākajā ziņojumā (World Development Report 2004) runa ir par globālu tirgu, kas vairs neatbilst ekonomikas, sabiedrības un nodarbinātības prasībām, sevišķi, attiecībā uz to šķēršļu novēršanu, kas joprojām kavē taisnīgu un ilgspējīgu izaugsmi ziemeļu un dienvidu puslodes valstīs. 2002. gadā vidējais ienākums uz vienu cilvēku piecām sestdaļām pasaules iedzīvotāju bija mazāks nekā 1.200 USD, turpretī, atlikušajai sestdaļai pasaules iedzīvotāju, kas mitinās galvenokārt zemeslodes bagātākajās valstīs, caurmēra ienākums gadā bija 26.000 USD. |
| --- | --- |

2.1

Pasaules Bankas jaunākajā ziņojumā (World Development Report 2004) runa ir par globālu tirgu, kas vairs neatbilst ekonomikas, sabiedrības un nodarbinātības prasībām, sevišķi, attiecībā uz to šķēršļu novēršanu, kas joprojām kavē taisnīgu un ilgspējīgu izaugsmi ziemeļu un dienvidu puslodes valstīs. 2002. gadā vidējais ienākums uz vienu cilvēku piecām sestdaļām pasaules iedzīvotāju bija mazāks nekā 1.200 USD, turpretī, atlikušajai sestdaļai pasaules iedzīvotāju, kas mitinās galvenokārt zemeslodes bagātākajās valstīs, caurmēra ienākums gadā bija 26.000 USD.

| 2.2 | Līdz pat šai dienai neviena no starptautiskajām organizācijām (SVF, Pasaules Banka, PTO, SDO, ANO utt.) nevar neierobežoti operēt kā demokrātiska un visā pasaulē funkcionējoša regulatīvā instance, ne arī ierobežot starp valstīm un sociālajiem slāņiem valdošās ekonomiskās attīstības nevienlīdzības. |
| --- | --- |

2.2

Līdz pat šai dienai neviena no starptautiskajām organizācijām (SVF, Pasaules Banka, PTO, SDO, ANO utt.) nevar neierobežoti operēt kā demokrātiska un visā pasaulē funkcionējoša regulatīvā instance, ne arī ierobežot starp valstīm un sociālajiem slāņiem valdošās ekonomiskās attīstības nevienlīdzības.

| 2.3 | Bez tam, jaunattīstības valstis – sevišķi, laikā, kad ekonomiskā attīstība vairumā valstu ir pavājināta – ir spiestas īstenot starptautisko institūciju ieteiktos vai pieprasītos strukturāli ekonomiskos pielāgošanās pasākumus, ko tām ir grūti pavilkt un kas skar galvenokārt nabadzīgāko iedzīvotāju daļu. Strukturālās pārmaiņas bez atbilstošiem sociālās aizsardzības pasākumiem ir novedušas pie nabadzības un nedrošības palielināšanās iedzīvotāju grupās ar viszemāko ienākumu – gan ziemeļu, gan dienvidu puslodē. |
| --- | --- |

2.3

Bez tam, jaunattīstības valstis – sevišķi, laikā, kad ekonomiskā attīstība vairumā valstu ir pavājināta – ir spiestas īstenot starptautisko institūciju ieteiktos vai pieprasītos strukturāli ekonomiskos pielāgošanās pasākumus, ko tām ir grūti pavilkt un kas skar galvenokārt nabadzīgāko iedzīvotāju daļu. Strukturālās pārmaiņas bez atbilstošiem sociālās aizsardzības pasākumiem ir novedušas pie nabadzības un nedrošības palielināšanās iedzīvotāju grupās ar viszemāko ienākumu – gan ziemeļu, gan dienvidu puslodē.

| 2.4 | Turklāt pēdējo gadu laikā ir palielinājušās pretrunas starp regulāro pasaules ekonomiku un vietējo ēnu ekonomiku. Personām ar neregulāra rakstura nodarbinātību nav darba ņēmēju tiesību pat tad, ja tās dod reālu ieguldījumu savas valsts ekonomiskajā izaugsmē. |
| --- | --- |

2.4

Turklāt pēdējo gadu laikā ir palielinājušās pretrunas starp regulāro pasaules ekonomiku un vietējo ēnu ekonomiku. Personām ar neregulāra rakstura nodarbinātību nav darba ņēmēju tiesību pat tad, ja tās dod reālu ieguldījumu savas valsts ekonomiskajā izaugsmē.

| 2.5 | Sievietes veido šī fenomena skartā iedzīvotāju segmenta vairākumu un tādēļ visvairāk cieš no šiem apstākļiem. Jaunattīstības valstu sievietēm, kas dzīvo nabadzībā, ne tikai nav pieejamas nekādas preces un pakalpojumi, bet viņas bieži vien arī kļūst par daudz smagāku cilvēktiesību, kā arī sociālo un ekonomisko tiesību pārkāpumu upuriem. |
| --- | --- |

2.5

Sievietes veido šī fenomena skartā iedzīvotāju segmenta vairākumu un tādēļ visvairāk cieš no šiem apstākļiem. Jaunattīstības valstu sievietēm, kas dzīvo nabadzībā, ne tikai nav pieejamas nekādas preces un pakalpojumi, bet viņas bieži vien arī kļūst par daudz smagāku cilvēktiesību, kā arī sociālo un ekonomisko tiesību pārkāpumu upuriem.

| 2.6 | Tieši sievietes visvairāk cieš no nabadzības, bezdarba un nodarbinātības trūkuma. |
| --- | --- |

2.6

Tieši sievietes visvairāk cieš no nabadzības, bezdarba un nodarbinātības trūkuma.

| 2.7 | Dažādās ANO speciālo organizāciju un institūciju konferencēs ir izstrādāts liels skaits priekšlikumu par pasākumiem, akcijām un projektiem sieviešu labklājības veicināšanai. Nesen, ANO Tūkstošgades tikšanās laikā tika pieņemti divi pamatdokumenti saistībā ar “Tūkstošgades attīstības mērķiem”. Abu dokumentu tekstos dzimumu līdztiesība un pilnvērtīga sieviešu piedalīšanās lēmumu pieņemšanas procesos, kā arī nepieciešamība pēc slimību profilakses un veselības aizsardzības ierindojās starp svarīgākajām tēmām. |
| --- | --- |

2.7

Dažādās ANO speciālo organizāciju un institūciju konferencēs ir izstrādāts liels skaits priekšlikumu par pasākumiem, akcijām un projektiem sieviešu labklājības veicināšanai. Nesen, ANO Tūkstošgades tikšanās laikā tika pieņemti divi pamatdokumenti saistībā ar “Tūkstošgades attīstības mērķiem”. Abu dokumentu tekstos dzimumu līdztiesība un pilnvērtīga sieviešu piedalīšanās lēmumu pieņemšanas procesos, kā arī nepieciešamība pēc slimību profilakses un veselības aizsardzības ierindojās starp svarīgākajām tēmām.

3.   Eiropas institūcijas un “gender mainstreaming” pasākumi

| 3.1 | Saskaņā ar EK Līguma 3. pantu ES visu paredzētu darbību ietvaros, tai skaitā – arī īstenojot sadarbību attīstības jomā – cenšas novērst nevienlīdzību un veicināt vīriešu un sieviešu līdztiesību. |
| --- | --- |

3.1

Saskaņā ar EK Līguma 3. pantu ES visu paredzētu darbību ietvaros, tai skaitā – arī īstenojot sadarbību attīstības jomā – cenšas novērst nevienlīdzību un veicināt vīriešu un sieviešu līdztiesību.

| 3.2 | Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir parakstījušas Ceturtajā Vispasaules sieviešu konferencē, kas notika 1995. gadā Pekinā, pieņēmto deklarāciju un rīcības platformu. Tajā tika pasludināta plaša stratēģija, kas vērsta uz līdztiesību kavējošo šķēršļu novēršanu, un noteikts “mainstreaming” pamatprincips dzimumu vienlīdzības veicināšanai. Kā tiešs rezultāts Pekinā noslēgtajām saistībām un rīcības platformas atbalsts tika pieņemta Direktīva (EC) Nr. 2836/98 par dzimumu perspektīvas ievērošanu, īstenojot sadarbību attīstības jomā. |
| --- | --- |

3.2

Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir parakstījušas Ceturtajā Vispasaules sieviešu konferencē, kas notika 1995. gadā Pekinā, pieņēmto deklarāciju un rīcības platformu. Tajā tika pasludināta plaša stratēģija, kas vērsta uz līdztiesību kavējošo šķēršļu novēršanu, un noteikts “mainstreaming” pamatprincips dzimumu vienlīdzības veicināšanai. Kā tiešs rezultāts Pekinā noslēgtajām saistībām un rīcības platformas atbalsts tika pieņemta Direktīva (EC) Nr. 2836/98 par dzimumu perspektīvas ievērošanu, īstenojot sadarbību attīstības jomā.

| 3.3 | Šis tiesiskais instruments, kas bija spēkā līdz 2003. gada decembrim, tika aizstāts ar jaunu direktīvu divus gadus ilgajam laikposmam no 2004. līdz 2006. gadam, kas pastiprina izvirzītos mērķus, respektīvi, “mainstreaming”, papildinot tos ar specifiskiem sieviešu atbalstīšanas pasākumiem dzimumu līdztiesības veicināšanas ietvaros, un apstiprina to svarīgo nozīmi nabadzības apkarošanā. Bez tam, tajā tiek deklarēts atbalsts uz vienlīdzības mērķi vērstām sabiedriskām un privātām akcijām attīstības valstīs. |
| --- | --- |

3.3

Šis tiesiskais instruments, kas bija spēkā līdz 2003. gada decembrim, tika aizstāts ar jaunu direktīvu divus gadus ilgajam laikposmam no 2004. līdz 2006. gadam, kas pastiprina izvirzītos mērķus, respektīvi, “mainstreaming”, papildinot tos ar specifiskiem sieviešu atbalstīšanas pasākumiem dzimumu līdztiesības veicināšanas ietvaros, un apstiprina to svarīgo nozīmi nabadzības apkarošanā. Bez tam, tajā tiek deklarēts atbalsts uz vienlīdzības mērķi vērstām sabiedriskām un privātām akcijām attīstības valstīs.

| 3.4 | Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva par Dzimumu vienlīdzības veicināšanu ekonomiskās attīstības sadarbībā veido svarīgu atskaites punktu uz attīstību vērstās sadarbības jomā. Kā prioritārs un svarīgs darbības lauks tiek minēta sieviešu iespēja izmantot un ietekmēt resursus un pakalpojumus – sevišķi, izglītības, nodarbinātības un līdzdalības politiskajos lēmumpieņemšanas procesos jomās. Šajā dokumentā tiek akcentēta arī nepieciešamība pēc specifiskas dzimumu un vecumu statistikas, lai varētu izstrādāt un popularizēt jaunas pasākumu īstenošanas, izpētes, efektivitātes analizēšanas u.c. metodes. |
| --- | --- |

3.4

Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva par Dzimumu vienlīdzības veicināšanu ekonomiskās attīstības sadarbībā veido svarīgu atskaites punktu uz attīstību vērstās sadarbības jomā. Kā prioritārs un svarīgs darbības lauks tiek minēta sieviešu iespēja izmantot un ietekmēt resursus un pakalpojumus – sevišķi, izglītības, nodarbinātības un līdzdalības politiskajos lēmumpieņemšanas procesos jomās. Šajā dokumentā tiek akcentēta arī nepieciešamība pēc specifiskas dzimumu un vecumu statistikas, lai varētu izstrādāt un popularizēt jaunas pasākumu īstenošanas, izpētes, efektivitātes analizēšanas u.c. metodes.

4.   Cotonou: līdzdalības princips un dzimumu jautājumi

| 4.1 | 2000. gada 23. jūnijā parakstītais Cotonou Nolīgums ar AKK valstīm ir pagrieziena punkts ES ekonomikas un tirdzniecības politikā. Jo tajā pirmo reizi tiek noteikts, ka nacionālo attīstības stratēģiju izstrādāšanā jāiesaista arī nevalstiskas darbojošās personas (NDP), piešķirot tām svarīgu lomu līdzās valstiskām institūcijām. Nolīgumā NDP ir definētas kā privātais sektors, ekonomiskās un sociālās grupas, ieskaitot arodbiedrības, kā arī civilā sabiedrība visās tās izpausmēs, kas sastopamas atsevišķās valstīs. |
| --- | --- |

4.1

2000. gada 23. jūnijā parakstītais Cotonou Nolīgums ar AKK valstīm ir pagrieziena punkts ES ekonomikas un tirdzniecības politikā. Jo tajā pirmo reizi tiek noteikts, ka nacionālo attīstības stratēģiju izstrādāšanā jāiesaista arī nevalstiskas darbojošās personas (NDP), piešķirot tām svarīgu lomu līdzās valstiskām institūcijām. Nolīgumā NDP ir definētas kā privātais sektors, ekonomiskās un sociālās grupas, ieskaitot arodbiedrības, kā arī civilā sabiedrība visās tās izpausmēs, kas sastopamas atsevišķās valstīs.

| 4.2 | Nolīgums paredz, ka nevalstiskās darbojošās personas tiek informētas un uzklausītas sakarā ar sadarbības politiku un stratēģijām, sadarbības prioritātēm tās tieši skarošajā jomā un politisko dialogu, tām ir pieejami lokālo attīstības procesu veicināšanai paredzētie līdzekļi un tās ir jāiesaista stratēģijās un programmās, kas tiek īstenotas tās interešu jomās un sektoros. Bez tam, tām ir jāsaņem atbalsts un palīdzība savu kapacitāšu radīšanā. Tādējādi tiks palielināta to kompetence, sevišķi, saistībā ar konsultatīvo, apmaiņas un dialoga procedūru organizēšanu, pārstāvību tajās un realizēšanu, lai veicinātu stratēģisko vienotību. |
| --- | --- |

4.2

Nolīgums paredz, ka nevalstiskās darbojošās personas tiek informētas un uzklausītas sakarā ar sadarbības politiku un stratēģijām, sadarbības prioritātēm tās tieši skarošajā jomā un politisko dialogu, tām ir pieejami lokālo attīstības procesu veicināšanai paredzētie līdzekļi un tās ir jāiesaista stratēģijās un programmās, kas tiek īstenotas tās interešu jomās un sektoros. Bez tam, tām ir jāsaņem atbalsts un palīdzība savu kapacitāšu radīšanā. Tādējādi tiks palielināta to kompetence, sevišķi, saistībā ar konsultatīvo, apmaiņas un dialoga procedūru organizēšanu, pārstāvību tajās un realizēšanu, lai veicinātu stratēģisko vienotību.

| 4.3 | Bez tam, Nolīgums atbilstoši spēkā esošajai Kopienas politikai izvirza priekšplānā saistību starp politiku, tirdzniecību un attīstību. Tādējādi arī partnerattiecību pamatā ir pieci sekojoši pīlāri: visaptveroša politiskā dimensija, līdzdalības principa veicināšana, nabadzības apkarošanas mērķis, jauna ekonomiskās un tirdzniecības politikas sadarbības ietvara izveidošana un finansiālās sadarbības reforma. |
| --- | --- |

4.3

Bez tam, Nolīgums atbilstoši spēkā esošajai Kopienas politikai izvirza priekšplānā saistību starp politiku, tirdzniecību un attīstību. Tādējādi arī partnerattiecību pamatā ir pieci sekojoši pīlāri: visaptveroša politiskā dimensija, līdzdalības principa veicināšana, nabadzības apkarošanas mērķis, jauna ekonomiskās un tirdzniecības politikas sadarbības ietvara izveidošana un finansiālās sadarbības reforma.

| 4.4 | Papildus tam, attīstības stratēģijās ir sistemātiski jāņem vērā arī vīriešu un sieviešu līdztiesība, kas ir viens no trim Nolīguma būtiskākajiem jautājumiem (8. un 31. pants). |
| --- | --- |

4.4

Papildus tam, attīstības stratēģijās ir sistemātiski jāņem vērā arī vīriešu un sieviešu līdztiesība, kas ir viens no trim Nolīguma būtiskākajiem jautājumiem (8. un 31. pants).

| 4.5 | Šādā kontekstā Cotonou Nolīgums institucionalizē Komitejas kā priviliģētas AKK valstu ekonomisko un sociālo interešu grupu kontaktpersonas lomu. Tās nepārprotamais uzdevums ir civilās sabiedrības organizāciju konsultēšana. |
| --- | --- |

4.5

Šādā kontekstā Cotonou Nolīgums institucionalizē Komitejas kā priviliģētas AKK valstu ekonomisko un sociālo interešu grupu kontaktpersonas lomu. Tās nepārprotamais uzdevums ir civilās sabiedrības organizāciju konsultēšana.

5.   Apvienību, NVO un sieviešu organizāciju līdzdalība

| 5.1 | Ņemot vērā Savienības vadlīnijas sakarā ar līdzdalību un dzimumu perspektīvu un svarīgumu, kādu šis Nolīgums piešķir Komitejai, sieviešu īpašā loma un līdzdalība civilajā dialogā Cotonou Nolīgumu ietvaros ir jāizgaismo detalizētāk. |
| --- | --- |

5.1

Ņemot vērā Savienības vadlīnijas sakarā ar līdzdalību un dzimumu perspektīvu un svarīgumu, kādu šis Nolīgums piešķir Komitejai, sieviešu īpašā loma un līdzdalība civilajā dialogā Cotonou Nolīgumu ietvaros ir jāizgaismo detalizētāk.

| 5.2 | Pats par sevi saprotams, ka Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstu sievietes nevar uzlūkot kā vienu, homogenu grupu, jo viņas dzīvo ļoti daudzās, dažādos reģionos izvietotās valstīs. Šeit runa ir par fundamentālām atšķirībām reliģijas, kultūras, ekonomiskā un sociālā statusa, ienākuma līmeņa ziņā un izcelsmi no laucinieciskas vai pilsētnieciskas vides. Tomēr ir jāmeklē ceļi, pa kādiem šīs sievietes iesaistīt Cotonou Nolīgumā noteiktajos līdzdalības procesos – kaut arī šeit ir grūti izvairīties no vispārinājumiem. |
| --- | --- |

5.2

Pats par sevi saprotams, ka Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstu sievietes nevar uzlūkot kā vienu, homogenu grupu, jo viņas dzīvo ļoti daudzās, dažādos reģionos izvietotās valstīs. Šeit runa ir par fundamentālām atšķirībām reliģijas, kultūras, ekonomiskā un sociālā statusa, ienākuma līmeņa ziņā un izcelsmi no laucinieciskas vai pilsētnieciskas vides. Tomēr ir jāmeklē ceļi, pa kādiem šīs sievietes iesaistīt Cotonou Nolīgumā noteiktajos līdzdalības procesos – kaut arī šeit ir grūti izvairīties no vispārinājumiem.

| 5.3 | Pirmās grūtības rada fakts, ka “Vadlīnijās par pamatprincipiem un labo praksi, kā iesaistīt nevalstiskas darbojošās personas” konsultācijās un dialogos par attīstības tēmu, dzimumu aspekti ir pieminēti tikai garāmejot. Arī “Pirmajā Cotonou nolīguma noteikumu izvērtējumā saistībā ar nevalstiski darbojošos personu līdzdalību plānošanas procesos” (23.01.2004) vēl trūkst kvantitatīvu un kvalitatīvu datu par sieviešu līdzdalību. |
| --- | --- |

5.3

Pirmās grūtības rada fakts, ka “Vadlīnijās par pamatprincipiem un labo praksi, kā iesaistīt nevalstiskas darbojošās personas” konsultācijās un dialogos par attīstības tēmu, dzimumu aspekti ir pieminēti tikai garāmejot. Arī “Pirmajā Cotonou nolīguma noteikumu izvērtējumā saistībā ar nevalstiski darbojošos personu līdzdalību plānošanas procesos” (23.01.2004) vēl trūkst kvantitatīvu un kvalitatīvu datu par sieviešu līdzdalību.

| 5.4 | Vadoties no izteikumiem dažādos forumos un reģionālajos semināros, šķiet, ka apvienību, NVO un sieviešu organizāciju līdzdalība nacionālo stratēģiju izstrādē līdz šim ir bijusi vairumā gadījumu visai trūcīga. |
| --- | --- |

5.4

Vadoties no izteikumiem dažādos forumos un reģionālajos semināros, šķiet, ka apvienību, NVO un sieviešu organizāciju līdzdalība nacionālo stratēģiju izstrādē līdz šim ir bijusi vairumā gadījumu visai trūcīga.

| 5.5 | Acīmredzot starp Nolīguma nodomu apliecinājumiem un deklarācijām un to faktisko īstenošanu paveras liels bezdibenis. Arī sieviešu līdzdalības veicināšanas akcijas un pasākumi drīzāk gan ir vērtējami kā nabadzīgi. |
| --- | --- |

5.5

Acīmredzot starp Nolīguma nodomu apliecinājumiem un deklarācijām un to faktisko īstenošanu paveras liels bezdibenis. Arī sieviešu līdzdalības veicināšanas akcijas un pasākumi drīzāk gan ir vērtējami kā nabadzīgi.

| 5.6 | Dabiski, ka jomā, kur jau tā ir grūti nodibināt un strukturēt dialogu ar civilo sabiedrību kā tādu, vēl grūtāk ir palielināt sievietēm iedalīto telpu. Bez tam Nolīguma noteikumu īstenošana saistībā ar sieviešu līdzdalību, ir process, kas ir tikai savā sākumā, un kurā galvenā loma ir gan Komisijai, kuras loma, pēc mūsu domām, var būt noteicošā, gan arī valdībām un pašām nevalstiski darbojošajām personām, kuru iespējas, kompetence un organizācijas līmeņi ir ļoti atšķirīgi. |
| --- | --- |

5.6

Dabiski, ka jomā, kur jau tā ir grūti nodibināt un strukturēt dialogu ar civilo sabiedrību kā tādu, vēl grūtāk ir palielināt sievietēm iedalīto telpu. Bez tam Nolīguma noteikumu īstenošana saistībā ar sieviešu līdzdalību, ir process, kas ir tikai savā sākumā, un kurā galvenā loma ir gan Komisijai, kuras loma, pēc mūsu domām, var būt noteicošā, gan arī valdībām un pašām nevalstiski darbojošajām personām, kuru iespējas, kompetence un organizācijas līmeņi ir ļoti atšķirīgi.

| 5.7 | Šķēršļi, kas kopumā kavē līdzdalības principa īstenošanu, ir daudzveidīgi, un tiem piemīt dažāds raksturs. Cita starpā kādā agrākā atzinumā (1) ir norādīts uz sekojošiem punktiem:






  — | vētrainā pretestība, ko vairums trešo valstu valdību izrāda, kad runa ir par dialogu ar NDP; |
| --- | --- | --- |

5.7

Šķēršļi, kas kopumā kavē līdzdalības principa īstenošanu, ir daudzveidīgi, un tiem piemīt dažāds raksturs. Cita starpā kādā agrākā atzinumā (1) ir norādīts uz sekojošiem punktiem:

—

vētrainā pretestība, ko vairums trešo valstu valdību izrāda, kad runa ir par dialogu ar NDP;

| — | arī tur, kur šis dialogs ir paredzēts, reālās NDP iespējas ietekmēt programmu un attīstības stratēģiju nospraušanas procesus ir stipri ierobežotas; |
| --- | --- |

—

arī tur, kur šis dialogs ir paredzēts, reālās NDP iespējas ietekmēt programmu un attīstības stratēģiju nospraušanas procesus ir stipri ierobežotas;

| — | sakarā ar augsto pārvaldes centralizācijas pakāpi valstīs, kurās NDP līdzdalība kopumā netiek veicināta, vietējie iedzīvotāji, kas dzīvo nomalēs, sevišķi, lauku rajonos, ir īpaši grūti sasniedzami un nereti visvairāk cieš no nabadzības, tiek nospiesti malā; |
| --- | --- |

—

sakarā ar augsto pārvaldes centralizācijas pakāpi valstīs, kurās NDP līdzdalība kopumā netiek veicināta, vietējie iedzīvotāji, kas dzīvo nomalēs, sevišķi, lauku rajonos, ir īpaši grūti sasniedzami un nereti visvairāk cieš no nabadzības, tiek nospiesti malā;

| — | trūkst precīzu noteikumu un normu, kas regulētu efektīvu NDP līdzdalību; |
| --- | --- |

—

trūkst precīzu noteikumu un normu, kas regulētu efektīvu NDP līdzdalību;

| — | daudzos gadījumos trešo valstu civilajai sabiedrībai trūkst tikpat kā jebkādas organizācijas: bieži tā ir galvenā problēma, kas kavē to personu attīstību, kuras vēlas līdzdarboties procesā; |
| --- | --- |

—

daudzos gadījumos trešo valstu civilajai sabiedrībai trūkst tikpat kā jebkādas organizācijas: bieži tā ir galvenā problēma, kas kavē to personu attīstību, kuras vēlas līdzdarboties procesā;

| — | pieeja finansu līdzekļiem, kas ir cieši saistīta ar informācijas izplatīšanos un pieejamību. Trešo valstu NDP sūdzas, ka bieži vien netiek veikta nekāda sistemātiska informācijas izplatīšana un kredītu saņemšana, kā apliecina nevalstiskas darbojošās personas, vairumā gadījumu ir pārāk grūta un sarežģīta. |
| --- | --- |

—

pieeja finansu līdzekļiem, kas ir cieši saistīta ar informācijas izplatīšanos un pieejamību. Trešo valstu NDP sūdzas, ka bieži vien netiek veikta nekāda sistemātiska informācijas izplatīšana un kredītu saņemšana, kā apliecina nevalstiskas darbojošās personas, vairumā gadījumu ir pārāk grūta un sarežģīta.

| 5.8 | Sieviešu līdzdalības ziņā šos šķēršļus vēl pastiprina objektīvi apstākļi, ko, no vienas puses, rada sociāli ekonomiskie, kultūras un reliģijas faktori un, no otras puses, pastiprina tas, ka daudzas valdības ir tikai ļoti maz pazīstamas ar pamattiesībām kā tādām un, īpaši, sieviešu tiesībām. |
| --- | --- |

5.8

Sieviešu līdzdalības ziņā šos šķēršļus vēl pastiprina objektīvi apstākļi, ko, no vienas puses, rada sociāli ekonomiskie, kultūras un reliģijas faktori un, no otras puses, pastiprina tas, ka daudzas valdības ir tikai ļoti maz pazīstamas ar pamattiesībām kā tādām un, īpaši, sieviešu tiesībām.

| 5.9 | Ņemot vērā šo aspektu, Cotonou Nolīgums atsaucas uz cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskas valsts pamatprincipu kā svarīgu partnerattiecību elementu ievērošanu un paredz, ka nopietnu pārkāpumu gadījumā jāveic atbilstoši pasākumi un jāpaziņo par tiem līguma partnerim. Tomēr varētu vēlēties – un Komiteja to jau ir norādījusi savā agrākā atzinumā (Partnerattiecību nolīgums AKK-ES, 521/2002; Ziņojuma sniedzējs Baeza San Juan) – lai šo pamatprincipu ievērošanas ziņā tiktu noteikti precīzāki kritēriji. |
| --- | --- |

5.9

Ņemot vērā šo aspektu, Cotonou Nolīgums atsaucas uz cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskas valsts pamatprincipu kā svarīgu partnerattiecību elementu ievērošanu un paredz, ka nopietnu pārkāpumu gadījumā jāveic atbilstoši pasākumi un jāpaziņo par tiem līguma partnerim. Tomēr varētu vēlēties – un Komiteja to jau ir norādījusi savā agrākā atzinumā (Partnerattiecību nolīgums AKK-ES, 521/2002; Ziņojuma sniedzējs Baeza San Juan) – lai šo pamatprincipu ievērošanas ziņā tiktu noteikti precīzāki kritēriji.

6.   Sievietes attīstības procesos un svarīgākās darbības jomas

| 6.1 | Pamatā ir jautājums par sieviešu civilās sabiedrības līdzdalību ciešā saistībā ar sievietes lomu lēmumpieņemšanas procesos un kopējā attīstības procesā. No tā būtu atvasināms plašs pārdomu apvārsnis. |
| --- | --- |

6.1

Pamatā ir jautājums par sieviešu civilās sabiedrības līdzdalību ciešā saistībā ar sievietes lomu lēmumpieņemšanas procesos un kopējā attīstības procesā. No tā būtu atvasināms plašs pārdomu apvārsnis.

| 6.2 | Sievietes ne tikai var dot svarīgu ieguldījumu attīstības procesā, bet viņām būtu arī jāgūst labums no attīstības radītajām priekšrocībām un iespējām. |
| --- | --- |

6.2

Sievietes ne tikai var dot svarīgu ieguldījumu attīstības procesā, bet viņām būtu arī jāgūst labums no attīstības radītajām priekšrocībām un iespējām.

| 6.3 | Jo jaunattīstības valstīs un, sevišķi, Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīs sievietes veido vāju sabiedrības posmu un vēl spēcīgāk cieš no nabadzības un aptrūkuma tieši tāpēc, ka viņām ir liegta pietiekama pieeja resursiem un to kontrolei, kas savukārt dotu iespēju uzlabot savus dzīves apstākļus un veicināt savas valsts ekonomisko attiecību. |
| --- | --- |

6.3

Jo jaunattīstības valstīs un, sevišķi, Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīs sievietes veido vāju sabiedrības posmu un vēl spēcīgāk cieš no nabadzības un aptrūkuma tieši tāpēc, ka viņām ir liegta pietiekama pieeja resursiem un to kontrolei, kas savukārt dotu iespēju uzlabot savus dzīves apstākļus un veicināt savas valsts ekonomisko attiecību.

| 6.4 | Tas apliecina to, ka pieeja resursiem un to kontrolei ir obligāts priekšnoteikums nabadzības apkarošanai un ilgspējīgu nākotnes attīstības procesu iedarbināšanai.
  Bez tam, sieviešu piedalīšanās ekonomiskajā dzīvē vairumā gadījumā notiek ēnu ekonomikas ietvaros, kura savukārt vistiešākā veidā un visvairāk cieš no makroekonomiskajiem strukturālajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

6.4

Tas apliecina to, ka pieeja resursiem un to kontrolei ir obligāts priekšnoteikums nabadzības apkarošanai un ilgspējīgu nākotnes attīstības procesu iedarbināšanai.

Bez tam, sieviešu piedalīšanās ekonomiskajā dzīvē vairumā gadījumā notiek ēnu ekonomikas ietvaros, kura savukārt vistiešākā veidā un visvairāk cieš no makroekonomiskajiem strukturālajiem pasākumiem.

| 6.5 | Neskatoties uz Tūkstošgades attīstības mērķiem, ko Savienība atbalstīja ar apņemšanos līdz 2015. gadam uz pusi samazināt nabadzību, pastāv risks, ka abu pušu sarunu dalībnieki rūpējas tikai par politiskiem un makroekonomiskiem efektiem un tādējādi atstāj izrunāto mērķu iespaidotos plašākos mērķus ārpus uzmanības loka. Iniciatīvām, ko Eiropas Komisija izmanto, lai izveidotu kontroles instrumentu kopumu šādu vienošanos efekta novērtēšanai, nepieciešams atbalsts. |
| --- | --- |

6.5

Neskatoties uz Tūkstošgades attīstības mērķiem, ko Savienība atbalstīja ar apņemšanos līdz 2015. gadam uz pusi samazināt nabadzību, pastāv risks, ka abu pušu sarunu dalībnieki rūpējas tikai par politiskiem un makroekonomiskiem efektiem un tādējādi atstāj izrunāto mērķu iespaidotos plašākos mērķus ārpus uzmanības loka. Iniciatīvām, ko Eiropas Komisija izmanto, lai izveidotu kontroles instrumentu kopumu šādu vienošanos efekta novērtēšanai, nepieciešams atbalsts.

| 6.6 | No Apvienoto Nāciju, FAO un citu starptautisku organizāciju izvirzītajām problēmu grupām, nepretendējot uz pilnīgumu, var izfiltrēt sekojošas prioritārās darbības jomas: |
| --- | --- |

6.6

No Apvienoto Nāciju, FAO un citu starptautisku organizāciju izvirzītajām problēmu grupām, nepretendējot uz pilnīgumu, var izfiltrēt sekojošas prioritārās darbības jomas:

—   Pilnveide un izglītība

Ir pierādīts, ka izglītības un pilnveides veicināšana ne tikai uzlabo katra indivīda dzīvi, bet pozitīvi ietekmē arī vietējo sabiedrību. Sakarība starp izglītību un citām ekonomiskām un sociālām jomām un tās ietekme uz sieviešu lomu (ar skolas izglītību) izriet no daudziem pētījumiem, novērojumiem un statistikas. Tādēļ fundamentāla nozīme ir tam, lai iespējas mācīties skolās un pilnveidoties tiktu nodrošinātas arī attīstības valstu lauku reģionos un visvairāk atpalikušajos reģionos un būtu bez maksas pieejamas gan sievietēm, gan vīriešiem. Vēl joprojām visā pasaulē 24 % pamatskolas vecuma meiteņu neapmeklē nekādu izglītības iestādi (zēniem šis īpatsvars ir 16 %). Attīstības valstīs 61 % no visiem vīriešiem ir pamatskolas izglītība, turpretī, sieviešu vidū šis rādītājs ir tikai 41 %.

—   Resursu pieejamība

Nodrošināt sievietēm pieeju kapitāla līdzekļiem, it īpaši, iespēju bez grūtībām saņemt banku un minimālos kredītus, izmantot uzkrājumu iespējas un apdrošināšanas pakalpojumus – tas ir jāuzskata par prioritāru rīcības sektoru. Viena no galvenajām iespējām šādai rīcībai ir informācijas izplatīšana par minētajiem instrumentiem. Apvienotās Nācijas šai sakarā jau ir nākušas klajā ar virkni ieteikumu, kas galvenokārt skar finansu līdzekļu pieejamības uzlabošanu sievietēm. Bez tam, ņemot vērā ekonomikas un pasaules tirgus straujās izmaiņas, nepieciešams izpētīt visus eventuāli atbalstāmos resursus no specifiskiem, ar sievietēm saistītiem aspektiem. Atšķirības starp vīriešiem un sievietēm ekonomisko resursu, sabiedrisko labumu un pakalpojumu, kā arī zemes īpašuma pieejamības un kontroles jomā laupa sievietēm viņu pamattiesības, ekonomiskās iespējas, ietekmi un neatkarīgu pozīciju ieņemšanu politiskajos un cita veida izlemšanas procesos.

—   Nodarbinātības politikas pasākumi

Neskatoties uz nelielo progresu, ko sasniegusi sieviešu līdzdalība darba tirgū Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīs, saistībā ar piekļūšanu oficiālajam darba tirgum un atbilstoša atalgojuma saņemšanu vēl noteikti nevar runāt par iespēju vienlīdzību. Attīstības valstīs lielākās peļņas un nodarbinātības iespējas sievietēm piedāvā ēnu ekonomika. Daudzās AKK valstīs no darba vietu samazināšanas ir cietušas galvenokārt sievietes, un sieviešu likteni bieži iezīmē bezdarbs vai tiesiski neaizsargāts darbs, nelegāls darbs vai šaubīgi darba apstākļi ar atalgojumu, kas nereti atrodas zem eksistences minimuma līmeņa. Iespēja pieejai mazajiem kredītiem, mazo uzņēmēju veicināšanai un iespējai iegūt īpašumā zemi lielākā daļa vīriešu un sieviešu piešķir fundamentālu nozīmi, lai nodrošinātu cilvēka cienīgu dzīvi. Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Pārtikas un lauksamniecības organizācijas (FAO) ziņām šādas tiesības daudzās jaunattīstības valstīs sievietēm praktiski ir liegtas. Kredītu piešķiršanas izpēte piecās Āfrikas valstīs parāda, ka 10 % no mazajiem lauksaimnieku kredītiem ir saņēmušas sievietes, bet pārējos 90 % - vīrieši.

—   Sievietes un veselība

Reproduktīvā veselība un sievietes vispārējās tiesības uz veselības aizsardzību daudzās jaunattīstības valstīs nav plaši izplatīti jēdzieni, un tam ir izteikti negatīva ietekme ne tikai uz atsevišķām sievietēm, kas ir pakļautas dzīvību apdraudošiem riskiem, bet arī uz visu sabiedrību kopumā. Grūtības, kas saistītas ar HIV/AIDS ārstēšanu un profilaksi, kā arī slimību izplatīšanās ietekme uz daudzu valstu ekonomiku un sabiedrību – galvenokārt Sahāras reģionā – ir piemērs situācijas nopietnībai.

Seksuālās un bioloģiskās atšķirības starp vīrieti un sievieti atspoguļojas arī veselības un ķermeņa kopšanas jomā. Sievietēm piešķirtās lomas, kā arī viņu statuss neatbilst ar viņu prasībām pēc veselības aprūpes un medikamentiem, turklāt, tādējādi tiek ignorēta viņu sociālā atbildība. Dažādajām, specifiskajām sieviešu vajadzībām tiek veltīta ārkārtīgi maza uzmanība, kas izraisa negatīvas sekas visa sievietes mūža garumā. Šī situācija vēl dramatiskāka ir tur, kur sociokultūras vide ir tendēta uz fizisku, psiholoģisku un seksuālu vardarbību pret sievieti.

—   Visa veida vardarbības pret sievietēm apkarošana

Vardarbības pret sievietēm apkarošana, pati problēmas apjoma noteikšana paliek viens no grūtākajiem apakšjautājumiem, kad runa ir par – arī Rietumu sabiedrībā grūti atklājamo – mājas vardarbības fenomenu, dzimumorgānu sakropļošanu vai cilvēku tirdzniecību. Pēdējā no minētajām problēmām, kas īpaši lielā mērā skar tieši sievietes un meitenes, acīmredzami arvien palielinās. Bieži vien gados ļoti jaunie upuri ir pakļauti seksuālai verdzībai un citiem spaidu darba veidiem. Sievietes, kas dzīvo kara un konfliktu piemeklētos reģionos, īpaši skaudri cieš no cilvēktiesību pārkāpumiem.

7.   Ieteikumi

| 7.1 | Šis izklāsts parāda, ka izvirzītie mērķi un veicamie pasākumi sieviešu atbalstīšanas jomā ir jādefinē nepārprotamāk un apņēmīgāk, ja Eiropas Savienība patiešām vēlas pozitīvi ietekmēt sieviešu un nabadzīgo ļaužu dzīves apstākļus. Pirmkārt, obligāti ir jāvelta lielāka uzmanība tādai pielāgošanās politikai, kuras sekas ir nākušas par sliktu sievietēm un vājākajām iedzīvotāju grupām kopumā. Priekšrocības, kas ir paredzētas arī šīm sociālajām grupām, ir jāpadara acīmredzamas. |
| --- | --- |

7.1

Šis izklāsts parāda, ka izvirzītie mērķi un veicamie pasākumi sieviešu atbalstīšanas jomā ir jādefinē nepārprotamāk un apņēmīgāk, ja Eiropas Savienība patiešām vēlas pozitīvi ietekmēt sieviešu un nabadzīgo ļaužu dzīves apstākļus. Pirmkārt, obligāti ir jāvelta lielāka uzmanība tādai pielāgošanās politikai, kuras sekas ir nākušas par sliktu sievietēm un vājākajām iedzīvotāju grupām kopumā. Priekšrocības, kas ir paredzētas arī šīm sociālajām grupām, ir jāpadara acīmredzamas.

| 7.2 | Šai sakarībā, pēc Komitejas domām, izvērtējot ES tirdzniecības nolīgumus ar trešajām valstīm, ir sevišķi, ar Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm, ir jāveic specifiska izpēte, lai noskaidrotu, kāda ir to ietekme uz nabadzīgākajām iedzīvotāju grupām un dzimumu līdztiesības jautājumiem. |
| --- | --- |

7.2

Šai sakarībā, pēc Komitejas domām, izvērtējot ES tirdzniecības nolīgumus ar trešajām valstīm, ir sevišķi, ar Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm, ir jāveic specifiska izpēte, lai noskaidrotu, kāda ir to ietekme uz nabadzīgākajām iedzīvotāju grupām un dzimumu līdztiesības jautājumiem.

| 7.3 | Tādu apvienību un NVO stiprināšanai paredzētajiem līdzekļiem, kas iestājas par dzimumu līdztiesību un sieviešu “empowerment”, ir fundamentāla nozīme visaptverošā ekonomisko, sociālo un politisko priekšnoteikumu uzlabošanā jaunattīstības valstīs un sociālā progresa un ilgtspējīgas ekonomiskās izaugsmes konsolidēšanā. |
| --- | --- |

7.3

Tādu apvienību un NVO stiprināšanai paredzētajiem līdzekļiem, kas iestājas par dzimumu līdztiesību un sieviešu “empowerment”, ir fundamentāla nozīme visaptverošā ekonomisko, sociālo un politisko priekšnoteikumu uzlabošanā jaunattīstības valstīs un sociālā progresa un ilgtspējīgas ekonomiskās izaugsmes konsolidēšanā.

| 7.4 | Tātad, ņemot vērā augstākminēto, runa ir ne tikai par plašas sieviešu civilās sabiedrības iesaistīšanas veicināšanu, bet par galveno priekšnoteikumu nodrošināšanu viņu faktiskai līdzdalībai, valorizācijai un atbalstīšanai, lai viņas varētu piedalīties savu valstu attīstībā tikpat lielā mērā kā vīrieši. Sieviešu lomas stiprināšana līdzdalības procesā ir nozīmīgs faktors lēmumpieņemšanas kompetences iegūšanai. |
| --- | --- |

7.4

Tātad, ņemot vērā augstākminēto, runa ir ne tikai par plašas sieviešu civilās sabiedrības iesaistīšanas veicināšanu, bet par galveno priekšnoteikumu nodrošināšanu viņu faktiskai līdzdalībai, valorizācijai un atbalstīšanai, lai viņas varētu piedalīties savu valstu attīstībā tikpat lielā mērā kā vīrieši. Sieviešu lomas stiprināšana līdzdalības procesā ir nozīmīgs faktors lēmumpieņemšanas kompetences iegūšanai.

| 7.5 | Svarīgākais priekšnoteikums jebkurā gadījumā ir tas, lai sievietēm tiktu nodrošināta līdztiesīga pieeja izglītībai un pilnveidei. Šajā sakarā būtu jāveicina visas programmas un projekti, kuri seko šim mērķim, no pirmās alfabetizācijas līdz sieviešu apvienību informatizācijai un savienošanai, lai stiprinātu un nodrošinātu sieviešu līdzdalību un to lomas palielināšanu nacionālajā attīstībā. |
| --- | --- |

7.5

Svarīgākais priekšnoteikums jebkurā gadījumā ir tas, lai sievietēm tiktu nodrošināta līdztiesīga pieeja izglītībai un pilnveidei. Šajā sakarā būtu jāveicina visas programmas un projekti, kuri seko šim mērķim, no pirmās alfabetizācijas līdz sieviešu apvienību informatizācijai un savienošanai, lai stiprinātu un nodrošinātu sieviešu līdzdalību un to lomas palielināšanu nacionālajā attīstībā.

| 7.6 | Komisijas iekustinātā decentralizācijas procesa ietvaros īpaša nozīme ir “Vadlīnijās par pamatprincipiem un labāko praksi, kā iesaistīt nevalstiskas darbojošās personas” (24.02.2002) uzskaitītajām delegācijām. Tām ir piešķirta liela izvēles brīvība attiecībā uz piemērotākajiem līdzekļiem, un to pienākums ir nodrošināt maksimālu nevalstisko darbojošos personu iesaistīšanu. Vadlīnijās gan nav atrodami izvērsti ieteikumi par sieviešu organizāciju līdzdalību un lomu, taču delegācijas, pēc Komitejas domām, var spēlēt būtisku lomu sieviešu apvienību apzināšanā un iesaistīšanā civilajā dialogā, izplatībā un sieviešu potenciāla veicināšanas stratēģijas formulēšanā.
  Delegācijām “Gender mainstreaming” veicināšanas procesā ir jāuzliek īpaša atbildība, un vismaz vienam Komisijas pārstāvim attiecīgajās pārstāvniecībās būtu jāabsolvē īpaši papildus apmācība līdztiesības jautājumos. |
| --- | --- |

7.6

Komisijas iekustinātā decentralizācijas procesa ietvaros īpaša nozīme ir “Vadlīnijās par pamatprincipiem un labāko praksi, kā iesaistīt nevalstiskas darbojošās personas” (24.02.2002) uzskaitītajām delegācijām. Tām ir piešķirta liela izvēles brīvība attiecībā uz piemērotākajiem līdzekļiem, un to pienākums ir nodrošināt maksimālu nevalstisko darbojošos personu iesaistīšanu. Vadlīnijās gan nav atrodami izvērsti ieteikumi par sieviešu organizāciju līdzdalību un lomu, taču delegācijas, pēc Komitejas domām, var spēlēt būtisku lomu sieviešu apvienību apzināšanā un iesaistīšanā civilajā dialogā, izplatībā un sieviešu potenciāla veicināšanas stratēģijas formulēšanā.

Delegācijām “Gender mainstreaming” veicināšanas procesā ir jāuzliek īpaša atbildība, un vismaz vienam Komisijas pārstāvim attiecīgajās pārstāvniecībās būtu jāabsolvē īpaši papildus apmācība līdztiesības jautājumos.

| 7.7 | Tādēļ īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai tiktu iegūts skaidrs priekšstats par eksistējošo sieviešu organizāciju mērogiem un veidiem, jo šai sakarā bieži pietrūkst atbilstošas informācijas.
  Komiteja var palīdzēt tādu Eiropas apvienību un organizāciju meklēšanā, kas iestājas par AKK valstu sieviešu atbalstīšanu un līdzdalību. |
| --- | --- |

7.7

Tādēļ īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai tiktu iegūts skaidrs priekšstats par eksistējošo sieviešu organizāciju mērogiem un veidiem, jo šai sakarā bieži pietrūkst atbilstošas informācijas.

Komiteja var palīdzēt tādu Eiropas apvienību un organizāciju meklēšanā, kas iestājas par AKK valstu sieviešu atbalstīšanu un līdzdalību.

| 7.8 | Atsevišķu valstu stratēģiskajos dokumentos būtu nepārprotami jāparedz gan sieviešu līdzdalība to redakcijā, gan pasākumi un aktivitātes, kas stiprina sieviešu apvienības. Komiteja uzskata, ka Komisija šeit var izmantot savu ietekmi.
  Komiteja uzaicina Komisiju ierīkot īpašu budžeta līniju, kas paredzēta Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstu civilās sabiedrības sieviešu organizācijām. |
| --- | --- |

7.8

Atsevišķu valstu stratēģiskajos dokumentos būtu nepārprotami jāparedz gan sieviešu līdzdalība to redakcijā, gan pasākumi un aktivitātes, kas stiprina sieviešu apvienības. Komiteja uzskata, ka Komisija šeit var izmantot savu ietekmi.

Komiteja uzaicina Komisiju ierīkot īpašu budžeta līniju, kas paredzēta Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstu civilās sabiedrības sieviešu organizācijām.

| 7.9 | Ņemot vērā nevalstisku darbojošos personu atbalstīšanas kritērijus, kā arī finansu līdzekļu pieejamību, vajadzētu izveidot priviliģētus komunikācijas kanālus sieviešu organizācijām. |
| --- | --- |

7.9

Ņemot vērā nevalstisku darbojošos personu atbalstīšanas kritērijus, kā arī finansu līdzekļu pieejamību, vajadzētu izveidot priviliģētus komunikācijas kanālus sieviešu organizācijām.

| 7.10 | Cotonou Nolīguma ietvaros izveidotie izglītības piedāvājumi, kas vērsti uz sieviešu organizāciju un apvienību darbības veicināšanu lokālā līmenī, var izrādīties par lietderīgiem instrumentiem šī Nolīguma īstenošanai. |
| --- | --- |

7.10

Cotonou Nolīguma ietvaros izveidotie izglītības piedāvājumi, kas vērsti uz sieviešu organizāciju un apvienību darbības veicināšanu lokālā līmenī, var izrādīties par lietderīgiem instrumentiem šī Nolīguma īstenošanai.

| 7.11 | Komiteja šai ziņā atbalstīs semināru organizēšanu, lai noskaidrotu un padziļināti izpētītu jautājumus, kas saistīti ar Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstu sieviešu statusu un līdzdalību. |
| --- | --- |

7.11

Komiteja šai ziņā atbalstīs semināru organizēšanu, lai noskaidrotu un padziļināti izpētītu jautājumus, kas saistīti ar Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstu sieviešu statusu un līdzdalību.

| 7.12 | Komiteja pievērš uzmanību sabalansētai sieviešu delegāciju līdzdalībai tās organizētajos semināros un tikšanās pasākumos ar sievietēm un apvienībām no Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm un trešajām valstīm kopumā. |
| --- | --- |

7.12

Komiteja pievērš uzmanību sabalansētai sieviešu delegāciju līdzdalībai tās organizētajos semināros un tikšanās pasākumos ar sievietēm un apvienībām no Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm un trešajām valstīm kopumā.

| 7.13 | Komiteja apņemas 2005. gada pirmajā pusē noorganizēt konferenci ar Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstu sieviešu un civilās sabiedrības organizāciju piedalīšanos, izvirzot sekojošus mērķus: pastiprināta sieviešu līdzdalība lēmumu pieņemšanas procesos, šķēršļu noskaidrošana, kā arī stratēģiskā koncepcija, kas balstīta uz attīstības procesos iesaistīto sieviešu nostāju. |
| --- | --- |

7.13

Komiteja apņemas 2005. gada pirmajā pusē noorganizēt konferenci ar Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstu sieviešu un civilās sabiedrības organizāciju piedalīšanos, izvirzot sekojošus mērķus: pastiprināta sieviešu līdzdalība lēmumu pieņemšanas procesos, šķēršļu noskaidrošana, kā arī stratēģiskā koncepcija, kas balstīta uz attīstības procesos iesaistīto sieviešu nostāju.

Brisele, 2004. gada 15. septembris

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

(1)  Pilsoniskās sabiedrības loma Eiropas attīstības politikā (REX 097/2003).

1

---

| 23.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/44 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/44

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu koiteja atzinums par tēmu Uz 7. pētījumu pamatprogrammu: izpētes nepieciešamība demogrāfisko izmaiņu ietvaros – dzīves kvalitāte vecumdienās un vajadzīgās tehnoloģijas

(2005/C 74/09)

2004. gada 29. janvarī. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma lēmumu izstrādāt atzinumu pēc savas iniciatīvas saskaņā ar Reglamenta noteikumu 29. (2.) pantu, par:

Uz 7. pētījumu pamatprogrammu: izpētes nepieciešamība demogrāfisko izmaiņu ietvaros – dzīves kvalitāte vecumdienās un vajadzīgās tehnoloģijas Iekšējā tirgus, ražošanas un patēriņa darba grupa, kas bija atbildīga par komitejas darba sagatavošanu attiecīgajā jomā, pieņēma tās atzinumu 2004. gada 14. jūlijā. Ziņojumu sniedza Heinisch kundze.

Tās... plenārajā sesijā 2004. gada 15. un 16. septembrī (2004. gada 15.septembra sēdē), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma sekojošu atzinumu ar 144 balsīm par, 1 pret un 2 atturoties

1.   Kopsavilkums

| 1.1 | Ņemot vērā demogrāfiskās izmaiņas, kā arī iespējas un riskus, kas saistīti ar Eiropā arvien pieaugošā gados veco cilvēku skaita dzīves kvalitāti, Komiteja ierosina:






  (a) | iekļaut 7. Pētījumu pamatprogrammā ar šo tematiku saistītas rīcības vadlīnijas un |
| --- | --- | --- |

1.1

Ņemot vērā demogrāfiskās izmaiņas, kā arī iespējas un riskus, kas saistīti ar Eiropā arvien pieaugošā gados veco cilvēku skaita dzīves kvalitāti, Komiteja ierosina:

(a)

iekļaut 7. Pētījumu pamatprogrammā ar šo tematiku saistītas rīcības vadlīnijas un

| (b) | veikt papildinošus pasākumus, lai izveidotu pamatotu lēmumu pieņemšanas bāzi savlaicīgai politiskai plānošanai un rīcībai gan visas Eiropas, gan nacionālā līmenī. |
| --- | --- |

(b)

veikt papildinošus pasākumus, lai izveidotu pamatotu lēmumu pieņemšanas bāzi savlaicīgai politiskai plānošanai un rīcībai gan visas Eiropas, gan nacionālā līmenī.

Pamatojums:

Bioloģiski, psiholoģiski, sociāli, kulturāli, tehnoloģiski, ekonomiski un strukturāli novecošanās aspekti ir cieši viens ar otru saistīti. Vienlaikus novecošanās vienmēr notiek konkrētā fiziskā un sociālā vidē. Šis konteksts Eiropā raksturojas no stiprām ģeogrāfiskām, kulturālām un sociāli strukturālām pretrunām. Abi aspekti - daudzdimensionālais novecošanās process un atškirīgie noteikumi, kuros tas notiek, netiek pietiekami ņemti vērā patreizējā izpētes programmā. Taču tikai šāda plaši un ilglaicīgi veidota izpēte var dot nepieciešamo plānošanas un lēmumpieņemšanas pamatu, kas ir nepieciešams dažadajās sabiedrības jomās un visos lēmumpieņemšanas līmeņos saistībā ar iedzīvotāju vecuma struktūru izmaiņām.

Pie (a) punkta: pētījumi nepieciešami galvenokārt sekojošās jomās:

| — | ekonomikas un finanšu politika (4.1) |
| --- | --- |

—

ekonomikas un finanšu politika (4.1)

| — | darba un nodarbinātības jautājumi (4.2) |
| --- | --- |

—

darba un nodarbinātības jautājumi (4.2)

| — | vecu cilvēku ikdienas dzīves realitāte (4.3) |
| --- | --- |

—

vecu cilvēku ikdienas dzīves realitāte (4.3)

| — | sociālo telpu veidojošā vide (4.4) |
| --- | --- |

—

sociālo telpu veidojošā vide (4.4)

| — | izglītošanās visa mūža garumā (4.5) |
| --- | --- |

—

izglītošanās visa mūža garumā (4.5)

| — | veselības uzturēšana un aprūpe (4.6) |
| --- | --- |

—

veselības uzturēšana un aprūpe (4.6)

| — | jaunās tehnoloģijas (4.7) |
| --- | --- |

—

jaunās tehnoloģijas (4.7)

| — | esošo zināšanu fondu sagatavošana, sasaistīšana un papildināšana (4.8). |
| --- | --- |

—

esošo zināšanu fondu sagatavošana, sasaistīšana un papildināšana (4.8).

Novecošanas procesa daudzdimensionālais raksturs, kā arī atšķirīgie kultūras, ekonomikas un strukturālie nosacījumi, pie kādiem tas norisinās, rada nepieciešamību pēc daudzdisciplināras un starpdisciplināras ilgtermiņa izpētes.

Pie (b) punkta: Kā papildinošie pasākumi par sevišķi svarīgiem tiek uzskatīts nodrošināt Eiropas Konstitūcijas 85. panta ievērošanu, kurš visiem vecākiem ES pilsoņiem garantē tiesības uz cieņas pilnu dzīvi un aktīvu dalību sabiedriskajā dzīvē un lēmumpieņemšanas procesos.

| — | atklātās koordinācijas metodes pielietošana, lai noteiktu vienotu pieeju un indikatoru klasifikāciju vecāku cilvēku dzīves kvalitātei Eiropas valstīs, lai veicinātu pieredzes apmaiņu, salīdzinājumu izdarīšanu Eiropas ietvaros, savstarpēju mācīšanos un dialogu starp civilās sabiedrības organizāciju pārstāvjiem un kompetentajām Komisijas direkcijām un vienotos par kopīgu vērtību izpratni saistībā ar sabiedrības novecošanu; |
| --- | --- |

—

atklātās koordinācijas metodes pielietošana, lai noteiktu vienotu pieeju un indikatoru klasifikāciju vecāku cilvēku dzīves kvalitātei Eiropas valstīs, lai veicinātu pieredzes apmaiņu, salīdzinājumu izdarīšanu Eiropas ietvaros, savstarpēju mācīšanos un dialogu starp civilās sabiedrības organizāciju pārstāvjiem un kompetentajām Komisijas direkcijām un vienotos par kopīgu vērtību izpratni saistībā ar sabiedrības novecošanu;

| — | kopīgas novērošanas institūcijas (European Observatory) izveidošana, ar mērķi radīt Eiropas Novecošanās jautājumu Aģentūru, un datu bāzes izveidošana, lai iegūtu, apkopotu un nodotu tālāk zināšanas par “atklātās koordinācijas metodes” uzlabošanu un izdarītu praksē un politikā izmantojamus secinājumus; |
| --- | --- |

—

kopīgas novērošanas institūcijas (European Observatory) izveidošana, ar mērķi radīt Eiropas Novecošanās jautājumu Aģentūru, un datu bāzes izveidošana, lai iegūtu, apkopotu un nodotu tālāk zināšanas par “atklātās koordinācijas metodes” uzlabošanu un izdarītu praksē un politikā izmantojamus secinājumus;

| — | izveidot EESK kategoriju “Novecojoša sabiedrība”; |
| --- | --- |

—

izveidot EESK kategoriju “Novecojoša sabiedrība”;

| — | studijas un konferences, kas paplašinātu zināšanas par demogrāfiskajām izmaiņām un nepieciešamību pēc profilaktiskiem un papildinošiem pasākumiem, paaugstinātu apziņas līmeni, pēc iespējas plaši popularizētu pētījumu rezultātus un veicinātu apmaiņu “veco” un “jauno” dalībvalstu starpā. |
| --- | --- |

—

studijas un konferences, kas paplašinātu zināšanas par demogrāfiskajām izmaiņām un nepieciešamību pēc profilaktiskiem un papildinošiem pasākumiem, paaugstinātu apziņas līmeni, pēc iespējas plaši popularizētu pētījumu rezultātus un veicinātu apmaiņu “veco” un “jauno” dalībvalstu starpā.

Mērķis:

Radīt visaptverošu zināšanu bāzi politiskiem pasākumiem šodienas un nākotnes vecāku cilvēku ģenerāciju dzīves kvalitātes saglabāšanai un,

| — | ja nepieciešams, uzlabošanai; |
| --- | --- |

—

ja nepieciešams, uzlabošanai;

| — | Eiropas attīstības un konkurētspējas uzlabošanai, saistībā ar potenciāliem, ko dod demogrāfiskās izmaiņas. |
| --- | --- |

—

Eiropas attīstības un konkurētspējas uzlabošanai, saistībā ar potenciāliem, ko dod demogrāfiskās izmaiņas.

2.   Ievads

| 2.1 | Iedzīvotāju struktūras demogrāfiskās izmaiņas vienlaikus ir viena no lielākajām vēsturiskajām veiksmēm un aktuāls mūslaiku izaicinājums. Vēl nekad veselas paaudzes tik pamatoti kā šodien nav varējušas cerēt un sagaidīt, ka piedzīvos daudzus gadus ilgu dzīves etapu “vecumdienas”. Līdz ar šo jauno dzīves etapu rodas ne tikai daudzveidīgas pozitīvas attīstības iespējas, bet arī pavisam jauni individuāli un sabiedriski uzdevumi. Lielākajā daļā Eiropas valstu daudziem gados vecu cilvēkiem ir pietiekams ienākums un nepieciešamās fiziskās un kognitīvās spējas, lai patstāvīgi un ar gandarījumu organizētu dzīvi iegūtajos gados. No tā rodas jaunas iespējas ekonomiskajai un sociālajai attīstībai Taču, vecumam palielinoties, samazinās fiziskās, sensoriskās un kognitīvās spējas un līdz ar to rodas funkcionālu ierobežojumu risks. Līdzās tam sabiedrībā pastāv grupas, kuru rīcībā nav pietiekamu materiālo, sociālo un personīgo resursu, lai nodrošinātu cienīgas vecumdienas. Pēdējais īpaši attiecas uz lielo sieviešu skaitu, kas dzīvo vienas pašas. Arī dažādu Eiropas valstu starpā šai ziņā pastāv lielas atšķirības. Bez tam, sakarā ar vecumu struktūras nobīdīšanos visās valstīs ir nepieciešama rīcībā esošo līdzekļu pārdalīšana un atbilstoša veselības aizsardzības un sociālās apdrošināšanas sistēmas pielāgošana. Iedzīvotāju novecošana – kaut arī ar nelielām atšķirībām norises laika ziņā – skar visas Eiropas Savienības valstis. Savā ziņojumā par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas darbību 2000. līdz 2002. gadā (69. lappusē) tās prezidents raksta: |
| --- | --- |

2.1

Iedzīvotāju struktūras demogrāfiskās izmaiņas vienlaikus ir viena no lielākajām vēsturiskajām veiksmēm un aktuāls mūslaiku izaicinājums. Vēl nekad veselas paaudzes tik pamatoti kā šodien nav varējušas cerēt un sagaidīt, ka piedzīvos daudzus gadus ilgu dzīves etapu “vecumdienas”. Līdz ar šo jauno dzīves etapu rodas ne tikai daudzveidīgas pozitīvas attīstības iespējas, bet arī pavisam jauni individuāli un sabiedriski uzdevumi. Lielākajā daļā Eiropas valstu daudziem gados vecu cilvēkiem ir pietiekams ienākums un nepieciešamās fiziskās un kognitīvās spējas, lai patstāvīgi un ar gandarījumu organizētu dzīvi iegūtajos gados. No tā rodas jaunas iespējas ekonomiskajai un sociālajai attīstībai Taču, vecumam palielinoties, samazinās fiziskās, sensoriskās un kognitīvās spējas un līdz ar to rodas funkcionālu ierobežojumu risks. Līdzās tam sabiedrībā pastāv grupas, kuru rīcībā nav pietiekamu materiālo, sociālo un personīgo resursu, lai nodrošinātu cienīgas vecumdienas. Pēdējais īpaši attiecas uz lielo sieviešu skaitu, kas dzīvo vienas pašas. Arī dažādu Eiropas valstu starpā šai ziņā pastāv lielas atšķirības. Bez tam, sakarā ar vecumu struktūras nobīdīšanos visās valstīs ir nepieciešama rīcībā esošo līdzekļu pārdalīšana un atbilstoša veselības aizsardzības un sociālās apdrošināšanas sistēmas pielāgošana. Iedzīvotāju novecošana – kaut arī ar nelielām atšķirībām norises laika ziņā – skar visas Eiropas Savienības valstis. Savā ziņojumā par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas darbību 2000. līdz 2002. gadā (69. lappusē) tās prezidents raksta:

| 2.2 | “Komiteja tālāk norādīja uz prognozēto sabiedrības attīstību, kas izraisa bažas un galvenokārt ietekmē nodarbinātību, veselību un pensijas.” |
| --- | --- |

2.2

“Komiteja tālāk norādīja uz prognozēto sabiedrības attīstību, kas izraisa bažas un galvenokārt ietekmē nodarbinātību, veselību un pensijas.”

| 2.3 | Minētā attīstība veido izejas punktu šim iniciatīvas atzinumam par izpētes nepieciešamību jomā “Demogrāfiskās izmaiņas – dzīves kvalitāte vecumdienās un vajadzīgās tehnoloģijas”, ar kuru tiek ierosināts iekļaut 7. Pētniecības pamatprogrammā vadlīnijas rīcībai sakarā ar šo tematiku. Tas ietver divus nodalītus, taču savstarpēji cieši savijušos aspektus: pirmkārt, demogrāfiskās izmaiņas kā tādas, ko izraisa dzimstības samazināšanās un ar to saistītā ģimeņu struktūra, no vienas puses, un pieaugošās iedzīvotāju cerības un gaidas saistībā ar dzīvi, no otras puses. Otrkārt, novecošana un vecums kā patstāvīgs dzīves etaps ar augstu sociālo, kultūras, organizatorisko, tehnoloģisko un ekonomisko inovāciju potenciālu, bet vienlaikus – arī riskiem. Abiem aspektiem nepieciešama izpēte gan saistībā ar ietekmi uz visu sabiedrību un nepieciešamību pēc atbilstošas politiskas rīcības (makrolīmenis), gan saistībā ar sekām un nepieciešamību pēc atbilstošas rīcības, lai nodrošinātu gados vecāko pilsoņu dzīves kvalitāti, vienmēr ņemot vērā atšķirīgu dzimumu specifisko dzīves situāciju (mikrolīmenis). |
| --- | --- |

2.3

Minētā attīstība veido izejas punktu šim iniciatīvas atzinumam par izpētes nepieciešamību jomā “Demogrāfiskās izmaiņas – dzīves kvalitāte vecumdienās un vajadzīgās tehnoloģijas”, ar kuru tiek ierosināts iekļaut 7. Pētniecības pamatprogrammā vadlīnijas rīcībai sakarā ar šo tematiku. Tas ietver divus nodalītus, taču savstarpēji cieši savijušos aspektus: pirmkārt, demogrāfiskās izmaiņas kā tādas, ko izraisa dzimstības samazināšanās un ar to saistītā ģimeņu struktūra, no vienas puses, un pieaugošās iedzīvotāju cerības un gaidas saistībā ar dzīvi, no otras puses. Otrkārt, novecošana un vecums kā patstāvīgs dzīves etaps ar augstu sociālo, kultūras, organizatorisko, tehnoloģisko un ekonomisko inovāciju potenciālu, bet vienlaikus – arī riskiem. Abiem aspektiem nepieciešama izpēte gan saistībā ar ietekmi uz visu sabiedrību un nepieciešamību pēc atbilstošas politiskas rīcības (makrolīmenis), gan saistībā ar sekām un nepieciešamību pēc atbilstošas rīcības, lai nodrošinātu gados vecāko pilsoņu dzīves kvalitāti, vienmēr ņemot vērā atšķirīgu dzimumu specifisko dzīves situāciju (mikrolīmenis).

3.   Esošā situācija un iniciatīvas pamatojums

| 3.1 | Sakarā ar to, ka demogrāfiskās izmaiņas un ar tām saistītā iedzīvotāju un sociālās struktūras mainīšanās ir vēsturiski vēl nebijusi parādība, saasinās nepieciešamība pēc zināšanām, lai varētu novērtēt sekas, ko tas izraisa sabiedrības attīstībā, un radīt pamatotu lēmumu pieņemšanas bāzi savlaicīgai politiskai plānošanai un rīcībai gan Eiropas, gan nacionālā līmenī. Arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumi un Komisijas ziņojumi par nodarbinātības politiku (1), sociālo integrāciju (2), veselības aprūpi, mācībām bez vecuma ierobežojuma (3) utt. norāda, ka jārīkojas šajā virzienā. |
| --- | --- |

3.1

Sakarā ar to, ka demogrāfiskās izmaiņas un ar tām saistītā iedzīvotāju un sociālās struktūras mainīšanās ir vēsturiski vēl nebijusi parādība, saasinās nepieciešamība pēc zināšanām, lai varētu novērtēt sekas, ko tas izraisa sabiedrības attīstībā, un radīt pamatotu lēmumu pieņemšanas bāzi savlaicīgai politiskai plānošanai un rīcībai gan Eiropas, gan nacionālā līmenī. Arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumi un Komisijas ziņojumi par nodarbinātības politiku (1), sociālo integrāciju (2), veselības aprūpi, mācībām bez vecuma ierobežojuma (3) utt. norāda, ka jārīkojas šajā virzienā.

| 3.2 | Vienlaikus, šāda zināšanu bāze veido priekšnoteikumus sociālām, kultūras, organizatoriskām, tehnoloģiskām un ekonomiskām inovācijām, kas, pirmkārt, varētu veicināt vecu cilvēku dzīves kvalitātes saglabāšanu, otrkārt, mazināt veselības aizsardzības un sociālo sistēmu noslogotību. It sevišķi, strauji pieaugošais ļoti vecu cilvēku skaits un – daļēji arī tā izraisītā – vairāku senjoru paaudžu vienlaicīgā eksistence prasa arī pavisam jauna veida profesiju un pakalpojumu ieviešanu. |
| --- | --- |

3.2

Vienlaikus, šāda zināšanu bāze veido priekšnoteikumus sociālām, kultūras, organizatoriskām, tehnoloģiskām un ekonomiskām inovācijām, kas, pirmkārt, varētu veicināt vecu cilvēku dzīves kvalitātes saglabāšanu, otrkārt, mazināt veselības aizsardzības un sociālo sistēmu noslogotību. It sevišķi, strauji pieaugošais ļoti vecu cilvēku skaits un – daļēji arī tā izraisītā – vairāku senjoru paaudžu vienlaicīgā eksistence prasa arī pavisam jauna veida profesiju un pakalpojumu ieviešanu.

| 3.3 | Projekti, kas tika veicināti 5. Pētniecības pamatprogrammas akcijas “Iedzīvotāju novecošana” (Key Action 6) tematiskās apakšprogrammas “Dzīves kvalitāte un dzīvo resursu menedžments” ietvaros, sakarā ar šo tēmu loku jau sniedza virkni svarīgu, bet atsevišķu rezultātu. Pētniecības ģenerāldirekcija nesen ir publicējusi termiņa vidus izvērtējumu par iegūtajām atziņām un pieredzi no starpdisciplinārās Key Action. Tāpat, ieguldījumu gados vecu cilvēku un invalīdu dzīves kvalitātes uzlabošanā var dot arī telemātikas programmas projektu rezultāti. Tomēr 90. gadu beigās telemātikas programmā noteiktais pamatprincips kopumā gan vēl nav realizējies. |
| --- | --- |

3.3

Projekti, kas tika veicināti 5. Pētniecības pamatprogrammas akcijas “Iedzīvotāju novecošana” (Key Action 6) tematiskās apakšprogrammas “Dzīves kvalitāte un dzīvo resursu menedžments” ietvaros, sakarā ar šo tēmu loku jau sniedza virkni svarīgu, bet atsevišķu rezultātu. Pētniecības ģenerāldirekcija nesen ir publicējusi termiņa vidus izvērtējumu par iegūtajām atziņām un pieredzi no starpdisciplinārās Key Action. Tāpat, ieguldījumu gados vecu cilvēku un invalīdu dzīves kvalitātes uzlabošanā var dot arī telemātikas programmas projektu rezultāti. Tomēr 90. gadu beigās telemātikas programmā noteiktais pamatprincips kopumā gan vēl nav realizējies.

| 3.4 | 6. Pētniecības pamatprogrammā iedzīvotāju novecošanas un tās individuālo un sociālo seku izpētes veicināšana tiek turpināta tikai dažās pakārtotās jomās pie galvenajiem punktiem “Life Sciences, genomics and biotechnology for health” (prioritāte 1), “Information society technologies” (prioritāte 2), “Citizens and governance in a knowledge-based society” (prioritāte 7) un “FTE politikas atbalstīšanai un plānošanai nākotnē nepieciešamas zinātnes un tehnoloģiju priekšplānā” (prioritāte 8), kā arī “ERA-Net”. |
| --- | --- |

3.4

6. Pētniecības pamatprogrammā iedzīvotāju novecošanas un tās individuālo un sociālo seku izpētes veicināšana tiek turpināta tikai dažās pakārtotās jomās pie galvenajiem punktiem “Life Sciences, genomics and biotechnology for health” (prioritāte 1), “Information society technologies” (prioritāte 2), “Citizens and governance in a knowledge-based society” (prioritāte 7) un “FTE politikas atbalstīšanai un plānošanai nākotnē nepieciešamas zinātnes un tehnoloģiju priekšplānā” (prioritāte 8), kā arī “ERA-Net”.

| 3.4.1 | No poltiskā viedokļa nozīmīgas atziņas ir sagaidāmas galvenokārt no demogrāfisko prognožu un veselības aizsardzības izmaksu un izdevumu projektiem, kas novecošanas aspektā patlaban tiek īstenoti 8. prioritātes ietvaros. Īpašs stratēģisks mērķis, kas noteikts Informācijas sabiedrības un tehnoloģiju programmā, ir gados vecu cilvēku un invalīdu integrācijas veicināšana informācijas sabiedrībā. Arī šajā jomā jau eksistē virkne lietderīgu rezultātu un daudzsološu projektu ar lielu konsorciju un rūpniecības sektora piedalīšanos. Neskatoties uz to, būs nepieciešams pielikt lielas pūles, lai novērstu joprojām pastāvošās nepilnības. Tomēr diemžēl “Iedzīvotāju novecošana” kā atsevišķs smaguma punkts starp tematiskajām prioritātēm vairs neparādās. |
| --- | --- |

3.4.1

No poltiskā viedokļa nozīmīgas atziņas ir sagaidāmas galvenokārt no demogrāfisko prognožu un veselības aizsardzības izmaksu un izdevumu projektiem, kas novecošanas aspektā patlaban tiek īstenoti 8. prioritātes ietvaros. Īpašs stratēģisks mērķis, kas noteikts Informācijas sabiedrības un tehnoloģiju programmā, ir gados vecu cilvēku un invalīdu integrācijas veicināšana informācijas sabiedrībā. Arī šajā jomā jau eksistē virkne lietderīgu rezultātu un daudzsološu projektu ar lielu konsorciju un rūpniecības sektora piedalīšanos. Neskatoties uz to, būs nepieciešams pielikt lielas pūles, lai novērstu joprojām pastāvošās nepilnības. Tomēr diemžēl “Iedzīvotāju novecošana” kā atsevišķs smaguma punkts starp tematiskajām prioritātēm vairs neparādās.

| 3.5 | Ir sagaidāms, ka 5. un 6. Pētniecības pamatprogrammā atbalstītie medicīniskas un bioloģiskas ievirzes projekti izraisīs ievērojamu zinātnisko progresu saistībā ar psiholoģiskajiem un bioloģiskajiem novecošanas procesiem, slimību apkarošanas un veselības saglabāšanas veicināšanu. |
| --- | --- |

3.5

Ir sagaidāms, ka 5. un 6. Pētniecības pamatprogrammā atbalstītie medicīniskas un bioloģiskas ievirzes projekti izraisīs ievērojamu zinātnisko progresu saistībā ar psiholoģiskajiem un bioloģiskajiem novecošanas procesiem, slimību apkarošanas un veselības saglabāšanas veicināšanu.

| 3.6 | Šajā jomā iegūto atziņu svarīgumu nekādā ziņā nevar apšaubīt. Taču tās nepalīdz ne atrisināt problēmas, ar kurām saskaras gados veci cilvēki, ne sagaidāmos sabiedrības uzdevumus, kas tuvā nākotnē Eiropas sabiedrībai kā vienotam veselumam tiks izvirzīti sakarā ar pieaugošo gados veco cilvēku skaitu un, īpaši, ļoti veco cilvēku skaitu. Relatīvi zemais dzimstības līmenis ir izraisījis to, ka gados jaunu (līdz 20 gadiem) cilvēku īpatsvars kopējā iedzīvotāju skaitā laikā no 1960. līdz 2001. gadam ir samazinājies no 32 % līdz 23 %, bet gados vecu cilvēku (virs 60 gadiem) īpatsvars tajā pašā laikposmā attiecīgi ir palielinājies no 16 % līdz 22 %. Vecuma kvocients, respektīvi, procentu likme attiecībā pret iedzīvotāju skaitu vecumā no 20 līdz 60 gadiem, šajā laikā ir pieaudzis no 29,5 % līdz 38,9 %. Turpmākajos gados vecu cilvēku īpatsvars, sakarā ar dzimstības deficītu pēdējos trijos gadu desmitos, turpinās palielināties un 2020. gadā sasniegs 27 % no kopējā iedzīvotāju skaita. Tas nozīmē, ka minētajā gadā vairāk kā ceturtā daļa Eiropas pilsoņu būs 60 gadus veci un vecāki (4). Tā ietvaros īpaši ievērojams būs ļoti veco cilvēku skaita pieaugums (skat. arī 4.5.1. punktu). Ņemot vērā iedzīvotāju novecošanas plašo diapazonu un patlaban vēl neparedzamās sekas, ko tā radīs dažādās sociālās jomās, izpētes perspektīva ir ievērojami jāpaplašina. Sakarā ar to, ka pati novecošana kā tāda nav tikai bioloģisks process, bet gan daudzšķautņainas, gadiem ilgas norises, arī vecuma un novecošanas izpētei jābalstās uz dažādu disciplīnu apvienojumu un mijiedarbību. Izpētes mērķis nevar būt tikai veselības uzlabošana, lai pagarinātu mūžu. Daudz lielāka uzmanība ir jāpievērš tam, lai ar pētījumu starpniecību veicinātu cilvēku dzīves kvalitāti mūža pagarināšanās rezultātā iegūtajos gados. |
| --- | --- |

3.6

Šajā jomā iegūto atziņu svarīgumu nekādā ziņā nevar apšaubīt. Taču tās nepalīdz ne atrisināt problēmas, ar kurām saskaras gados veci cilvēki, ne sagaidāmos sabiedrības uzdevumus, kas tuvā nākotnē Eiropas sabiedrībai kā vienotam veselumam tiks izvirzīti sakarā ar pieaugošo gados veco cilvēku skaitu un, īpaši, ļoti veco cilvēku skaitu. Relatīvi zemais dzimstības līmenis ir izraisījis to, ka gados jaunu (līdz 20 gadiem) cilvēku īpatsvars kopējā iedzīvotāju skaitā laikā no 1960. līdz 2001. gadam ir samazinājies no 32 % līdz 23 %, bet gados vecu cilvēku (virs 60 gadiem) īpatsvars tajā pašā laikposmā attiecīgi ir palielinājies no 16 % līdz 22 %. Vecuma kvocients, respektīvi, procentu likme attiecībā pret iedzīvotāju skaitu vecumā no 20 līdz 60 gadiem, šajā laikā ir pieaudzis no 29,5 % līdz 38,9 %. Turpmākajos gados vecu cilvēku īpatsvars, sakarā ar dzimstības deficītu pēdējos trijos gadu desmitos, turpinās palielināties un 2020. gadā sasniegs 27 % no kopējā iedzīvotāju skaita. Tas nozīmē, ka minētajā gadā vairāk kā ceturtā daļa Eiropas pilsoņu būs 60 gadus veci un vecāki (4). Tā ietvaros īpaši ievērojams būs ļoti veco cilvēku skaita pieaugums (skat. arī 4.5.1. punktu). Ņemot vērā iedzīvotāju novecošanas plašo diapazonu un patlaban vēl neparedzamās sekas, ko tā radīs dažādās sociālās jomās, izpētes perspektīva ir ievērojami jāpaplašina. Sakarā ar to, ka pati novecošana kā tāda nav tikai bioloģisks process, bet gan daudzšķautņainas, gadiem ilgas norises, arī vecuma un novecošanas izpētei jābalstās uz dažādu disciplīnu apvienojumu un mijiedarbību. Izpētes mērķis nevar būt tikai veselības uzlabošana, lai pagarinātu mūžu. Daudz lielāka uzmanība ir jāpievērš tam, lai ar pētījumu starpniecību veicinātu cilvēku dzīves kvalitāti mūža pagarināšanās rezultātā iegūtajos gados.

| 3.7 | Tāpēc 7. Pētniecības pamatprogrammā jāietver vadlīnijas atbildei uz demogrāfisko izmaiņu radīto izaicinājumu, lai papildinātu līdzšinējo medicīniski bioloģiskā rakstura izpēti ar perspektīvu, kas ir orientēta uz sociālajām un uzvedības, kultūras, sociāli ekonomiskajām zinātnēm un uz profilaktiskiem pasākumiem dzīves gājumā. Šādā kopējā izpētes pamatprincipā jābūt ietvertiem gan pamata pētniecības pasākumiem, gan uz praktisko pielietojumu orientētai izpētei un attīstībai. (5) Bez tam, reprezentablākajās Eiropas organizācijās jāiesaista gados vecāki cilvēki, kā tas tiek rekomendēts 2. Vispasaules senjoru plānā, kas pieņemts Otrajā vispasaules vecuma jautājumu izskatīšanas sanāksmē, 2002. gada aprīlī Madridē, un UNECE sakarā ar Ministru konferenci Berlīnē, 2002. gada septembrī nospraustajā stratēģijā. Ņemot vērā ilgstošos un sarežģītos politisku lēmumu pieņemšanas procesus, šādas izpētes veicināšana ir nepieciešama ārkārtīgi steidzami. Turpmākajā daļā šī nepieciešamība pēc pētījumiem dažās jomās tiks izklāstīta sīkāk. |
| --- | --- |

3.7

Tāpēc 7. Pētniecības pamatprogrammā jāietver vadlīnijas atbildei uz demogrāfisko izmaiņu radīto izaicinājumu, lai papildinātu līdzšinējo medicīniski bioloģiskā rakstura izpēti ar perspektīvu, kas ir orientēta uz sociālajām un uzvedības, kultūras, sociāli ekonomiskajām zinātnēm un uz profilaktiskiem pasākumiem dzīves gājumā. Šādā kopējā izpētes pamatprincipā jābūt ietvertiem gan pamata pētniecības pasākumiem, gan uz praktisko pielietojumu orientētai izpētei un attīstībai. (5) Bez tam, reprezentablākajās Eiropas organizācijās jāiesaista gados vecāki cilvēki, kā tas tiek rekomendēts 2. Vispasaules senjoru plānā, kas pieņemts Otrajā vispasaules vecuma jautājumu izskatīšanas sanāksmē, 2002. gada aprīlī Madridē, un UNECE sakarā ar Ministru konferenci Berlīnē, 2002. gada septembrī nospraustajā stratēģijā. Ņemot vērā ilgstošos un sarežģītos politisku lēmumu pieņemšanas procesus, šādas izpētes veicināšana ir nepieciešama ārkārtīgi steidzami. Turpmākajā daļā šī nepieciešamība pēc pētījumiem dažās jomās tiks izklāstīta sīkāk.

4.   Izpētes nepieciešamības detalizēts izklāsts

Šī iniciatīva īpaši ir orientēta uz nepieciešamību pēc pētījumiem, kuru mērķis ir cilvēkcienīga Eiropas pilsoņu dzīve un novecošana, ņemot vērā demogrāfiskās izmaiņas. Pirmkārt, tas skar pašu gados veco cilvēku novecošanas procesus un dzīves apstākļus, kas dažādās Eiropas valstīs var būt ļoti atšķirīgi. Otrkārt, tam pieskaitāmi attiecīgās sabiedrības noteiktie pamatnosacījumi, starp kuriem arī dažādās valstīs pastāv ievērojamas atšķirības.

No lielā skaita jomu, kas skar iedzīvotāju struktūras izmaiņas, šeit tiek minētas tikai tās, kurās pastāv īpaši liela nepieciešamība pēc inovācijām un līdz ar to – arī pēc izpētes, kas veikta, sadarbojoties dažādām disciplīnām.

4.1   Izpētes nepieciešamība ekonomikas un finanšu politikas jomā

| 4.1.1 | Pirmais centrālais aspekts, kas 6. Pētniecības pamatprogrammā ir ietverts pārāk saīsināti, ir sociāli ekonomiskā perspektīva demogrāfisko izmaiņu ietekmē, kas saskaņā ar Ekonomikas un finanšu ģenerāldirekcijas pētījumiem var būt ļoti nozīmīga. Tādēļ ir nepieciešama pieklājīga zināšanu bāze, kas ļautu datus par ienākumu un nodarbinātību sasaistīt ar datiem par veselību un sociālo uzvedību. Lai būtu iespējams izstrādāt pamatotas prognozes, nepārtraukti un par ilgiem laikposmiem jāapkopo statistikas dati (labi piemēri šeit ir English Longitudinal Study of Ageing [ELSA] par veselības jautājumiem un ASV Health and Retirement Survey [HRS]). No tā izriet sekojoši pētāmie jautājumi:






  — | Demogrāfiskās prognozes ir diezgan nedrošas, bet politiķiem ir jāveic korekta veselības aizsardzības, sociālās aprūpes un vecuma nodrošinājuma plānošana. Kādi dati būs nepieciešami un būs jāievāc, lai varētu atbalstīt atbilstošus politiskos pasākumus? |
| --- | --- | --- |

4.1.1

Pirmais centrālais aspekts, kas 6. Pētniecības pamatprogrammā ir ietverts pārāk saīsināti, ir sociāli ekonomiskā perspektīva demogrāfisko izmaiņu ietekmē, kas saskaņā ar Ekonomikas un finanšu ģenerāldirekcijas pētījumiem var būt ļoti nozīmīga. Tādēļ ir nepieciešama pieklājīga zināšanu bāze, kas ļautu datus par ienākumu un nodarbinātību sasaistīt ar datiem par veselību un sociālo uzvedību. Lai būtu iespējams izstrādāt pamatotas prognozes, nepārtraukti un par ilgiem laikposmiem jāapkopo statistikas dati (labi piemēri šeit ir English Longitudinal Study of Ageing [ELSA] par veselības jautājumiem un ASV Health and Retirement Survey [HRS]). No tā izriet sekojoši pētāmie jautājumi:

—

Demogrāfiskās prognozes ir diezgan nedrošas, bet politiķiem ir jāveic korekta veselības aizsardzības, sociālās aprūpes un vecuma nodrošinājuma plānošana. Kādi dati būs nepieciešami un būs jāievāc, lai varētu atbalstīt atbilstošus politiskos pasākumus?

| — | Kā demogrāfiskās izmaiņas iespaido patēriņu un uzkrājumu veidošanas tendences? Kādi uzvedības veidi ir sagaidāmi, un kādi būtu atbilstošākie, ņemot vērā augsto dzīves gaidu līmeni? |
| --- | --- |

—

Kā demogrāfiskās izmaiņas iespaido patēriņu un uzkrājumu veidošanas tendences? Kādi uzvedības veidi ir sagaidāmi, un kādi būtu atbilstošākie, ņemot vērā augsto dzīves gaidu līmeni?

| — | Kādā veidā apvienot novecojošu sabiedrību un produktivitāti? Kādas sekas rodas sakarā ar produktivitāti, novatoriskajām spējām un uzņēmējdarbību? |
| --- | --- |

—

Kādā veidā apvienot novecojošu sabiedrību un produktivitāti? Kādas sekas rodas sakarā ar produktivitāti, novatoriskajām spējām un uzņēmējdarbību?

| — | Kā var tikt izmantoti pozitīvie potenciāli, kas rodas no demogrāfiskās attīstības saistībā ar jauniem produktiem un pakalpojumiem šodienas un nākotnes gados vecāku cilvēku labā un vienlaikus Eiropas ekonomikas attīstības (“knowledge economy”) stiprināšanā? |
| --- | --- |

—

Kā var tikt izmantoti pozitīvie potenciāli, kas rodas no demogrāfiskās attīstības saistībā ar jauniem produktiem un pakalpojumiem šodienas un nākotnes gados vecāku cilvēku labā un vienlaikus Eiropas ekonomikas attīstības (“knowledge economy”) stiprināšanā?

| — | Kāda ekonomiskā uzvedība ir sagaidāma no nākotnes senjoriem, kas lielākā mērā būs veselāki, izglītotāki un mobilāki par patreizējām gados veco cilvēku paaudzēm bet kuru situācija, īpaši vājākajos sociālajos slāņos, draud pasliktināties? (šai sakarā salīdzinājumam skat. arī 4.2.1. un 4.3.6. punktu). |
| --- | --- |

—

Kāda ekonomiskā uzvedība ir sagaidāma no nākotnes senjoriem, kas lielākā mērā būs veselāki, izglītotāki un mobilāki par patreizējām gados veco cilvēku paaudzēm bet kuru situācija, īpaši vājākajos sociālajos slāņos, draud pasliktināties? (šai sakarā salīdzinājumam skat. arī 4.2.1. un 4.3.6. punktu).

4.2   Izpētes nepieciešamība darba un nodarbinātības jomā

| 4.2.1 | Ņemot vērā iedzīvotāju vecuma struktūras nobīdīšanos un tās izraisīto nepieciešamību pārdalīt nepietiekamos resursus, kurus nav iespējams palielināt atbilstošā proporcijā, nākotnē gan uzņēmumi, gan sociālās apdrošināšanas sistēmas pašas būs orientētas uz to, lai izmantotu gados vecu cilvēku darbaspēku un zināšanas ilgāk, nekā tas ir patlaban. (6) Ir zināms, ka vecāki cilvēki, kopumā ņemot, nav mazāk produktīvi par jaunajiem, taču dažas kompetences mazinās, turpretī citas tajā pašā laikā palielinās. No tā izriet sekojoši pētāmie jautājumi:






  — | Kādos darba sektoros gados vecāki darba ņēmēji var sevišķi labi pielietot savas spējas arī kļūstot vecāki? |
| --- | --- | --- |

4.2.1

Ņemot vērā iedzīvotāju vecuma struktūras nobīdīšanos un tās izraisīto nepieciešamību pārdalīt nepietiekamos resursus, kurus nav iespējams palielināt atbilstošā proporcijā, nākotnē gan uzņēmumi, gan sociālās apdrošināšanas sistēmas pašas būs orientētas uz to, lai izmantotu gados vecu cilvēku darbaspēku un zināšanas ilgāk, nekā tas ir patlaban. (6) Ir zināms, ka vecāki cilvēki, kopumā ņemot, nav mazāk produktīvi par jaunajiem, taču dažas kompetences mazinās, turpretī citas tajā pašā laikā palielinās. No tā izriet sekojoši pētāmie jautājumi:

—

Kādos darba sektoros gados vecāki darba ņēmēji var sevišķi labi pielietot savas spējas arī kļūstot vecāki?

| — | Kādas alternatīvas darba iespējas un struktūras ir jārada, lai profesionālā darbība būtu interesanta arī lielākā vecumā? Vai, piemēram, nodarbināšana uz noteiktu laiku būtu pareizais ceļš? |
| --- | --- |

—

Kādas alternatīvas darba iespējas un struktūras ir jārada, lai profesionālā darbība būtu interesanta arī lielākā vecumā? Vai, piemēram, nodarbināšana uz noteiktu laiku būtu pareizais ceļš?

| — | Kā ir uzlabojama veselības aizsardzība un drošība darba vietā, lai radītu iespēju darbiniekiem un darbiniecēm ilgāk iesaistīties profesionālajā dzīvē? |
| --- | --- |

—

Kā ir uzlabojama veselības aizsardzība un drošība darba vietā, lai radītu iespēju darbiniekiem un darbiniecēm ilgāk iesaistīties profesionālajā dzīvē?

| — | Kā ir jāierīko darba vietas un darba vide un jāregulē darba ritms un darba organizācija, lai gados vecākiem cilvēkiem nodrošinātu optimālas strādāšanas iespējas? Cik lielā mērā šeit var palīdzēt tehnikas pielāgošana? |
| --- | --- |

—

Kā ir jāierīko darba vietas un darba vide un jāregulē darba ritms un darba organizācija, lai gados vecākiem cilvēkiem nodrošinātu optimālas strādāšanas iespējas? Cik lielā mērā šeit var palīdzēt tehnikas pielāgošana?

| — | Kā atjaunot integrāciju darba dzīvē, sevišķi, personām, kas ilgstoši ir bijušas bezdarbnieku statusā vai kāda cita iemesla (piemēram, bērnu audzināšanas vai piederīgo kopšanas) dēļ ilgu laiku nav strādājušas? |
| --- | --- |

—

Kā atjaunot integrāciju darba dzīvē, sevišķi, personām, kas ilgstoši ir bijušas bezdarbnieku statusā vai kāda cita iemesla (piemēram, bērnu audzināšanas vai piederīgo kopšanas) dēļ ilgu laiku nav strādājušas?

| — | Kādu iemeslu dēļ firmas šķiras no gados vecākiem darba ņēmējiem? Kādēļ īpaši palielinās bezdarbs gados vecu sieviešu vidū? |
| --- | --- |

—

Kādu iemeslu dēļ firmas šķiras no gados vecākiem darba ņēmējiem? Kādēļ īpaši palielinās bezdarbs gados vecu sieviešu vidū?

| — | Kādi šķēršļi pastāv gados vecu darba ņēmēju ilgstošākai nodarbināšanai vai pieņemšanai darbā un kā tos iespējams pārvarēt? |
| --- | --- |

—

Kādi šķēršļi pastāv gados vecu darba ņēmēju ilgstošākai nodarbināšanai vai pieņemšanai darbā un kā tos iespējams pārvarēt?

| — | Cik elastīgas var veidot un vajag veidot pārejas no profesionālās darbības uz pensiju, lai tās būtu vienlīdz izdevīgas gan gados vecākiem darba ņēmējiem, gan uzņēmumiem un sociālās apdrošināšanas sistēmām? |
| --- | --- |

—

Cik elastīgas var veidot un vajag veidot pārejas no profesionālās darbības uz pensiju, lai tās būtu vienlīdz izdevīgas gan gados vecākiem darba ņēmējiem, gan uzņēmumiem un sociālās apdrošināšanas sistēmām?

| — | Kā var notikt un kā jānotiek zināšanu apmaiņai, lai daudzu gadu garumā uzkrātais, ievērojamais veco darbinieku zināšanu un pieredzes apjoms tiktu nodots jaunajiem tā, lai viņi šīs “vecās” zināšanas labprāt pieņemtu, integrētu savās “jaunā” līmeņa zināšanās un varētu izmantot savā un sava uzņēmuma labā? |
| --- | --- |

—

Kā var notikt un kā jānotiek zināšanu apmaiņai, lai daudzu gadu garumā uzkrātais, ievērojamais veco darbinieku zināšanu un pieredzes apjoms tiktu nodots jaunajiem tā, lai viņi šīs “vecās” zināšanas labprāt pieņemtu, integrētu savās “jaunā” līmeņa zināšanās un varētu izmantot savā un sava uzņēmuma labā?

| — | Attiecībā uz papildus izglītošanās pasākumiem salīdzinājumam skat. 4.5. punktu. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz papildus izglītošanās pasākumiem salīdzinājumam skat. 4.5. punktu.

Bez tam, pieaugošais gados vecu cilvēku īpatsvars kopējā iedzīvotāju skaitā rada nepieciešamību paplašināt esošos, kā arī radīt jaunus profesionālos sektorus. Taču pietrūkst informācijas par to kādās jomās profesionālo iespēju paplašināšana ir vajadzīga īpaši steidzami, lai tās atbilstu gados veco cilvēku prasībām un vajadzībām; kādās jomās ir vajadzīgi jauni darbības sektori, kas nodrošinātu papildus nodarbinātības iespējas.

Šīs attīstības tendences būtu jāanalizē

| — | sakarā ar izmaiņām ienākuma un patēriņa struktūrā demogrāfisko izmaiņu rezultātā (salīdzinājumam skat. arī 4.1.1. un 4.3.6. punktu); |
| --- | --- |

—

sakarā ar izmaiņām ienākuma un patēriņa struktūrā demogrāfisko izmaiņu rezultātā (salīdzinājumam skat. arī 4.1.1. un 4.3.6. punktu);

| — | sakarā ar mobilitātes samazināšanos vecumā – šeit būtu jāpadomā par jaunu mājas pakalpojumu attīstīšanu, piemēram, friziera un pedikīra apmeklējumiem mājās kā arī ar pakalpojumiem no tālienes, kā piemēram, Tele-Shoping, konsultēšana un līdzīgi pakalpojumi; |
| --- | --- |

—

sakarā ar mobilitātes samazināšanos vecumā – šeit būtu jāpadomā par jaunu mājas pakalpojumu attīstīšanu, piemēram, friziera un pedikīra apmeklējumiem mājās kā arī ar pakalpojumiem no tālienes, kā piemēram, Tele-Shoping, konsultēšana un līdzīgi pakalpojumi;

| — | sakarā ar nodarbinātības politikas jautājumiem, sevišķi, veselības aizsardzības un aprūpes jomā; salīdzinājumam skat. 4.6. punktu. |
| --- | --- |

—

sakarā ar nodarbinātības politikas jautājumiem, sevišķi, veselības aizsardzības un aprūpes jomā; salīdzinājumam skat. 4.6. punktu.

4.3   Izpētes nepieciešamība saistībā ar gados vecu cilvēku ikdienas realitāti

| 4.3.1 | Novecošana nav process, kas skar tikai bioloģisko jomu, bet arī un jo sevišķi – sociālo. Šie sociālie pamatnosacījumi dažādās Eiropas valstīs un attiecībās starp tām izskatās pavisam atšķirīgi. Pirmkārt, tas skar vēsturiski attīstījušos politisko un sociālo sistēmu makrolīmenī un, otrkārt, individuālās biogrāfijas un resursus mikrolīmenī. Tikpat lielas ir arī atšķirības starp novecošanas un vecuma nosacījumiem dažādās iedzīvotāju grupās. Šīs atšķirības – vienalga, vai tās skar dažādos priekšnoteikumus sievietēm un vīriešiem, biogrāfisko un/vai profesionālo pieredzi, materiālo apstākļus utt. – jāņem vērā, pētot gados vecu cilvēku dzīves realitāti. |
| --- | --- |

4.3.1

Novecošana nav process, kas skar tikai bioloģisko jomu, bet arī un jo sevišķi – sociālo. Šie sociālie pamatnosacījumi dažādās Eiropas valstīs un attiecībās starp tām izskatās pavisam atšķirīgi. Pirmkārt, tas skar vēsturiski attīstījušos politisko un sociālo sistēmu makrolīmenī un, otrkārt, individuālās biogrāfijas un resursus mikrolīmenī. Tikpat lielas ir arī atšķirības starp novecošanas un vecuma nosacījumiem dažādās iedzīvotāju grupās. Šīs atšķirības – vienalga, vai tās skar dažādos priekšnoteikumus sievietēm un vīriešiem, biogrāfisko un/vai profesionālo pieredzi, materiālo apstākļus utt. – jāņem vērā, pētot gados vecu cilvēku dzīves realitāti.

| 4.3.2 | Eiropas valstu vidū pastāv lielas atšķirības klimata, topogrāfijas, iedzīvotāju blīvuma ziņā, starp valsts normatīviem labklājības jomā un daudzos citos aspektos, kas iespaido patstāvīgas dzīves veidošanas iespējas un aktīvu līdzdalību sabiedriskajā dzīvē. Dažās valstīs pastāv minimālās pensijas, kas nodrošina gados vecajiem cilvēkiem apmierinošam dzīves standartam pietiekošu finansiālo bāzi, bet citās pensija nenosedz pat pamata vajadzības. Starp atsevišķām valstīm un to iekšienē kā arī pašā lielajā gados veco iedzīvotāju grupā kā tādā pastāv lielas atšķirības.






  — | Kā Eiropas valstu atšķirīgās labklājības sistēmas ietekmē gados veco pilsoņu dzīves kvalitāti? |
| --- | --- | --- |

4.3.2

Eiropas valstu vidū pastāv lielas atšķirības klimata, topogrāfijas, iedzīvotāju blīvuma ziņā, starp valsts normatīviem labklājības jomā un daudzos citos aspektos, kas iespaido patstāvīgas dzīves veidošanas iespējas un aktīvu līdzdalību sabiedriskajā dzīvē. Dažās valstīs pastāv minimālās pensijas, kas nodrošina gados vecajiem cilvēkiem apmierinošam dzīves standartam pietiekošu finansiālo bāzi, bet citās pensija nenosedz pat pamata vajadzības. Starp atsevišķām valstīm un to iekšienē kā arī pašā lielajā gados veco iedzīvotāju grupā kā tādā pastāv lielas atšķirības.

—

Kā Eiropas valstu atšķirīgās labklājības sistēmas ietekmē gados veco pilsoņu dzīves kvalitāti?

| — | Ar kādiem profilaktiskiem pasākumiem var novērst negatīvos faktorus, kas liedz gados veciem cilvēkiem pieeju izdevīgiem dzīvokļiem, ērtiem transporta līdzekļiem, kultūras piedāvājumiem, veselīgai pārtikai un/vai jaunām tehnoloģijām un tādējādi mazina viņu dzīves kvalitāti? |
| --- | --- |

—

Ar kādiem profilaktiskiem pasākumiem var novērst negatīvos faktorus, kas liedz gados veciem cilvēkiem pieeju izdevīgiem dzīvokļiem, ērtiem transporta līdzekļiem, kultūras piedāvājumiem, veselīgai pārtikai un/vai jaunām tehnoloģijām un tādējādi mazina viņu dzīves kvalitāti?

| — | Kā, ņemot vērā sociālo maksājumu un veselības aizsardzības maksājumu samazināšanos, iespējams uzlabot dzīves kvalitāti, sevišķi, tiem gados vecajiem cilvēkiem, kuru eksistenci apdraud nabadzība, hroniskas slimības, zema izglītība, nepietiekamas valodu zināšanas vai citu resursu trūkums? |
| --- | --- |

—

Kā, ņemot vērā sociālo maksājumu un veselības aizsardzības maksājumu samazināšanos, iespējams uzlabot dzīves kvalitāti, sevišķi, tiem gados vecajiem cilvēkiem, kuru eksistenci apdraud nabadzība, hroniskas slimības, zema izglītība, nepietiekamas valodu zināšanas vai citu resursu trūkums?

| — | Zem kādiem nosacījumiem dzīvo personas, kuras patstāvīgu dzīves vešanu pašu spēkiem (vairs) nevar veikt?Kādi noteikumi ir šīm personām ES dalībvalstīs un kādi pasākumi ir nepieciešami to interešu aizsarsdzībai? |
| --- | --- |

—

Zem kādiem nosacījumiem dzīvo personas, kuras patstāvīgu dzīves vešanu pašu spēkiem (vairs) nevar veikt?Kādi noteikumi ir šīm personām ES dalībvalstīs un kādi pasākumi ir nepieciešami to interešu aizsarsdzībai?

| — | Zem kādiem nosacījumiem dzīvo gados vecāki cilvēki pansionātos/institūcijās? Kādas interešu pārstāvības formas tiem ir? |
| --- | --- |

—

Zem kādiem nosacījumiem dzīvo gados vecāki cilvēki pansionātos/institūcijās? Kādas interešu pārstāvības formas tiem ir?

| — | Kādi pasākumi ES dalībvalstīs ir veikti alcheimera pacientu un citu ar dementiālām saslimšanām sirgstošu prevencijai, aprūpei un kopšanai? Kādas ir iespējas un pieredzes ar dažādām dzīvošanas formām? |
| --- | --- |

—

Kādi pasākumi ES dalībvalstīs ir veikti alcheimera pacientu un citu ar dementiālām saslimšanām sirgstošu prevencijai, aprūpei un kopšanai? Kādas ir iespējas un pieredzes ar dažādām dzīvošanas formām?

| 4.3.3 | Patstāvība, pašnoteikšanās un sociālā integrācija ir svarīgi individuālie un sociālie mērķi. Šo mērķu īstenošanu lielā un, it sevišķi, ļoti lielā vecumā apdraud vairāki faktori. Pirmkārt, vecumam palielinoties, pieaug veselības traucējumu risks. Nelabvēlīgi ekoloģiskie apstākļi un nepietiekami ekonomiskie resursi šajā gadījumā vēl vairāk apgrūtina patstāvības un sociālās aktivitātes saglabāšanu. Tāds pats barjeras efekts var būt sabiedrības normām un priekšstatiem, piemēram, diskriminējošiem vecuma attēlojumiem, kas var novest pie izslēgšanas no svarīgām sabiedriskām jomām. Taču negatīvos priekšstatus par vecumu atspēko tas, ka vairākums gados veco cilvēku daudzus gadus ilgi spēj dzīvot patstāvīgi un paši par sevi atbildēt. Turklāt, viņi dod svarīgu ieguldījumu ģimenē un sabiedrībā, sniedzot starppaaudžu (sociālo un finansiālo) atbalstu un pildot goda amatu pienākumus politiskās, arodbiedrības un reliģiskās institūcijās. |
| --- | --- |

4.3.3

Patstāvība, pašnoteikšanās un sociālā integrācija ir svarīgi individuālie un sociālie mērķi. Šo mērķu īstenošanu lielā un, it sevišķi, ļoti lielā vecumā apdraud vairāki faktori. Pirmkārt, vecumam palielinoties, pieaug veselības traucējumu risks. Nelabvēlīgi ekoloģiskie apstākļi un nepietiekami ekonomiskie resursi šajā gadījumā vēl vairāk apgrūtina patstāvības un sociālās aktivitātes saglabāšanu. Tāds pats barjeras efekts var būt sabiedrības normām un priekšstatiem, piemēram, diskriminējošiem vecuma attēlojumiem, kas var novest pie izslēgšanas no svarīgām sabiedriskām jomām. Taču negatīvos priekšstatus par vecumu atspēko tas, ka vairākums gados veco cilvēku daudzus gadus ilgi spēj dzīvot patstāvīgi un paši par sevi atbildēt. Turklāt, viņi dod svarīgu ieguldījumu ģimenē un sabiedrībā, sniedzot starppaaudžu (sociālo un finansiālo) atbalstu un pildot goda amatu pienākumus politiskās, arodbiedrības un reliģiskās institūcijās.

| 4.3.4 | Arī nelabvēlīgu ārējo faktoru un veselības radīto ierobežojumu apstākļos gados vecajiem cilvēkiem piemīt ievērojamas psiholoģiskās spējas, lai pārvarētu šādas grūtības. Taču, kad problēmas uzkrājas, šis iekšējais līdzsvars tiek apdraudēts.






  — | Kad un kāda veida iejaukšanās ir nepieciešama, lai novērstu gados veco cilvēku pārslogošanu un tā vietā sniegtu atbalstu kritiskās dzīves situācijās? |
| --- | --- | --- |

4.3.4

Arī nelabvēlīgu ārējo faktoru un veselības radīto ierobežojumu apstākļos gados vecajiem cilvēkiem piemīt ievērojamas psiholoģiskās spējas, lai pārvarētu šādas grūtības. Taču, kad problēmas uzkrājas, šis iekšējais līdzsvars tiek apdraudēts.

—

Kad un kāda veida iejaukšanās ir nepieciešama, lai novērstu gados veco cilvēku pārslogošanu un tā vietā sniegtu atbalstu kritiskās dzīves situācijās?

| — | Kādi pasākumi ir nepieciešami, lai varētu apmierināt ne tikai primārās pamata vajadzības, bet arī ārpus tām esošas dimensijas, piemēram, psiholoģisko vajadzību pēc drošības, ģimeniskām un cita veida attiecībām un sociālās integrācijas? |
| --- | --- |

—

Kādi pasākumi ir nepieciešami, lai varētu apmierināt ne tikai primārās pamata vajadzības, bet arī ārpus tām esošas dimensijas, piemēram, psiholoģisko vajadzību pēc drošības, ģimeniskām un cita veida attiecībām un sociālās integrācijas?

| 4.3.5 | Vairākums cilvēku, kļūstot vecāki, var nodzīvot apmēram 20 līdz 30 gadus ilgstošo dzīves etapu “vecumdienas” salīdzinoši veselīgi un interesanti. Taču sakarā ar to, ka šī fāze ir vēsturiski jauna parādība, pastāv tikai daži tās veidošanas piemēri. Ārpus jomām, kurās patlaban darbojas gados vecāki cilvēki un dod svarīgu sabiedrisko, sociālo un ekonomisko ieguldījumu – cita starpā ar apmaksātu un/vai goda amatu pienākumu pildīšanu politiskās, arodbiedrību un reliģiskās organizācijās, jaunāko atbalstīšanā, izglītošanā un audzināšanā utt. drošu un Eiropas mērogā salīdzināmu skaitļu tikpat kā nav.






  — | Kādus darbības sektorus, papildus izglītošanās piedāvājumus, līdzdalības formas un tikšanās iespējas var radīt, lai veicinātu šo dzīves gadu pozitīvā potenciāla izmantošanu tā, lai tā būtu jēgpilna pašam indivīdam un produktīva sabiedrībai? |
| --- | --- | --- |

4.3.5

Vairākums cilvēku, kļūstot vecāki, var nodzīvot apmēram 20 līdz 30 gadus ilgstošo dzīves etapu “vecumdienas” salīdzinoši veselīgi un interesanti. Taču sakarā ar to, ka šī fāze ir vēsturiski jauna parādība, pastāv tikai daži tās veidošanas piemēri. Ārpus jomām, kurās patlaban darbojas gados vecāki cilvēki un dod svarīgu sabiedrisko, sociālo un ekonomisko ieguldījumu – cita starpā ar apmaksātu un/vai goda amatu pienākumu pildīšanu politiskās, arodbiedrību un reliģiskās organizācijās, jaunāko atbalstīšanā, izglītošanā un audzināšanā utt. drošu un Eiropas mērogā salīdzināmu skaitļu tikpat kā nav.

—

Kādus darbības sektorus, papildus izglītošanās piedāvājumus, līdzdalības formas un tikšanās iespējas var radīt, lai veicinātu šo dzīves gadu pozitīvā potenciāla izmantošanu tā, lai tā būtu jēgpilna pašam indivīdam un produktīva sabiedrībai?

| — | Cik lielā mērā atšķiras gados vecu vīriešu un sieviešu intereses, pieredze, vajadzības un spējas? Kādā veidā varētu un vajadzētu šīs atšķirības ņemt vērā? |
| --- | --- |

—

Cik lielā mērā atšķiras gados vecu vīriešu un sieviešu intereses, pieredze, vajadzības un spējas? Kādā veidā varētu un vajadzētu šīs atšķirības ņemt vērā?

| — | Kā gados vecāki cilvēki dažādos nacionālos līmeņos un visas Eiropas līmenī tieši vai ar to pārstāvošas organizācijas starpniecību varētu piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā, kas skar to tiesības uz cieņas pilnu un neatkarīgu dzīvi un dalību sociālajā un kultūras dzīvē tā, lai Nicas hartas 25. pants patiešām tiktu īstenots? |
| --- | --- |

—

Kā gados vecāki cilvēki dažādos nacionālos līmeņos un visas Eiropas līmenī tieši vai ar to pārstāvošas organizācijas starpniecību varētu piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā, kas skar to tiesības uz cieņas pilnu un neatkarīgu dzīvi un dalību sociālajā un kultūras dzīvē tā, lai Nicas hartas 25. pants patiešām tiktu īstenots?

| — | Kāda nepieciešamība pastāv pēc starpreģionālās un pārrobežu mobilitātes gados vecāku cilvēku un īpaši arī gados vecāku migrantu starpā un kā var tikt atvieglota šādu nepieciešamību (līdzīgi kā darba ņēmēju gadījumos) īstenošanana? |
| --- | --- |

—

Kāda nepieciešamība pastāv pēc starpreģionālās un pārrobežu mobilitātes gados vecāku cilvēku un īpaši arī gados vecāku migrantu starpā un kā var tikt atvieglota šādu nepieciešamību (līdzīgi kā darba ņēmēju gadījumos) īstenošanana?

| 4.3.6 | Sabiedrības novecošana lielā mērā tiek apspriesta tikai kā problēma, apgrūtinājums un sociālo un veselības aizsardzības izmaksu pieauguma cēlonis. Taču tam pretī stāv arī pozitīvi aspekti, par kuriem tikpat kā neviens neiedomājas un par kuriem ir ļoti maz informācijas. Šeit, piemēram, jāmin tas, ka gados veci cilvēki vairs nenoslogo darba tirgu, taču kā patērētāji joprojām dod savu ieguldījumu ekonomiskajā attīstībā.






  — | Kā atšķiras gados vecāku un jaunāku cilvēku ienākumu un patēriņa struktūra un patērētāju vajadzības? |
| --- | --- | --- |

4.3.6

Sabiedrības novecošana lielā mērā tiek apspriesta tikai kā problēma, apgrūtinājums un sociālo un veselības aizsardzības izmaksu pieauguma cēlonis. Taču tam pretī stāv arī pozitīvi aspekti, par kuriem tikpat kā neviens neiedomājas un par kuriem ir ļoti maz informācijas. Šeit, piemēram, jāmin tas, ka gados veci cilvēki vairs nenoslogo darba tirgu, taču kā patērētāji joprojām dod savu ieguldījumu ekonomiskajā attīstībā.

—

Kā atšķiras gados vecāku un jaunāku cilvēku ienākumu un patēriņa struktūra un patērētāju vajadzības?

| — | Kādas patērētāju uzvedības izmaiņas ir sagaidāmas, raugoties uz turpmākajām paaudzēm? |
| --- | --- |

—

Kādas patērētāju uzvedības izmaiņas ir sagaidāmas, raugoties uz turpmākajām paaudzēm?

| — | Kādās jomās pastāv īpašs inovāciju potenciāls, kas nākotnē ļautu optimālāk rēķināties ar gados vecu cilvēku specifiskajām vajadzībām? |
| --- | --- |

—

Kādās jomās pastāv īpašs inovāciju potenciāls, kas nākotnē ļautu optimālāk rēķināties ar gados vecu cilvēku specifiskajām vajadzībām?

| — | Šai sakarā salīdzinājumam skat. arī 4.1.1 un 4.2.1. punktu. |
| --- | --- |

—

Šai sakarā salīdzinājumam skat. arī 4.1.1 un 4.2.1. punktu.

| 4.3.7 | Sakarā ar aktuālajām diskusijām par veselības aizsardzības, pensiju finansējuma un – dažās valstīs – eitanāzijas problēmām daudzi vecie cilvēki patlaban jūtas drīzāk kā apgrūtinājums, nevis kā atbilstoši novērtēti sabiedrības locekļi.






  — | Kā izcelt un vairāk godāt garīgo un materiālo ieguldījumu, ko gados veci cilvēki dod visdažādākajās sabiedrības jomās? |
| --- | --- | --- |

4.3.7

Sakarā ar aktuālajām diskusijām par veselības aizsardzības, pensiju finansējuma un – dažās valstīs – eitanāzijas problēmām daudzi vecie cilvēki patlaban jūtas drīzāk kā apgrūtinājums, nevis kā atbilstoši novērtēti sabiedrības locekļi.

—

Kā izcelt un vairāk godāt garīgo un materiālo ieguldījumu, ko gados veci cilvēki dod visdažādākajās sabiedrības jomās?

| — | Kādi sabiedriski politiskie pasākumi ir nepieciešami, lai gados veciem cilvēkiem vairs nebūtu iemesls uzskatīt, ka viņi vairs ir tikai “vecs slogs”? |
| --- | --- |

—

Kādi sabiedriski politiskie pasākumi ir nepieciešami, lai gados veciem cilvēkiem vairs nebūtu iemesls uzskatīt, ka viņi vairs ir tikai “vecs slogs”?

| — | Kā ir iespējams principā izmainīt negatīvus priekšstatus par vecumu tā, lai vecums tiktu vairāk akceptēts un izveidotos pozitīva novecošanas kultūra? Kā jaunos cilvēkos var radīt lielāku izpratni par vecākiem un veicināt dialogu gan vienas paaudzes ietvaros, gan starp vairākām paaudzēm? (Salīdzinājumam skat. arī 4.5.2. punktu). |
| --- | --- |

—

Kā ir iespējams principā izmainīt negatīvus priekšstatus par vecumu tā, lai vecums tiktu vairāk akceptēts un izveidotos pozitīva novecošanas kultūra? Kā jaunos cilvēkos var radīt lielāku izpratni par vecākiem un veicināt dialogu gan vienas paaudzes ietvaros, gan starp vairākām paaudzēm? (Salīdzinājumam skat. arī 4.5.2. punktu).

| — | Kā ir iespējams panākt diferencētu vecuma atspoguļojumu medijos? |
| --- | --- |

—

Kā ir iespējams panākt diferencētu vecuma atspoguļojumu medijos?

| — | Nāve un miršana lielā mērā ir tabu, taču vienlaikus arī visai ievērojams ekonomiskais faktors. Kā izvairīties no nāves komercializēšanas un tā vietā attīstīt ētiski pamatotu miršanas kultūru? |
| --- | --- |

—

Nāve un miršana lielā mērā ir tabu, taču vienlaikus arī visai ievērojams ekonomiskais faktors. Kā izvairīties no nāves komercializēšanas un tā vietā attīstīt ētiski pamatotu miršanas kultūru?

4.4   Izpētes nepieciešamība attiecībā uz sociālās telpas radīto vidi

| 4.4.1 | Sociālā vide, kurā dzīvo vecie cilvēki, tuvākajos gados dramatiski mainīsies: sakarā ar zemo dzimstības līmeni, vēlo ģimenes dibināšanu un lielo šķiršanos īpatsvaru tradicionālais ģimenisko attiecību tīkls sarūk. Tai pašā laikā, sakarā ar pieaugošajām dzīves iespējām, arvien biežāk vienlaikus varēs dzīvot līdz pat piecām vienas ģimenes paaudzēm (“pupu kārts tipa ģimenes”).






  — | Kā šīs izmaiņas ietekmēs gados vecu cilvēku sociālo integrāciju un līdzdalību sabiedriskās aktivitātēs? |
| --- | --- | --- |

4.4.1

Sociālā vide, kurā dzīvo vecie cilvēki, tuvākajos gados dramatiski mainīsies: sakarā ar zemo dzimstības līmeni, vēlo ģimenes dibināšanu un lielo šķiršanos īpatsvaru tradicionālais ģimenisko attiecību tīkls sarūk. Tai pašā laikā, sakarā ar pieaugošajām dzīves iespējām, arvien biežāk vienlaikus varēs dzīvot līdz pat piecām vienas ģimenes paaudzēm (“pupu kārts tipa ģimenes”).

—

Kā šīs izmaiņas ietekmēs gados vecu cilvēku sociālo integrāciju un līdzdalību sabiedriskās aktivitātēs?

| — | Vai turpmākās paaudzes varēs pastiprināti pievērsties ārpusģimenes attiecībām, un vai tās būs pietiekoši stipras arī tad, ja būs nepieciešams atbalsts? |
| --- | --- |

—

Vai turpmākās paaudzes varēs pastiprināti pievērsties ārpusģimenes attiecībām, un vai tās būs pietiekoši stipras arī tad, ja būs nepieciešams atbalsts?

| — | Kādi sabiedriski politiskie pasākumi un/vai organizatoriskās un tehniskās inovācijas var sniegt atbalstu ģimenes un ārpusģimenes attiecību tīkliem, lai veicinātu to izturību un ilgtspēju? |
| --- | --- |

—

Kādi sabiedriski politiskie pasākumi un/vai organizatoriskās un tehniskās inovācijas var sniegt atbalstu ģimenes un ārpusģimenes attiecību tīkliem, lai veicinātu to izturību un ilgtspēju?

| 4.4.2 | No laika budžeta un mobilitātes pētījumiem ir zināms, ka, vecumam pieaugot, arvien lielāka laika daļa tiek pavadīta mājās un ārpusmājas aktivitātes atbilstoši samazinās.






  — | Kā varētu dzīvokļus – galvenokārt, lielajos un vecajos īres namos, taču arī ģimenes mājās – ekonomiski izdevīgā veidā ierīkot tā, lai gados vecāki cilvēki arī tad, kad samazinās viņu fiziskās, sensoriskās vai kognitīvās iespējas, varētu palikt tur dzīvot un vajadzības gadījumā saņemt nepieciešamo aprūpi? |
| --- | --- | --- |

4.4.2

No laika budžeta un mobilitātes pētījumiem ir zināms, ka, vecumam pieaugot, arvien lielāka laika daļa tiek pavadīta mājās un ārpusmājas aktivitātes atbilstoši samazinās.

—

Kā varētu dzīvokļus – galvenokārt, lielajos un vecajos īres namos, taču arī ģimenes mājās – ekonomiski izdevīgā veidā ierīkot tā, lai gados vecāki cilvēki arī tad, kad samazinās viņu fiziskās, sensoriskās vai kognitīvās iespējas, varētu palikt tur dzīvot un vajadzības gadījumā saņemt nepieciešamo aprūpi?

| — | Kas būtu kopumā jāņem vērā dzīvokļu modernizācijā, lai nodrošinātu pēc iespējas ilgu palikšanu savā dzīvoklī? |
| --- | --- |

—

Kas būtu kopumā jāņem vērā dzīvokļu modernizācijā, lai nodrošinātu pēc iespējas ilgu palikšanu savā dzīvoklī?

| — | Kādi arhitektoniski vai tehniski pielāgošanas pasākumi varētu palīdzēt specifisku problēmu (dzirdes traucējumu, redzes traucējumu, mobilitātes ierobežojumu, plānprātības) gadījumos, lai nodrošinātu patstāvības saglabāšanu? |
| --- | --- |

—

Kādi arhitektoniski vai tehniski pielāgošanas pasākumi varētu palīdzēt specifisku problēmu (dzirdes traucējumu, redzes traucējumu, mobilitātes ierobežojumu, plānprātības) gadījumos, lai nodrošinātu patstāvības saglabāšanu?

| — | Kāda veida novatoriskās koncepcijas “inteliģenta mājokļa” jomā varētu īpaši palīdzēt, lai veicinātu ilgākas patstāvīgas dzīvošanas un saimniekošanas iespējas? |
| --- | --- |

—

Kāda veida novatoriskās koncepcijas “inteliģenta mājokļa” jomā varētu īpaši palīdzēt, lai veicinātu ilgākas patstāvīgas dzīvošanas un saimniekošanas iespējas?

| — | Kāda pozitīva pieredze šajā jomā Eiropā jau ir uzkrāta? Kādus secinājumus tā ļauj izdarīt? |
| --- | --- |

—

Kāda pozitīva pieredze šajā jomā Eiropā jau ir uzkrāta? Kādus secinājumus tā ļauj izdarīt?

| 4.4.3 | Nepieciešamība grūtību palielināšanās gadījumā pārcelties uz pansionātu vairumam vecu cilvēku šķiet ļauns murgs.






  — | Kādas interesantas un tomēr samaksājamas iespējas pastāv, ja savs dzīvoklis kļūst par apgrūtinājumu un vairs nav iespējams tajā dzīvot patstāvīgi? |
| --- | --- | --- |

4.4.3

Nepieciešamība grūtību palielināšanās gadījumā pārcelties uz pansionātu vairumam vecu cilvēku šķiet ļauns murgs.

—

Kādas interesantas un tomēr samaksājamas iespējas pastāv, ja savs dzīvoklis kļūst par apgrūtinājumu un vairs nav iespējams tajā dzīvot patstāvīgi?

| — | Kādas pieredze ir iegūta līdz šim, izmantojot jaunas izmitināšanas formas, piemēram, “dzīvošanu aprūpē”? Kādi galvenie nosacījumi ir šādu un līdzīgu alternatīvu veiksmes vai neveiksmes pamatā? |
| --- | --- |

—

Kādas pieredze ir iegūta līdz šim, izmantojot jaunas izmitināšanas formas, piemēram, “dzīvošanu aprūpē”? Kādi galvenie nosacījumi ir šādu un līdzīgu alternatīvu veiksmes vai neveiksmes pamatā?

| 4.4.4 | Tehniskās iekārtas, sistēmas un pakalpojumi vecumdienās var kļūt par lielu palīdzību ikdienas problēmu pārvarēšanā. Diemžēl bieži vien tie nav pieskaņoti gados veco cilvēku vajadzībām. Taču iekārtas būtu jāveido pēc principa “Design for All”, un tām būtu jābūt elastīgi pielāgojamām dažādām lietotāju grupām. Tas nozīmē, ka ir obligāti nepieciešama turpmāko lietotāju iesaistīšana attīstības procesā, lai paaugstinātu produktu un pakalpojumu kvalitāti. Šeit Komiteja ieteiktu reprezentablāko Eiropas senjoru organizāciju kā arī pašu gados vecāko cilvēku konsultācijas un aktīvu iesaistīšanos, lai nodrošinātu konstantu apmaiņu (sociālo auditu), kas palīdzētu ņemt vērā gados veco cilvēku reālās vajadzības.






  — | Kas ražotājiem un dizaineriem būtu jāzina par “Design for All” pieeju un metodoloģiju un par vecu cilvēku spējām, ierobežojumiem, vajadzībām un uzskatiem, lai atbilstoši pielāgotu tehniskumos produktus un gados veci cilvēki tos akceptētu un varētu optimālāk izmantot? |
| --- | --- | --- |

4.4.4

Tehniskās iekārtas, sistēmas un pakalpojumi vecumdienās var kļūt par lielu palīdzību ikdienas problēmu pārvarēšanā. Diemžēl bieži vien tie nav pieskaņoti gados veco cilvēku vajadzībām. Taču iekārtas būtu jāveido pēc principa “Design for All”, un tām būtu jābūt elastīgi pielāgojamām dažādām lietotāju grupām. Tas nozīmē, ka ir obligāti nepieciešama turpmāko lietotāju iesaistīšana attīstības procesā, lai paaugstinātu produktu un pakalpojumu kvalitāti. Šeit Komiteja ieteiktu reprezentablāko Eiropas senjoru organizāciju kā arī pašu gados vecāko cilvēku konsultācijas un aktīvu iesaistīšanos, lai nodrošinātu konstantu apmaiņu (sociālo auditu), kas palīdzētu ņemt vērā gados veco cilvēku reālās vajadzības.

—

Kas ražotājiem un dizaineriem būtu jāzina par “Design for All” pieeju un metodoloģiju un par vecu cilvēku spējām, ierobežojumiem, vajadzībām un uzskatiem, lai atbilstoši pielāgotu tehniskumos produktus un gados veci cilvēki tos akceptētu un varētu optimālāk izmantot?

| — | Kas mainās, iestājoties vecumdienām, un kas, iespējams, mainīsies līdz ar senjoru cilvēku paaudzi? |
| --- | --- |

—

Kas mainās, iestājoties vecumdienām, un kas, iespējams, mainīsies līdz ar senjoru cilvēku paaudzi?

| — | Kā mainīgās veco cilvēku spējas un vajadzības varētu iekļaut “Mainstream” tehnoloģiju izstrādāšanā vairāk, nekā tas ir bijis līdz šim? Kadi politiskie pasākumi ir piemēroti, lai panāktu industrijas un ekonomikas stipru dalību “Design for All” mērķa sasniegšanā? |
| --- | --- |

—

Kā mainīgās veco cilvēku spējas un vajadzības varētu iekļaut “Mainstream” tehnoloģiju izstrādāšanā vairāk, nekā tas ir bijis līdz šim? Kadi politiskie pasākumi ir piemēroti, lai panāktu industrijas un ekonomikas stipru dalību “Design for All” mērķa sasniegšanā?

| — | Kā varētu efektīvi veidot lietotāju līdzdalību tehnisko iekārtu izstrādāšanā? |
| --- | --- |

—

Kā varētu efektīvi veidot lietotāju līdzdalību tehnisko iekārtu izstrādāšanā?

Bez tam, nepieciešams precīzāk izpētīt, kādi tehniskie palīglīdzekļi faktiski tiek izmantoti un kādi pamatnosacījumi ir jāizpilda, lai tie palīdzētu uzlabot veco cilvēku dzīves kvalitāti:

| — | Kādā veidā tie var sniegt atbalstu gados vecajiem cilvēkiem ikdienas dzīvē? Kādā veidā tie var palīdzēt gan formāliem, gan neformāliem aprūpes spēkiem gadījumos, kad nepieciešama kopšana vai slimība tiek ārstēta mājas apstākļos? |
| --- | --- |

—

Kādā veidā tie var sniegt atbalstu gados vecajiem cilvēkiem ikdienas dzīvē? Kādā veidā tie var palīdzēt gan formāliem, gan neformāliem aprūpes spēkiem gadījumos, kad nepieciešama kopšana vai slimība tiek ārstēta mājas apstākļos?

| — | Kādi ētiskie aspekti (piemēram, garīgi slimajiem) šeit būtu jāņem vērā, lai nebūtu aizskartas privātās dzīves tiesības, piemēram, ar uzraudzību? |
| --- | --- |

—

Kādi ētiskie aspekti (piemēram, garīgi slimajiem) šeit būtu jāņem vērā, lai nebūtu aizskartas privātās dzīves tiesības, piemēram, ar uzraudzību?

| — | Kādas novatoriskas iespējas piedāvā jaunās tehnoloģijas un kāda būs to ilgtermiņa izmantošanas ietekme? Kādi sociālie papildus pasākumi ir nepieciešami, lai tās palīdzētu palielināt gados veco cilvēku dzīves kvalitāti un līdzdalību sabiedriskajās aktivitātēs, nevis novestu pie sociālās izolācijas un diskriminācijas? |
| --- | --- |

—

Kādas novatoriskas iespējas piedāvā jaunās tehnoloģijas un kāda būs to ilgtermiņa izmantošanas ietekme? Kādi sociālie papildus pasākumi ir nepieciešami, lai tās palīdzētu palielināt gados veco cilvēku dzīves kvalitāti un līdzdalību sabiedriskajās aktivitātēs, nevis novestu pie sociālās izolācijas un diskriminācijas?

| 4.4.5 | Kā zināms, fiziska, sociāla un kulturāla nodarbinātība palīdz vecumdienās nodrošināt veselību un apmierinātību. Taču nereti pieeju attiecīgām ierīcībām kavē dabīgās un/vai mākslīgās vides šķēršļi vai transporta līdzekļu trūkums. Šīs problēmas ir plaši pazīstamas, (7) taču daudzkārt pietrūkst to risinājuma.






  — | Kādi pasākumi ir iespējami un steidzīgi nepieciešami sociālās, pilsētu un transporta plānošanas jomās, lai apstākļus dzīvesvietā, uz ielas, transporta līdzekļos, pakalpojumu sniegšanas vietās u.c. pieskaņotu arvien pieaugošā gados veco pilsoņu skaita vajadzībām un sniegtu atbalstu viņu patstāvībai? |
| --- | --- | --- |

4.4.5

Kā zināms, fiziska, sociāla un kulturāla nodarbinātība palīdz vecumdienās nodrošināt veselību un apmierinātību. Taču nereti pieeju attiecīgām ierīcībām kavē dabīgās un/vai mākslīgās vides šķēršļi vai transporta līdzekļu trūkums. Šīs problēmas ir plaši pazīstamas, (7) taču daudzkārt pietrūkst to risinājuma.

—

Kādi pasākumi ir iespējami un steidzīgi nepieciešami sociālās, pilsētu un transporta plānošanas jomās, lai apstākļus dzīvesvietā, uz ielas, transporta līdzekļos, pakalpojumu sniegšanas vietās u.c. pieskaņotu arvien pieaugošā gados veco pilsoņu skaita vajadzībām un sniegtu atbalstu viņu patstāvībai?

| — | Kādā veidā dzīvojamās vides kvalitāte varētu dot īpašu ieguldījumu gados veco cilvēku sociālajā integrācijā, piemēram, nodrošinot tikšanās vietas vai atbilstošus transporta līdzekļus? |
| --- | --- |

—

Kādā veidā dzīvojamās vides kvalitāte varētu dot īpašu ieguldījumu gados veco cilvēku sociālajā integrācijā, piemēram, nodrošinot tikšanās vietas vai atbilstošus transporta līdzekļus?

| — | Kādās valstīs un kādās jomās jau ir iegūta pozitīva pieredze un kā to var izmantot citās valstīs un citās jomās? |
| --- | --- |

—

Kādās valstīs un kādās jomās jau ir iegūta pozitīva pieredze un kā to var izmantot citās valstīs un citās jomās?

| 4.4.6 | Bieži vien arī individuāli nepietiekamie sociālie un finansiālie līdzekļi un/vai fiziskas vai sensoriskas problēmas neļauj nokļūt un piedalīties ārpusmājas aktivitātēs. Taču tieši šādiem cilvēkiem, kas daudzos gadījumos ir vientuļas sievietes, līdzdalība sociālās aktivitātēs un kultūras pasākumos būtu īpaši svarīga, lai mazinātu vientulību.






  — | Kādi sabiedriski politiskie pasākumi un/vai organizatoriskās un tehniskās inovācijas varētu veicināt gados vecu cilvēku piedalīšanos sabiedriskajā dzīvē? |
| --- | --- | --- |

4.4.6

Bieži vien arī individuāli nepietiekamie sociālie un finansiālie līdzekļi un/vai fiziskas vai sensoriskas problēmas neļauj nokļūt un piedalīties ārpusmājas aktivitātēs. Taču tieši šādiem cilvēkiem, kas daudzos gadījumos ir vientuļas sievietes, līdzdalība sociālās aktivitātēs un kultūras pasākumos būtu īpaši svarīga, lai mazinātu vientulību.

—

Kādi sabiedriski politiskie pasākumi un/vai organizatoriskās un tehniskās inovācijas varētu veicināt gados vecu cilvēku piedalīšanos sabiedriskajā dzīvē?

4.5   Izpētes nepieciešamība sakarā ar mācībām mūža garumā

| 4.5.1 | Sabiedrībā, kur valda straujas sociālās, kulturālās un tehniskās izmaiņas, arvien svarīgāka kļūst izglītošanās visa mūža garumā. Tas īpaši attiecas uz gados vecākiem darba ņēmējiem, ar kuru agrāk iegūtajām zināšanām vairs nepietiek, lai izpildītu modernās darba vietas prasības. Mērķis izveidot Eiropas telpu mācībām bez vecuma ierobežojumiem tika uzsvērts jau Izglītības un kultūras ģenerāldirekcijas un Nodarbinātības un sociālo lietu ģenerāldirekcijas kopīgajā ziņojumā, kā arī Padomes 2002. gada 27. jūnija lēmumā. (8) Arī šajā ziņā joprojām ir steidzami nepieciešams veikt pētījumus:






  — | Kādi papildus izglītošanās pasākumi saturiskā un metodiskā ziņā ir īpaši nepieciešami gados vecākiem darba ņēmējiem? |
| --- | --- | --- |

4.5.1

Sabiedrībā, kur valda straujas sociālās, kulturālās un tehniskās izmaiņas, arvien svarīgāka kļūst izglītošanās visa mūža garumā. Tas īpaši attiecas uz gados vecākiem darba ņēmējiem, ar kuru agrāk iegūtajām zināšanām vairs nepietiek, lai izpildītu modernās darba vietas prasības. Mērķis izveidot Eiropas telpu mācībām bez vecuma ierobežojumiem tika uzsvērts jau Izglītības un kultūras ģenerāldirekcijas un Nodarbinātības un sociālo lietu ģenerāldirekcijas kopīgajā ziņojumā, kā arī Padomes 2002. gada 27. jūnija lēmumā. (8) Arī šajā ziņā joprojām ir steidzami nepieciešams veikt pētījumus:

—

Kādi papildus izglītošanās pasākumi saturiskā un metodiskā ziņā ir īpaši nepieciešami gados vecākiem darba ņēmējiem?

| — | Kā ir iespējams nodrošināt, lai piemērotus pasākumus savā labā varētu izmantot visi darba ņēmēji, neatkarīgi no vecuma un dzimuma? |
| --- | --- |

—

Kā ir iespējams nodrošināt, lai piemērotus pasākumus savā labā varētu izmantot visi darba ņēmēji, neatkarīgi no vecuma un dzimuma?

| 4.5.2 | Taču nepieciešamība visu mūžu mācīties attiecas arī uz cilvēkiem, kas vairs nepiedalās profesionālajā dzīvē. Arī viņiem ir jānodrošina iespēja attīstīt savu personību privātās un sabiedriskās interesēs.






  — | Kā uz zināšanām balstītā sabiedrībā tiek veidotas un izplatītas zināšanas? |
| --- | --- | --- |

4.5.2

Taču nepieciešamība visu mūžu mācīties attiecas arī uz cilvēkiem, kas vairs nepiedalās profesionālajā dzīvē. Arī viņiem ir jānodrošina iespēja attīstīt savu personību privātās un sabiedriskās interesēs.

—

Kā uz zināšanām balstītā sabiedrībā tiek veidotas un izplatītas zināšanas?

| — | Kā varētu optimālāk veicināt gados veco cilvēku pastāvīgu izglītošanos neatkarīgi no viņu profesionālā statusa? Kādas iespējas piedalīties izglītības un informācijas programmās par ar profesionālo darbību vai kultūru saistītām tēmām dalībvalstīs jau pastāv un kāda pieredze ir iegūta, piemēram, no 3. vecumposma universitātēm vai dažādām tēmām veltītām sanāksmēm? |
| --- | --- |

—

Kā varētu optimālāk veicināt gados veco cilvēku pastāvīgu izglītošanos neatkarīgi no viņu profesionālā statusa? Kādas iespējas piedalīties izglītības un informācijas programmās par ar profesionālo darbību vai kultūru saistītām tēmām dalībvalstīs jau pastāv un kāda pieredze ir iegūta, piemēram, no 3. vecumposma universitātēm vai dažādām tēmām veltītām sanāksmēm?

| — | Vai pastāv sakarība starp agrākās profesionālās darbības veidu un vēlāko papildus izglītošanos? Vai no izglītošanās pasākumiem aktīvās profesionālās dzīves laikā var izdarīt secinājumus par to, kā veciem cilvēkiem saglabāt vēlēšanos mācīties, interesi par izglītību un kultūru? |
| --- | --- |

—

Vai pastāv sakarība starp agrākās profesionālās darbības veidu un vēlāko papildus izglītošanos? Vai no izglītošanās pasākumiem aktīvās profesionālās dzīves laikā var izdarīt secinājumus par to, kā veciem cilvēkiem saglabāt vēlēšanos mācīties, interesi par izglītību un kultūru?

| — | Kā uzlabot mācīšanās iespējas tā, lai tās būtu pieejamas arī līdz šim nepietiekami pārstāvētām grupām un nodrošināt kultūras daudzveidību? |
| --- | --- |

—

Kā uzlabot mācīšanās iespējas tā, lai tās būtu pieejamas arī līdz šim nepietiekami pārstāvētām grupām un nodrošināt kultūras daudzveidību?

| — | Kāda loma valsts tiesiskajiem mēdijiem ka rī jaunajām tehnoloģijām un elektroniskajām studijām var būt sabiedriskās aktivitātes, zināšanu un informācijas apmaiņas un personiskās izglītošanās saglabāšanā vecumdienās? |
| --- | --- |

—

Kāda loma valsts tiesiskajiem mēdijiem ka rī jaunajām tehnoloģijām un elektroniskajām studijām var būt sabiedriskās aktivitātes, zināšanu un informācijas apmaiņas un personiskās izglītošanās saglabāšanā vecumdienās?

| — | Kādas pamata iemaņas vecumdienās ir īpaši svarīgas? (Salīdzinājumam skat. arī 4.6.1. punktu). |
| --- | --- |

—

Kādas pamata iemaņas vecumdienās ir īpaši svarīgas? (Salīdzinājumam skat. arī 4.6.1. punktu).

| — | Kādas pamata zināšanas par novecošanu un vecumu, no otras puses, ir nepieciešamas personām un organizācijām, kas strādā ar gados veciem cilvēkiem? Un kādas izglītošanās aktivitātes ir piemērotas, lai veicinātu jaunākos cilvēkos izpratni par vecajiem? (Salīdzinājumam skat. arī 4.3.7. punktu). |
| --- | --- |

—

Kādas pamata zināšanas par novecošanu un vecumu, no otras puses, ir nepieciešamas personām un organizācijām, kas strādā ar gados veciem cilvēkiem? Un kādas izglītošanās aktivitātes ir piemērotas, lai veicinātu jaunākos cilvēkos izpratni par vecajiem? (Salīdzinājumam skat. arī 4.3.7. punktu).

| — | Kādā veidā var pārbaudīt agrāk ieplānoto pasākumu īstenošanu un popularizēt pozitīvu pieredzi? |
| --- | --- |

—

Kādā veidā var pārbaudīt agrāk ieplānoto pasākumu īstenošanu un popularizēt pozitīvu pieredzi?

4.6   Izpētes nepieciešamība veselības saglabāšanas un aprūpes jomā

| 4.6.1 | Par īpaši nopietnām demogrāfisko izmaiņu sekām tiek uzskatīts sociālo un veselības aizsardzības sistēmu finansiālais noslogojums, ko izraisa strauji pieaugošais ļoti vecu cilvēku skaits. Sagaidāms, ka nākošajos 15 gados astoņdesmitgadīgu personu skaits pieaugs par 50 % un visā Eiropā sasniegs 20 miljonus. (9) Atbilstoši palielināsies arī simtgadnieku skaits. (10) Tāpēc centrāla nozīme ir galvenokārt tādai izpētei, kas vērsta uz profilaksi, kā arī funkcionalitātes un patstāvības saglabāšanu un atjaunošanu vecumdienās.






  — | Kāda ir noteikta dzīves stila ilgtermiņa ietekme uz kopējo veselības stāvokli un atsevišķām slimībām? Kā ir iespējams veicināt veselīgu dzīvesveidu? |
| --- | --- | --- |

4.6.1

Par īpaši nopietnām demogrāfisko izmaiņu sekām tiek uzskatīts sociālo un veselības aizsardzības sistēmu finansiālais noslogojums, ko izraisa strauji pieaugošais ļoti vecu cilvēku skaits. Sagaidāms, ka nākošajos 15 gados astoņdesmitgadīgu personu skaits pieaugs par 50 % un visā Eiropā sasniegs 20 miljonus. (9) Atbilstoši palielināsies arī simtgadnieku skaits. (10) Tāpēc centrāla nozīme ir galvenokārt tādai izpētei, kas vērsta uz profilaksi, kā arī funkcionalitātes un patstāvības saglabāšanu un atjaunošanu vecumdienās.

—

Kāda ir noteikta dzīves stila ilgtermiņa ietekme uz kopējo veselības stāvokli un atsevišķām slimībām? Kā ir iespējams veicināt veselīgu dzīvesveidu?

| — | Kādā veidā ir jāpiedāvā gados vecajiem cilvēkiem veselības uzturēšanas pasākumi, piemēram, sporta, māklas un estētikas nodarbības vai veselīga pārtika, lai šie piedāvājumi tiktu izmantoti? |
| --- | --- |

—

Kādā veidā ir jāpiedāvā gados vecajiem cilvēkiem veselības uzturēšanas pasākumi, piemēram, sporta, māklas un estētikas nodarbības vai veselīga pārtika, lai šie piedāvājumi tiktu izmantoti?

| — | Kādi citi pasākumi varētu palīdzēt saglabāt fiziskās, sensoriskās, kognitīvās un sociālās spējas? |
| --- | --- |

—

Kādi citi pasākumi varētu palīdzēt saglabāt fiziskās, sensoriskās, kognitīvās un sociālās spējas?

| — | Nepieciešamība pēc īpašiem pētījumiem pastāv vecuma izraisītu slimību epidemioloģijas un etioloģijas jomā, lai uzlabotu profilakses iespējas (piemēram, saistībā ar garīgajām slimībām, īpaši Alcheimera slimību vai kritienu novēršanai, kas var novest pie gūžas kaula lūzumiem). |
| --- | --- |

—

Nepieciešamība pēc īpašiem pētījumiem pastāv vecuma izraisītu slimību epidemioloģijas un etioloģijas jomā, lai uzlabotu profilakses iespējas (piemēram, saistībā ar garīgajām slimībām, īpaši Alcheimera slimību vai kritienu novēršanai, kas var novest pie gūžas kaula lūzumiem).

| — | Steidzama izpētes nepieciešamība pastāv arī saistībā ar prevencijas iespējām un veselības saglabāšanu darba jomā (skat.arī 4.2.1). |
| --- | --- |

—

Steidzama izpētes nepieciešamība pastāv arī saistībā ar prevencijas iespējām un veselības saglabāšanu darba jomā (skat.arī 4.2.1).

| — | Bez tam, ir nepieciešama izpēte saistībā ar gados vecu cilvēku ārstēšanas iespējām, gan pie vispārējām saslimšanām ar vecumam atbilstošu specifiku, gan vecuma izraisītām slimībām. Šai jomā ļoti pietrūkst terapeitiskās bāzes tā kā klīniski izmeklējumi un farmaceitiski testi lielā mērā notiek tikai uz jaunākiem pieaugušajiem. Vecāku cilvēku veselības nosacījumi nav salīdzināmi, jo bieži tie neslimo ar vienu specifisku slimību, bet gan var rasties dažādas pakāpes problēmas vairākās funkcijās vienlaicīgi. |
| --- | --- |

—

Bez tam, ir nepieciešama izpēte saistībā ar gados vecu cilvēku ārstēšanas iespējām, gan pie vispārējām saslimšanām ar vecumam atbilstošu specifiku, gan vecuma izraisītām slimībām. Šai jomā ļoti pietrūkst terapeitiskās bāzes tā kā klīniski izmeklējumi un farmaceitiski testi lielā mērā notiek tikai uz jaunākiem pieaugušajiem. Vecāku cilvēku veselības nosacījumi nav salīdzināmi, jo bieži tie neslimo ar vienu specifisku slimību, bet gan var rasties dažādas pakāpes problēmas vairākās funkcijās vienlaicīgi.

| — | Salīdzinājumam skat. arī 4.6.3. punktu. |
| --- | --- |

—

Salīdzinājumam skat. arī 4.6.3. punktu.

| 4.6.2 | Pieaugot vecu cilvēku skaitam, turpmākajos gados ir sagaidāms ārkārtīgi liels pieprasījums pēc aprūpes, kas būs saistīts ar izdevumu daļas palielināšanos privātajos un sabiedriskajos budžetos. Arī šajā spektā nepieciešams veikt daudzus pētījumus:






  — | Kā var uzlabot un ir jāuzlabo aprūpes personāla kvalifikācija un darba apstākļi, lai aprūpētāja profesiju padarītu interesantu uz ilgu laiku? |
| --- | --- | --- |

4.6.2

Pieaugot vecu cilvēku skaitam, turpmākajos gados ir sagaidāms ārkārtīgi liels pieprasījums pēc aprūpes, kas būs saistīts ar izdevumu daļas palielināšanos privātajos un sabiedriskajos budžetos. Arī šajā spektā nepieciešams veikt daudzus pētījumus:

—

Kā var uzlabot un ir jāuzlabo aprūpes personāla kvalifikācija un darba apstākļi, lai aprūpētāja profesiju padarītu interesantu uz ilgu laiku?

| — | Kādi ārējie un kādi personālie priekšnoteikumi ir jānodrošina, lai attiecības starp kopēju un kopjamo personu izveidotos tādas, ka tās apmierinātu visas iesaistītās puses? |
| --- | --- |

—

Kādi ārējie un kādi personālie priekšnoteikumi ir jānodrošina, lai attiecības starp kopēju un kopjamo personu izveidotos tādas, ka tās apmierinātu visas iesaistītās puses?

| — | Kā aprūpes piedāvājumus varētu optimālāk pieskaņot gados vecu, aprūpējamu cilvēku vajadzībām un atbalstīt mājas aprūpi vairāk, nekā tas notika līdz šim? |
| --- | --- |

—

Kā aprūpes piedāvājumus varētu optimālāk pieskaņot gados vecu, aprūpējamu cilvēku vajadzībām un atbalstīt mājas aprūpi vairāk, nekā tas notika līdz šim?

| — | Kādi tehniski risinājumi var sniegt atbalstu aprūpējošajiem piederīgajiem un profesionālajam aprūpes personālam, neiespaidojot kopjamās personas integritāti un pašcieņu? |
| --- | --- |

—

Kādi tehniski risinājumi var sniegt atbalstu aprūpējošajiem piederīgajiem un profesionālajam aprūpes personālam, neiespaidojot kopjamās personas integritāti un pašcieņu?

| — | Kāds ekonomiskais atbalsts un sabiedrības atzinība ir nepieciešama kopjošo ģimenes locekļu un profesionālā personāla atslogošanai? Kā īpaši kopjoši piederīgie varētu tikt atbalstīti arī saistībā ar pašu pensijas nodrošināšanu? |
| --- | --- |

—

Kāds ekonomiskais atbalsts un sabiedrības atzinība ir nepieciešama kopjošo ģimenes locekļu un profesionālā personāla atslogošanai? Kā īpaši kopjoši piederīgie varētu tikt atbalstīti arī saistībā ar pašu pensijas nodrošināšanu?

| — | Kā aprūpi, pretsāpju terapiju un miršanas palīdzību izveidot tā, lai nodrošinātu cieņas pilnu dzīves nobeigumu? |
| --- | --- |

—

Kā aprūpi, pretsāpju terapiju un miršanas palīdzību izveidot tā, lai nodrošinātu cieņas pilnu dzīves nobeigumu?

| 4.6.3 | Eiropā aprūpes jomā neeksistē nekādas saturiskā ziņā saskaņotas jēdzienu definīcijas (piemēram, “bez paškontroles”, “mājas aprūpes dienests” utt.), nekādas vienotas dažādu dienestu struktūras un nekādas direktīvas par personāla kvalifikāciju.






  — | Kādi pasākumi varētu nodrošināt vienotus valodas normatīvus un tādējādi padarīt aprūpes jomu caurredzamāku? |
| --- | --- | --- |

4.6.3

Eiropā aprūpes jomā neeksistē nekādas saturiskā ziņā saskaņotas jēdzienu definīcijas (piemēram, “bez paškontroles”, “mājas aprūpes dienests” utt.), nekādas vienotas dažādu dienestu struktūras un nekādas direktīvas par personāla kvalifikāciju.

—

Kādi pasākumi varētu nodrošināt vienotus valodas normatīvus un tādējādi padarīt aprūpes jomu caurredzamāku?

| — | Kādas programmatiskās, tehniskās, geriartriskās un sociālpsiholoģiskās zināšanas un prasmes būtu vēlamas medicīnisko dienestu un aprūpes dienestu kvalifikācijai visā Eiropā? |
| --- | --- |

—

Kādas programmatiskās, tehniskās, geriartriskās un sociālpsiholoģiskās zināšanas un prasmes būtu vēlamas medicīnisko dienestu un aprūpes dienestu kvalifikācijai visā Eiropā?

4.7   Izpētes nepieciešamība sakarā ar jaunām tehnoloģijām

| 4.7.1 | Ātrais un turpinošais tehnoloģizācijas ātrums, īpaši jaunu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (ICT) lietošana, ietekmē visas iepriekšminētās jomas (4.1 līdz 4.6). Darba jomā, piemēram, šīs tehnoloģijas bieži kalpo kā iemesls vecāku darba ņēmēju izslēgšanai. No otras puses, pētījumi ir parādījuši, ka attiecīga piemērošanās var padarīt gados vecākus darba ņēmējus vēl produktīvākus. Tādēļ šis aspekts ir jāņem vērā visu jomu pētījumos. Īpaši jāņem vērā ētiskie aspekti kā arī jautājumi par gados vecāku cilvēku integrāciju, kuri negrib vai nevēlas lietot tehniskus jauninājumus. |
| --- | --- |

4.7.1

Ātrais un turpinošais tehnoloģizācijas ātrums, īpaši jaunu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (ICT) lietošana, ietekmē visas iepriekšminētās jomas (4.1 līdz 4.6). Darba jomā, piemēram, šīs tehnoloģijas bieži kalpo kā iemesls vecāku darba ņēmēju izslēgšanai. No otras puses, pētījumi ir parādījuši, ka attiecīga piemērošanās var padarīt gados vecākus darba ņēmējus vēl produktīvākus. Tādēļ šis aspekts ir jāņem vērā visu jomu pētījumos. Īpaši jāņem vērā ētiskie aspekti kā arī jautājumi par gados vecāku cilvēku integrāciju, kuri negrib vai nevēlas lietot tehniskus jauninājumus.

4.8   Esošo zināšanu fondu sagatavošana, sasaistīšana un papildināšana

| 4.8.1 | Jau patlaban pastāv daudzveidīgs zināšanu fonds, kas radies nacionālā un Eiropas līmenī veicinātu pētījumu rezultātā. Taču šīs zināšanas vairumā gadījumu attiecas uz atsevišķiem aspektiem un ir iegūtas, raugoties no atsevišķu disciplīnu perspektīvas. Tās ir plaši izkliedētas un nereti pieejamas tikai attiecīgajā nacionālajā valodā. Pētījumu rezultāti dažādo izvēles objektu un instrumentu dēļ bieži vien nav savienojami ar citos pētījumos izdarītajiem slēdzieniem.






  — | Tas būtu liels ieguvums, ja šie zināšanu fondi tiktu sagatavoti tā, lai tos varētu savā starpā sasaistīt, sistemātiski salīdzināt un izvērtēt, un beigās padarīt vispārēji pieejamus. |
| --- | --- | --- |

4.8.1

Jau patlaban pastāv daudzveidīgs zināšanu fonds, kas radies nacionālā un Eiropas līmenī veicinātu pētījumu rezultātā. Taču šīs zināšanas vairumā gadījumu attiecas uz atsevišķiem aspektiem un ir iegūtas, raugoties no atsevišķu disciplīnu perspektīvas. Tās ir plaši izkliedētas un nereti pieejamas tikai attiecīgajā nacionālajā valodā. Pētījumu rezultāti dažādo izvēles objektu un instrumentu dēļ bieži vien nav savienojami ar citos pētījumos izdarītajiem slēdzieniem.

—

Tas būtu liels ieguvums, ja šie zināšanu fondi tiktu sagatavoti tā, lai tos varētu savā starpā sasaistīt, sistemātiski salīdzināt un izvērtēt, un beigās padarīt vispārēji pieejamus.

| — | Tālākais etaps būtu šādi sagatavotā materiāla sekundāro analīžu veikšana, kā arī izpētes metožu un instrumentu saskaņošana, lai veiktu tālāku kopējo izpēti, kas paplašināta, apvienojot vairākas disciplīnas. Šāda veida zināšanu ģenerēšanas, integrācijas un tālākās attīstības veicināšanas pasākumus 6. Pētniecības pamatprogrammā piedāvā jaunizveidotie “Centres of Excellence”, “Networks of Excellence” un“Thematic Coordination Actions” instrumenti. (11) |
| --- | --- |

—

Tālākais etaps būtu šādi sagatavotā materiāla sekundāro analīžu veikšana, kā arī izpētes metožu un instrumentu saskaņošana, lai veiktu tālāku kopējo izpēti, kas paplašināta, apvienojot vairākas disciplīnas. Šāda veida zināšanu ģenerēšanas, integrācijas un tālākās attīstības veicināšanas pasākumus 6. Pētniecības pamatprogrammā piedāvā jaunizveidotie “Centres of Excellence”, “Networks of Excellence” un“Thematic Coordination Actions” instrumenti. (11)

| — | Bez tam, būtu vēlama vienota gados vecu cilvēku dzīves kvalitātes indikatoru uztveršana un fiksēšana, kā arī ilgtermiņa novērošana un dokumentēšana Eiropas datu bāzē. Šeit obligāti jāņem vērā dzimumu diferenciācija, dažādas vecuma un ienākumu grupas, kā arī reģionālās atšķirības, jo līdz šim ievāktie indikatori gados vecāku cilvēku dzīves nosacījumu noteikšanai nav pietiekami. Papildus indikatoriem jādod informācija par veselības stāvokli, apgādes sistēmu un valsts specifiskajām nepieciešamībām. Jāpārbauda sadarbības iespējas ar EUROSTAT. |
| --- | --- |

—

Bez tam, būtu vēlama vienota gados vecu cilvēku dzīves kvalitātes indikatoru uztveršana un fiksēšana, kā arī ilgtermiņa novērošana un dokumentēšana Eiropas datu bāzē. Šeit obligāti jāņem vērā dzimumu diferenciācija, dažādas vecuma un ienākumu grupas, kā arī reģionālās atšķirības, jo līdz šim ievāktie indikatori gados vecāku cilvēku dzīves nosacījumu noteikšanai nav pietiekami. Papildus indikatoriem jādod informācija par veselības stāvokli, apgādes sistēmu un valsts specifiskajām nepieciešamībām. Jāpārbauda sadarbības iespējas ar EUROSTAT.

| — | Statistiskajiem un citiem izmantojamiem zināšanu fondiem, kas jau ir pieejami Nacionālā un Eiropas līmenī, steidzami nepieciešama apkopošana un integrācija. Arī pētījumu rezultāti, kas iegūti dažādās 5. un 6. Pētniecības pamatprogrammas jomās, jāapstrādā no integrācijas viedokļa, lai varētu no tiem izdarīt praksē un politikā izmantojamus secinājumus. Pēc iespējas drīza šādā veidā integrēto zināšanu izplatīšana ir obligāta nepieciešamība. |
| --- | --- |

—

Statistiskajiem un citiem izmantojamiem zināšanu fondiem, kas jau ir pieejami Nacionālā un Eiropas līmenī, steidzami nepieciešama apkopošana un integrācija. Arī pētījumu rezultāti, kas iegūti dažādās 5. un 6. Pētniecības pamatprogrammas jomās, jāapstrādā no integrācijas viedokļa, lai varētu no tiem izdarīt praksē un politikā izmantojamus secinājumus. Pēc iespējas drīza šādā veidā integrēto zināšanu izplatīšana ir obligāta nepieciešamība.

| — | Lai pētniecību un politiku veidotu ne tikai gados vecu cilvēku interesēs, bet ar viņu līdzdalību, turpmākajos projektos senjoru organizācijas ir jāiesaista intensīvāk, nekā līdz šim. |
| --- | --- |

—

Lai pētniecību un politiku veidotu ne tikai gados vecu cilvēku interesēs, bet ar viņu līdzdalību, turpmākajos projektos senjoru organizācijas ir jāiesaista intensīvāk, nekā līdz šim.

5.   Mērķi un prasības

| 5.1 | Ar šo iniciatīvas ziņojumu tiek pamatota prasība iekļaut 7. Pētniecības pamatprogrammā vadlīnijas akcijai par tēmu “Demogrāfiskās izmaiņas – dzīves kvalitāte vecumdienās un nepieciešamās tehnoloģijas”. |
| --- | --- |

5.1

Ar šo iniciatīvas ziņojumu tiek pamatota prasība iekļaut 7. Pētniecības pamatprogrammā vadlīnijas akcijai par tēmu “Demogrāfiskās izmaiņas – dzīves kvalitāte vecumdienās un nepieciešamās tehnoloģijas”.

| 5.2 | Mērķis ir veicināt novecošanas izpēti plašā tematiskajā spektrā, apvienojoties un mijiedarbojoties dažādām disciplīnām, kā arī izmantojot sociālo līdzdalību






  a) | izveidot zināšanu bāzi, kas ir nepieciešama politiskai plānošanai un rīcībai, lai novatoriski, sociāli taisnīgi un ekonomiski efektīvi reaģētu uz vecuma struktūras izmaiņām Eiropā, un |
| --- | --- | --- |

5.2

Mērķis ir veicināt novecošanas izpēti plašā tematiskajā spektrā, apvienojoties un mijiedarbojoties dažādām disciplīnām, kā arī izmantojot sociālo līdzdalību

a)

izveidot zināšanu bāzi, kas ir nepieciešama politiskai plānošanai un rīcībai, lai novatoriski, sociāli taisnīgi un ekonomiski efektīvi reaģētu uz vecuma struktūras izmaiņām Eiropā, un

| b) | nodrošinātu pamatus un instrumentus, kas nepieciešami atbilstoša viedokļa un vecuma cienīšana sveicināšanai sabiedrībā. |
| --- | --- |

b)

nodrošinātu pamatus un instrumentus, kas nepieciešami atbilstoša viedokļa un vecuma cienīšana sveicināšanai sabiedrībā.

| 5.3 | Ieskicētie izpētes sektori un tos papildinošie jautājumi ar piemēriem paredzēti, lai parādītu, cik cieši savā starpā ir saistīti bioloģiskie, psiholoģiskie, sociālie, kulturālie, tehnoloģiskie, ekonomiskie un strukturālie aspekti, kad runa ir par novecošanu un vecumdienām. Vienlaikus, novecošana vienmēr notiek konkrētā vides un sabiedrības kontekstā. Šim kontekstam Eiropā ir raksturīgi izteikti ģeogrāfiskie, kulturālie un sociāli strukturālie pretstati, kas ir novērojami kā starp atsevišķām dalībvalstīm, tā arī to ietvaros. Gan novecošanas procesa daudzās dimensijas, gan dažādie priekšnoteikumi, pie kādiem tā norisinās, prasa, lai vecuma pētniecība būtu daudzdisciplināra un starpdisciplināra. Bez tam, ir nepieciešamas ilgtermiņa izpētes perspektīvas, lai fiksētu un attiecīgi iekļautu izmaiņu procesus. (12) |
| --- | --- |

5.3

Ieskicētie izpētes sektori un tos papildinošie jautājumi ar piemēriem paredzēti, lai parādītu, cik cieši savā starpā ir saistīti bioloģiskie, psiholoģiskie, sociālie, kulturālie, tehnoloģiskie, ekonomiskie un strukturālie aspekti, kad runa ir par novecošanu un vecumdienām. Vienlaikus, novecošana vienmēr notiek konkrētā vides un sabiedrības kontekstā. Šim kontekstam Eiropā ir raksturīgi izteikti ģeogrāfiskie, kulturālie un sociāli strukturālie pretstati, kas ir novērojami kā starp atsevišķām dalībvalstīm, tā arī to ietvaros. Gan novecošanas procesa daudzās dimensijas, gan dažādie priekšnoteikumi, pie kādiem tā norisinās, prasa, lai vecuma pētniecība būtu daudzdisciplināra un starpdisciplināra. Bez tam, ir nepieciešamas ilgtermiņa izpētes perspektīvas, lai fiksētu un attiecīgi iekļautu izmaiņu procesus. (12)

| 5.4 | Tikai šāda plaša un ilgā laikposmā ieplānota izpēte var sagatavot plānošanas un lēmumu pieņemšanas bāzi, kāda sakarā ar iedzīvotāju vecuma struktūras izmaiņām ir nepieciešama dažādās sabiedriskajās jomās un visos lēmumu pieņemšanas līmeņos. Novecošana nav tikai bioloģiski medicīniskā un tehniski ekonomiskā ziņā risināms jautājums, bet gan sabiedriska, sociāla un kulturāla rakstura uzdevums. |
| --- | --- |

5.4

Tikai šāda plaša un ilgā laikposmā ieplānota izpēte var sagatavot plānošanas un lēmumu pieņemšanas bāzi, kāda sakarā ar iedzīvotāju vecuma struktūras izmaiņām ir nepieciešama dažādās sabiedriskajās jomās un visos lēmumu pieņemšanas līmeņos. Novecošana nav tikai bioloģiski medicīniskā un tehniski ekonomiskā ziņā risināms jautājums, bet gan sabiedriska, sociāla un kulturāla rakstura uzdevums.

| 5.5 | Papildus minētajām pētniecības aktivitātēm, Komiteja pieprasa veikt sekojošus pasākumus:






  — | Rīkot noklausīšanos EESK par “Demogrāfiskajām pārmaiņām - dzīves kvalitāti vecumdienās”, cita starpā lai ierosinātu īstenošanas studiju par attiecīgu aģentūru un iespējami nepieciešamu tālāku iniciatīvu. |
| --- | --- | --- |

5.5

Papildus minētajām pētniecības aktivitātēm, Komiteja pieprasa veikt sekojošus pasākumus:

—

Rīkot noklausīšanos EESK par “Demogrāfiskajām pārmaiņām - dzīves kvalitāti vecumdienās”, cita starpā lai ierosinātu īstenošanas studiju par attiecīgu aģentūru un iespējami nepieciešamu tālāku iniciatīvu.

| — | Kopīgas proaktīvas un plānojošas aģentūras (European Observatory) izveidošana, lai apkopotu gados veco cilvēku dzīves kvalitātes indikatorus Eiropas valstīs, kā arī ilgstoši tos novērotu un dokumentētu kopējā Eiropas datu bāzē; lai sastādītu šāda veida empīriskās prognozes; lai apkopotu un izplatītu zināšanas un izdarītu praksē un politikā izmantojamus secinājumus. |
| --- | --- |

—

Kopīgas proaktīvas un plānojošas aģentūras (European Observatory) izveidošana, lai apkopotu gados veco cilvēku dzīves kvalitātes indikatorus Eiropas valstīs, kā arī ilgstoši tos novērotu un dokumentētu kopējā Eiropas datu bāzē; lai sastādītu šāda veida empīriskās prognozes; lai apkopotu un izplatītu zināšanas un izdarītu praksē un politikā izmantojamus secinājumus.

| — | Studiju un konferenču organizēšana, lai paplašinātu zināšanas par demogrāfiskajām izmaiņām un nepieciešamību pēc profilaktiskiem un papildinošiem pasākumiem, paaugstinātu apziņas līmeni, pēc iespējas plaši popularizētu pētījumu rezultātus un veicinātu apmaiņu “veco” un “jauno” dalībvalstu starpā, kā arī |
| --- | --- |

—

Studiju un konferenču organizēšana, lai paplašinātu zināšanas par demogrāfiskajām izmaiņām un nepieciešamību pēc profilaktiskiem un papildinošiem pasākumiem, paaugstinātu apziņas līmeni, pēc iespējas plaši popularizētu pētījumu rezultātus un veicinātu apmaiņu “veco” un “jauno” dalībvalstu starpā, kā arī

| — | Tālākā tematikas izpēte, izmantojot atklāto koordinācijas metodi (13). Ņemot vērā iedzīvotāju novecošanas procesa plašās izpausmes un atšķirīgās iespējas un izaicinājumus, ar ko tas ir saistīts, Komiteja uzskata šo metodi par piemērotu, lai: iniciētu pieredzes apmaiņu, salīdzināšanu Eiropas valstu starpā un savstarpēju mācīšanos;






  — | veicinātu dialogu starp civiliedzīvotāju organizāciju pārstāvjiem un kompetentajām Komisijas ģenerāldirekcijām, |
| --- | --- | --- |

—

Tālākā tematikas izpēte, izmantojot atklāto koordinācijas metodi (13). Ņemot vērā iedzīvotāju novecošanas procesa plašās izpausmes un atšķirīgās iespējas un izaicinājumus, ar ko tas ir saistīts, Komiteja uzskata šo metodi par piemērotu, lai: iniciētu pieredzes apmaiņu, salīdzināšanu Eiropas valstu starpā un savstarpēju mācīšanos;

—

veicinātu dialogu starp civiliedzīvotāju organizāciju pārstāvjiem un kompetentajām Komisijas ģenerāldirekcijām,

| — | definētu kopīgus mērķus, |
| --- | --- |

—

definētu kopīgus mērķus,

| — | pārbaudītu 2. Vispasaules plāna (pieņemts 2002. gada aprīlī Madridē) un UNECE ieviešanas stratēģiju (pieņemtu ar Berlīnes Ministru deklarāciju 2001. gada septemebrī) |
| --- | --- |

—

pārbaudītu 2. Vispasaules plāna (pieņemts 2002. gada aprīlī Madridē) un UNECE ieviešanas stratēģiju (pieņemtu ar Berlīnes Ministru deklarāciju 2001. gada septemebrī)

| — | īstenošanu un izveidotu telpu ar kopīgu vērtību sistēmu attiecībā uz sabiedrības novecošanu. |
| --- | --- |

—

īstenošanu un izveidotu telpu ar kopīgu vērtību sistēmu attiecībā uz sabiedrības novecošanu.

| 5.6 | Tādējādi, galīgais mērķis ir nodrošināt CILVĒKCIENĪGU DZĪVI UN NOVECOŠANU EIROPĀ ne tikai tiem cilvēkiem, kas ir veci vai ļoti veci patlaban, bet arī turpmākajām vecu un jaunu cilvēku paaudzēm. |
| --- | --- |

5.6

Tādējādi, galīgais mērķis ir nodrošināt CILVĒKCIENĪGU DZĪVI UN NOVECOŠANU EIROPĀ ne tikai tiem cilvēkiem, kas ir veci vai ļoti veci patlaban, bet arī turpmākajām vecu un jaunu cilvēku paaudzēm.

Brisele, 2004. gada 15. septembris

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

(1)  COM(2004) 146 galīgā red.; Padomes 2000. gada 27. novembra direktīva 2000/78/EC par vispārēju ietvaru noteikšanu nodarbinātības un profesionālās vienlīdzības realizēšanai (27.11.00); Komisijas paziņojums par efektīvu Eiropas nodarbinātības stratēģijas realizēšanu, 1. pielikums, 26.03.2004. COM(2004) 239 galīgā red.; http://europa.eu.int/comm/employment_social/fundamental_rights/legis/legln_en.htm.

1

(2)  Padomes lēmums 2000/750/EC par Kopienas rīcības programmu diskriminācijas apkarošanai (2001-2006) (27.11.00); http://europa.eu.int/comm/employment_social/fundamental_rights/index_en.htm; Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums OV C 284; 14.09.1998.; Booklet EESC-2000-018 “Jobs, Learning and Social inclusion: The work of the European EESC”.

2

(3)  Padomes 2002. gada 27. jūnija lēmums Nr. 2002/C 163/01, OV C 163; 09.07.2002; KOM(2002)678 galīgā red.. (2001. gada novembris); salīdzinājumam skat. arī COM(2004) 156 galīgā red..

3

(4)  Eiropas Kopienas (2002). Eiropas sociālā statistika: Iedzīvotāji. Eurostat tematiskais loks 3, Iedzīvotāji un sociālie apstākļi. Luksemburga: Eiropas Kopienu oficiālo publikāciju pārvalde.

4

(5)  COM(2004) 9 galīgā red.; salīdzinājumam skat. arī COM(2002) 565 galīgā red., sevišķi, punktus 3.3 un 4.2.

5

(6)  Salīdzinājumam skat. arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par Inovācijas politiku, OV C 10, 14.1.2004. (COM(2003)112 galīgā red.), 4. 7 punkts.

6

(7)  European Conference of Ministers of Transport (ECMT). (2002). Transport and aging of the population. Paris Cedex: OECD Publications.

7

(8)  COM(2001) 678 galīgā red.; Padmes 2002. gada 27. jūnija lēmums Nr. 2002/C 163/01, OV C 163, 9.7.2002

8

(9)  EUROSTAT (2002). The Social Situation in the European Union 2002. Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities.

9

(10)  Salīdzinājumam skat. Robine, J.M. & Vaupel, J. (2001). Emergence of supercentenarians in low mortality countries. The Gerontologist, 41 (special issue II), 212.

10

The Gerontologist

(11)  Salīdzinājumam skat. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par Komisijas ziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – Par Eiropas pētniecības telpu, OV C 204, 18.7.2000.

11

(12)  Salīdzinājumam šai sakarā vēlreiz skat. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumus, OV C 95; 23.04.2003. (COM(2002) 565 galīgā red. un CESE 319/2004 (oficiālajā laikrakstā vēl nav publicēts) (COM(2004) 9 galīgā red.

12

(13)  Komisijas paziņojums COM(2002) 277 galīgā red.

13

---

| 23.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/55 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/55

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par Ieteikumu Padomes direktīvai, kura izdara izmaiņas direktīvās 66/401/EEC, 66/402/EEC, 2002/54/EC un 2002/57/EC, attiecībā uz pārbaudēm, kuras realizē saistībā ar trešajās valstīs ražotās sēklas oficiālo uzraudzību un atbilstību

COM(2004) 263 galīgā red. - 2004/0086 CNS

(2005/C 74/10)

2004. gada 29. aprīlī Padome nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju atbilstoši Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 37. pantam, par eteikumu Padomes direktīvai, kura izdara izmaiņas direktīvās 66/401/EEC, 66/402/EEC, 2002/54/EC un 2002/57/EC, attiecībā uz pārbaudēm, kuras realizē saistībā ar trešajās valstīs ražotās sēklas oficiālo uzraudzību un atbilstību

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides aizsardzības darba grupa, kas ir atbildīga par komitejas darba sagatavošanu attiecībā uz šo jautājumā, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 6. jūlijā Ziņojuma sniedzējs, kurš strādāja bez mācību grupas, bija Brosa kungs

Savas 411. Plenārās sesijas laikā (15. septembra sēde), kura notika 2004. gada 15. un 16. septembrī, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma sekojošu atzinumu ar 85 balsīm par, 1 balsīm pret un 3 atturoties.

1.   Ievads

| 1.1 | Laika periodā no 1998. līdz 2003. gadam Komisija pilnvaroja dalībvalstis realizēt pagaidu eksperimentu par sēklas materiāla paraugu ņemšanu un sēklas pārbaudēm, kas tiek veiktas, pamatojoties uz Kopienas likumdošanu par sēklas realizāciju. Rezultātu analīze parādīja, ka:






  — | saskaņā ar precizētiem nosacījumiem varētu notikt oficiālās sēklas sertifikācijas procedūras vienkāršošana bez ievērojamām novirzēm no sēklas kvalitātes, salīdzinājumā ar to, kas sasniegts, pamatojoties uz oficiālo sēklas paraugu ņemšanas un sēklas pārbaudes sistēmu; |
| --- | --- | --- |

1.1

Laika periodā no 1998. līdz 2003. gadam Komisija pilnvaroja dalībvalstis realizēt pagaidu eksperimentu par sēklas materiāla paraugu ņemšanu un sēklas pārbaudēm, kas tiek veiktas, pamatojoties uz Kopienas likumdošanu par sēklas realizāciju. Rezultātu analīze parādīja, ka:

—

saskaņā ar precizētiem nosacījumiem varētu notikt oficiālās sēklas sertifikācijas procedūras vienkāršošana bez ievērojamām novirzēm no sēklas kvalitātes, salīdzinājumā ar to, kas sasniegts, pamatojoties uz oficiālo sēklas paraugu ņemšanas un sēklas pārbaudes sistēmu;

| — | saskaņā ar oficiālo uzraudzību lauka pārbaudes var tikt paplašinātas attiecībā uz visiem graudaugiem, kas tiek izmantoti sertificētas sēklas ražošanai; |
| --- | --- |

—

saskaņā ar oficiālo uzraudzību lauka pārbaudes var tikt paplašinātas attiecībā uz visiem graudaugiem, kas tiek izmantoti sertificētas sēklas ražošanai;

| — | apgabalu, kurus pārbauda un inspicē oficiālie inspektori, procentuālā attiecība varētu tikt samazināta; |
| --- | --- |

—

apgabalu, kurus pārbauda un inspicē oficiālie inspektori, procentuālā attiecība varētu tikt samazināta;

| 1.2 | Izmaiņas, kuras piemērojamas noteikumiem par sēklas apriti starptautiskajā tirdzniecībā (OECD sistēma), tika pieņemtas. Kopienas sēklas ekvivalences apjoms neatkarīgi no sēklas apjoma, kas ievākts trešajās valstīs, tādējādi varētu tikt paplašināts līdz visām dažāda veida sēklām, kuras atbilst dažādajām Kopienas direktīvās par sēklu iepirkumu noteiktajām īpašībām un pārbaudes prasībām. |
| --- | --- |

1.2

Izmaiņas, kuras piemērojamas noteikumiem par sēklas apriti starptautiskajā tirdzniecībā (OECD sistēma), tika pieņemtas. Kopienas sēklas ekvivalences apjoms neatkarīgi no sēklas apjoma, kas ievākts trešajās valstīs, tādējādi varētu tikt paplašināts līdz visām dažāda veida sēklām, kuras atbilst dažādajām Kopienas direktīvās par sēklu iepirkumu noteiktajām īpašībām un pārbaudes prasībām.

| 1.3 | Komiteja izsaka vēlmi iepazīties ar Komisijas priekšlikumu sakarā ar ieteikto noteikumu pilnveidošanu, bet, tāpat, paturēt vērā augstu sēklas kvalitātes prasību uzturēšanu, kā arī ņemt vērā augu veselības jautājumus. |
| --- | --- |

1.3

Komiteja izsaka vēlmi iepazīties ar Komisijas priekšlikumu sakarā ar ieteikto noteikumu pilnveidošanu, bet, tāpat, paturēt vērā augstu sēklas kvalitātes prasību uzturēšanu, kā arī ņemt vērā augu veselības jautājumus.

2.   Komisijas ieteikums

| 2.1 | Komisija iesaka pagarināt eksperimentu par oficiālo inspekciju pārraudzību (lēmums 98/320/EC) līdz 2005. gada 31.martam, lai saglabātu Kopienas nosacījumus attiecībā uz saražotās sēklas realizāciju, kas atbilst šim lēmumam, atliekot jaunu noteikumu pieņemšanu (direktīvu īstenošana). |
| --- | --- |

2.1

Komisija iesaka pagarināt eksperimentu par oficiālo inspekciju pārraudzību (lēmums 98/320/EC) līdz 2005. gada 31.martam, lai saglabātu Kopienas nosacījumus attiecībā uz saražotās sēklas realizāciju, kas atbilst šim lēmumam, atliekot jaunu noteikumu pieņemšanu (direktīvu īstenošana).

| 2.2 | Tajā pat laikā direktīvām 66/401/EEC (lopbarības augu sēklu realizācija), 66/402/EEC (graudaugu sēklu realizācija), 2002/54/EC (biešu sēklu realizācija) un 2002/57/EC (eļļas un šķiedraugu sēklu realizācija) jābūt pieņemtām līdz eksperimenta noslēgumam un tajās jāiekļauj sekojošās izmaiņas:






  — | jāievieš oficiāla pārraudzība pār dažādu sēklu kategorijām; |
| --- | --- | --- |

2.2

Tajā pat laikā direktīvām 66/401/EEC (lopbarības augu sēklu realizācija), 66/402/EEC (graudaugu sēklu realizācija), 2002/54/EC (biešu sēklu realizācija) un 2002/57/EC (eļļas un šķiedraugu sēklu realizācija) jābūt pieņemtām līdz eksperimenta noslēgumam un tajās jāiekļauj sekojošās izmaiņas:

—

jāievieš oficiāla pārraudzība pār dažādu sēklu kategorijām;

| — | oficiālās pārraudzības definīcija (lauka pārbaudes vai sēklas materiāla pārbaudes laboratorijas, kuras pilnvaro valsts institūcija, kura ir atbildīga par sēklas sertifikāciju); |
| --- | --- |

—

oficiālās pārraudzības definīcija (lauka pārbaudes vai sēklas materiāla pārbaudes laboratorijas, kuras pilnvaro valsts institūcija, kura ir atbildīga par sēklas sertifikāciju);

| — | paraugu noņemšanas sertifikācijai var tikt veikta oficiāli vai oficiālā pārraudzībā. Pasākumi sēklas paraugu noņemšanas oficiālajai pārraudzībai tiek noteikti (kvalifikācijas, paraugu noņemšanas prakses pārbaudes un sankcijas); |
| --- | --- |

—

paraugu noņemšanas sertifikācijai var tikt veikta oficiāli vai oficiālā pārraudzībā. Pasākumi sēklas paraugu noņemšanas oficiālajai pārraudzībai tiek noteikti (kvalifikācijas, paraugu noņemšanas prakses pārbaudes un sankcijas);

| — | ekvivalences režīms var tikt paplašināts līdz sēklām, kuras tiek ievāktas trešajās valstīs un atbilst Kopienas īpašībām un prasībām (inspekcijas un sertifikācijas sistēma) |
| --- | --- |

—

ekvivalences režīms var tikt paplašināts līdz sēklām, kuras tiek ievāktas trešajās valstīs un atbilst Kopienas īpašībām un prasībām (inspekcijas un sertifikācijas sistēma)

3.   Vispārējās piezīmes

| 3.1 | Galvenais komisijas ierosinājuma mērķis ir vienkāršot pārraudzības procedūras sēklu nozarē. Pārraudzības deleģēšana jau tiek praktizēta daudzās dalībvalstīs. Tāpēc komiteja atbalsta komisijas iniciatīvu. Tomēr tā norāda, ka komisijai būtu bijis jāiesniedz jaunu direktīvu, kura saturētu visu četru saistīto direktīvu sastāvdaļas, kas varētu atvieglot izmaiņu izpratni un nodrošinātu, ka apskatāmie pasākumi tiek loģiski saskaņoti. |
| --- | --- |

3.1

Galvenais komisijas ierosinājuma mērķis ir vienkāršot pārraudzības procedūras sēklu nozarē. Pārraudzības deleģēšana jau tiek praktizēta daudzās dalībvalstīs. Tāpēc komiteja atbalsta komisijas iniciatīvu. Tomēr tā norāda, ka komisijai būtu bijis jāiesniedz jaunu direktīvu, kura saturētu visu četru saistīto direktīvu sastāvdaļas, kas varētu atvieglot izmaiņu izpratni un nodrošinātu, ka apskatāmie pasākumi tiek loģiski saskaņoti.

| 3.2 | Komisijas lēmums attiecībā uz eksperimentu oficiālo pārraudzības inspekciju jomā beidzas 2004. gada 31. jūlijā. Tādējādi radīsies juridiska rakstura tukšums, laikā, kad notiks komisijas likumdošanas ierosinājuma kopējā lēmuma pieņemšanas procedūra. Tāpēc komiteja aicina komisiju mainīt tās 98/320/EC lēmumu, lai novērstu šādu juridiska rakstura tukšuma rašanos |
| --- | --- |

3.2

Komisijas lēmums attiecībā uz eksperimentu oficiālo pārraudzības inspekciju jomā beidzas 2004. gada 31. jūlijā. Tādējādi radīsies juridiska rakstura tukšums, laikā, kad notiks komisijas likumdošanas ierosinājuma kopējā lēmuma pieņemšanas procedūra. Tāpēc komiteja aicina komisiju mainīt tās 98/320/EC lēmumu, lai novērstu šādu juridiska rakstura tukšuma rašanos

| 3.3 | Komisija tāpat ierosina, ka eksperimentālais posms jāpagarina līdz 2005. gada 31.martam, lai varētu ieviest attiecīgo direktīvu izmaiņas. Komiteja vēlas norādīt, ka šis beigu termiņš ir pārāk īss, ņemot vērā ieviešanai nepieciešamo laiku, kas ir apmēram desmit mēneši. Komiteja tādējādi iesaka pagarināt beigu termiņu līdz 2005. gada 31. jūlijam |
| --- | --- |

3.3

Komisija tāpat ierosina, ka eksperimentālais posms jāpagarina līdz 2005. gada 31.martam, lai varētu ieviest attiecīgo direktīvu izmaiņas. Komiteja vēlas norādīt, ka šis beigu termiņš ir pārāk īss, ņemot vērā ieviešanai nepieciešamo laiku, kas ir apmēram desmit mēneši. Komiteja tādējādi iesaka pagarināt beigu termiņu līdz 2005. gada 31. jūlijam

| 3.4 | Komiteja tāpat neizsaka savu viedokli attiecībā uz tehnisko datu, kas attiecas uz lauka pārbaužu nosacījumiem, atbilstību (piem. pārmaiņām paraugu ņemšanas proporcijās) vai nepieciešamo laboratorijas paraugu skaitu. Tomēr komiteja uzsver, ka kopējais apjoms ir nepieciešams visām dalībvalstīm. Apjoma veidā izteikti dati, tādējādi, būtu nepieciešami, vismaz kā paraugu ņemšanas procentuālā attiecība. |
| --- | --- |

3.4

Komiteja tāpat neizsaka savu viedokli attiecībā uz tehnisko datu, kas attiecas uz lauka pārbaužu nosacījumiem, atbilstību (piem. pārmaiņām paraugu ņemšanas proporcijās) vai nepieciešamo laboratorijas paraugu skaitu. Tomēr komiteja uzsver, ka kopējais apjoms ir nepieciešams visām dalībvalstīm. Apjoma veidā izteikti dati, tādējādi, būtu nepieciešami, vismaz kā paraugu ņemšanas procentuālā attiecība.

| 3.5 | Oficiālās pārraudzības deleģēšana pilnvarotām personām padarīs šo procedūru efektīvāku. Komisijai jānodrošina, ka sertifikācijas pārraudzības sistēmas paliek efektīvas. Pašreiz komisija veic visas Kopienas salīdzinošās pārbaudes un prakses apmaiņu. Šiem pasākumiem atvēlētie līdzekļi (starp € 500 000 un € 600 00) ir nepietiekoši, ņemot vērā nosprausto uzdevumu. Komiteja aicina komisiju piešķirt papildus finansiālos līdzekļus šiem pasākumiem, kas domāti pārraudzības sistēmu saskaņošanai. |
| --- | --- |

3.5

Oficiālās pārraudzības deleģēšana pilnvarotām personām padarīs šo procedūru efektīvāku. Komisijai jānodrošina, ka sertifikācijas pārraudzības sistēmas paliek efektīvas. Pašreiz komisija veic visas Kopienas salīdzinošās pārbaudes un prakses apmaiņu. Šiem pasākumiem atvēlētie līdzekļi (starp € 500 000 un € 600 00) ir nepietiekoši, ņemot vērā nosprausto uzdevumu. Komiteja aicina komisiju piešķirt papildus finansiālos līdzekļus šiem pasākumiem, kas domāti pārraudzības sistēmu saskaņošanai.

| 3.6 | Komiteja vēlas norādīt, ka iestāšanās sarunu laikā ar jaunajām dalībvalstīm tika panākta vienošanās par pārejas periodu varietātēm, kuras nav iekļauts katalogā, tā kā tas neatbilst Kopienas kritērijiem. Komiteja pievērš komisijas uzmanību, ka šīs varietātes var tikt realizētas tikai iesaistītajās valstīs (Kipra, Latvija, Malta, Slovēnija). Šis atkāpes periods jāpastiprina ar papildus garantijām (piemēram, attiecībā uz paraugu izmēriem un savvaļas auzu (Avena fatua) klātbūtni. |
| --- | --- |

3.6

Komiteja vēlas norādīt, ka iestāšanās sarunu laikā ar jaunajām dalībvalstīm tika panākta vienošanās par pārejas periodu varietātēm, kuras nav iekļauts katalogā, tā kā tas neatbilst Kopienas kritērijiem. Komiteja pievērš komisijas uzmanību, ka šīs varietātes var tikt realizētas tikai iesaistītajās valstīs (Kipra, Latvija, Malta, Slovēnija). Šis atkāpes periods jāpastiprina ar papildus garantijām (piemēram, attiecībā uz paraugu izmēriem un savvaļas auzu (Avena fatua) klātbūtni.

| 3.7 | Komiteja pievērš komisijas uzmanību diskusijām, kas attiecas uz zemas kvalitātes sēklas partiju tirdzniecību dalībvalstīs. Vienotā tirgus izveidošana tāpat prasa, lai ražotāji varētu noteikt sēklas partijas trasējamību un panākt efektīvu sadarbību starp sertifikācijas aģentūrām un sēklas ražotājiem |
| --- | --- |

3.7

Komiteja pievērš komisijas uzmanību diskusijām, kas attiecas uz zemas kvalitātes sēklas partiju tirdzniecību dalībvalstīs. Vienotā tirgus izveidošana tāpat prasa, lai ražotāji varētu noteikt sēklas partijas trasējamību un panākt efektīvu sadarbību starp sertifikācijas aģentūrām un sēklas ražotājiem

| 3.8 | Saskaņā ar ekvivalences apjoma paplašināšanu uz trešajām valstīm, tādējādi saskaņojoties ar OECD noteikumiem, Komiteja norāda, ka komisijai jāvada sarunas par atbilstošo ekvivalenci ar trešajām valstīm. Ekvivalencei jābalstās uz vienotiem standartiem. Līdzīgi arī pārraudzības sistēmām uzturēšanai jābūt pieprasītām, lai nodrošinātu identisku kvalitātes līmeni. |
| --- | --- |

3.8

Saskaņā ar ekvivalences apjoma paplašināšanu uz trešajām valstīm, tādējādi saskaņojoties ar OECD noteikumiem, Komiteja norāda, ka komisijai jāvada sarunas par atbilstošo ekvivalenci ar trešajām valstīm. Ekvivalencei jābalstās uz vienotiem standartiem. Līdzīgi arī pārraudzības sistēmām uzturēšanai jābūt pieprasītām, lai nodrošinātu identisku kvalitātes līmeni.

4.   Secinājumi

| 4.1 | Komiteja apstiprina komisijas ierosinājumu, kurš sekmē pārraudzības procedūras vienkāršošanu, tajā pat laikā nesamazinot prasības sēklas produkcijas kvalitātei. Tomēr komiteja uzsver, ka komisijai jāturpina analizēt pārraudzības sistēmu darbība. |
| --- | --- |

4.1

Komiteja apstiprina komisijas ierosinājumu, kurš sekmē pārraudzības procedūras vienkāršošanu, tajā pat laikā nesamazinot prasības sēklas produkcijas kvalitātei. Tomēr komiteja uzsver, ka komisijai jāturpina analizēt pārraudzības sistēmu darbība.

| 4.2 | Raugoties no juridiskā redzes viedokļa, komiteja uzsver, ka komisijai vajadzēja izmantot iespēju, lai liktu priekšā juridiska rakstura ierosmi, kas vienotu visas direktīvas, kuras pieņemtas saistībā ar graudaugu, lopbarības augu sēklu, biešu sēklu un eļļas augu sēklu realizāciju. |
| --- | --- |

4.2

Raugoties no juridiskā redzes viedokļa, komiteja uzsver, ka komisijai vajadzēja izmantot iespēju, lai liktu priekšā juridiska rakstura ierosmi, kas vienotu visas direktīvas, kuras pieņemtas saistībā ar graudaugu, lopbarības augu sēklu, biešu sēklu un eļļas augu sēklu realizāciju.

| 4.3 | Komiteja uzskata, ka pagarinājums līdz 2005. gada 31. martam neļaus pietiekoši daudz laika, lai ieviestu direktīvas valstu likumdošanā. Tāpēc tiek ierosināts pagarinājums līdz 2005. gada 31. jūlijam. |
| --- | --- |

4.3

Komiteja uzskata, ka pagarinājums līdz 2005. gada 31. martam neļaus pietiekoši daudz laika, lai ieviestu direktīvas valstu likumdošanā. Tāpēc tiek ierosināts pagarinājums līdz 2005. gada 31. jūlijam.

Brisele, 2004. gada 15. septembris

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

| 23.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/57 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/57

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai: vides aspektu integrācija Eiropas standartizācijā

COM(2004) 130 galīgā red.

(2005/C 74/11)

2004. gada 25. februārī Komisija nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju atbilstoši Eiropas Kopienas Dibināšanas līguma 262. pantam, par: Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides aizsardzības darba grupa, kas ir atbildīga par Komitejas darba sagatavošanu attiecībā uz šo jautājumā, pieņēma savu atzinumu 2004. gada

6. jūlijā. Ziņojumu sniedza PEZZINI kungs.

Savas 411 Plenārās sesijas laikā, kura notika 2004. gada 15. septembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma sekojošu atzinumu:

1.   Ievads

| 1.1 | Jautājums par vides aspektu ievērošanu, izstrādājot Eiropas standartus, ietilpst prioritātēs, ko Komisija ir izvirzījusi savā 2001. gadā noformulētajā Eiropas Savienības ilgspējīgas attīstības stratēģijā (1). Komitejai 2001. gada novembrī bija dota iespēja sniegt par to savu atzinumu, un tā nesen savilka šī jautājuma bilanci (2). Augstākminētā stratēģija ir orientēta uz to, lai tiktu izveidotas līdzsvarotas attiecības starp ekonomiskajiem, sociālajiem un vides aizsardzības aspektiem un panākta ES Līgumā (3) principiāli paredzētā pastiprinātā vides aizsardzības prasību integrēšana pārējā Kopienas politikā. Sestajā programmā par Kopienas rīcības programmu vides aizsardzības jomā (4) šai sakarā tiek pieprasīts, lai tehnisko standartu noteikšanas darbs tiktu veikts, ievērojot vides aizsardzības prasības. |
| --- | --- |

1.1

Jautājums par vides aspektu ievērošanu, izstrādājot Eiropas standartus, ietilpst prioritātēs, ko Komisija ir izvirzījusi savā 2001. gadā noformulētajā Eiropas Savienības ilgspējīgas attīstības stratēģijā (1). Komitejai 2001. gada novembrī bija dota iespēja sniegt par to savu atzinumu, un tā nesen savilka šī jautājuma bilanci (2). Augstākminētā stratēģija ir orientēta uz to, lai tiktu izveidotas līdzsvarotas attiecības starp ekonomiskajiem, sociālajiem un vides aizsardzības aspektiem un panākta ES Līgumā (3) principiāli paredzētā pastiprinātā vides aizsardzības prasību integrēšana pārējā Kopienas politikā. Sestajā programmā par Kopienas rīcības programmu vides aizsardzības jomā (4) šai sakarā tiek pieprasīts, lai tehnisko standartu noteikšanas darbs tiktu veikts, ievērojot vides aizsardzības prasības.

| 1.2 | Turklāt, tehnisko standartu noteikšana var dot būtisku ieguldījumu pilnībā integrēta iekšējā tirgus realizācijā, vienlaikus nodrošinot ekoloģiski nekaitīgu progresu. Tādējādi ir iespējams saskaņot mērķi, kas paredz līdz 2010. gadam kļūt par ekonomisko telpu ar vislielāko konkurētspēju, ar ilgspējīgu un arvien lielāku un kvalitatīvāku nodarbinātību nodrošinošu ekonomikas attīstību paplašinātā, ekonomiski sociāli arvien saliedētākā Eiropā. tas ir mērķis, kas tika deklarēts ES valstu un valdību vadītāju 2000. gadā pieņemtajā Lisabonas stratēģijā. |
| --- | --- |

1.2

Turklāt, tehnisko standartu noteikšana var dot būtisku ieguldījumu pilnībā integrēta iekšējā tirgus realizācijā, vienlaikus nodrošinot ekoloģiski nekaitīgu progresu. Tādējādi ir iespējams saskaņot mērķi, kas paredz līdz 2010. gadam kļūt par ekonomisko telpu ar vislielāko konkurētspēju, ar ilgspējīgu un arvien lielāku un kvalitatīvāku nodarbinātību nodrošinošu ekonomikas attīstību paplašinātā, ekonomiski sociāli arvien saliedētākā Eiropā. tas ir mērķis, kas tika deklarēts ES valstu un valdību vadītāju 2000. gadā pieņemtajā Lisabonas stratēģijā.

| 1.3 | No otras puses, tehnisko standartu noteikšana, kas balstās uz visu iesaistīto brīvprātīgas vienošanās principa, ir būtisks atbilstošās ES politikas, sevišķi, integrētās produkcijas politikas (IPP), īstenošanas elements. IPP, par kuru Komiteja jau vairākkārt ir izteikusies (5), standartu noteikšana ir izmantojama kā potenciāls instruments, lai mazinātu ražojumu un pakalpojumu ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

1.3

No otras puses, tehnisko standartu noteikšana, kas balstās uz visu iesaistīto brīvprātīgas vienošanās principa, ir būtisks atbilstošās ES politikas, sevišķi, integrētās produkcijas politikas (IPP), īstenošanas elements. IPP, par kuru Komiteja jau vairākkārt ir izteikusies (5), standartu noteikšana ir izmantojama kā potenciāls instruments, lai mazinātu ražojumu un pakalpojumu ietekmi uz vidi.

| 1.4 | Standartizācijas Padome 2002. gada 1. martā ir apstiprinājusi harmonizētu normu lietderību tajās jomās, uz kurām tagad tiek attiecināta “jaunā koncepcija”, pasvītrojusi efektīvas visu interesentu grupu efektīvas līdzdalības nozīmi standartizācijā un apsveikusi Komisijas nodomu izstrādāt dokumentu par tēmu standartizācija un vides aizsardzība. |
| --- | --- |

1.4

Standartizācijas Padome 2002. gada 1. martā ir apstiprinājusi harmonizētu normu lietderību tajās jomās, uz kurām tagad tiek attiecināta “jaunā koncepcija”, pasvītrojusi efektīvas visu interesentu grupu efektīvas līdzdalības nozīmi standartizācijā un apsveikusi Komisijas nodomu izstrādāt dokumentu par tēmu standartizācija un vides aizsardzība.

| 1.5 | Pēc šīs Padomes konferences Komisija kādā darba dokumentā par tēmu “Standartizācijas funkcijas Eiropas tiesiskās kārtības un Kopienas politikas atbalstīšanā” ir izstrādājusi virkni svarīgu punktu, kuru vidū ir arī sekojoši: |
| --- | --- |

1.5

Pēc šīs Padomes konferences Komisija kādā darba dokumentā par tēmu “Standartizācijas funkcijas Eiropas tiesiskās kārtības un Kopienas politikas atbalstīšanā” ir izstrādājusi virkni svarīgu punktu, kuru vidū ir arī sekojoši:

| 1.5.1 | pastiprināta Eiropas standartizācijas pielietošana Eiropas Savienības politikā un tiesiskās kārtības nodrošināšanā, lai tādējādi saskaņā ar sabiedrības un uzņēmumu vajadzībām veicinātu tehniskās standartizācijas pielietojuma paplašināšanu ar jaunām jomām, piemēram, pakalpojumiem, datu apstrādi un telekomunikācijām, transportu, patērētāju tiesību un vides aizsardzību; |
| --- | --- |

1.5.1

pastiprināta Eiropas standartizācijas pielietošana Eiropas Savienības politikā un tiesiskās kārtības nodrošināšanā, lai tādējādi saskaņā ar sabiedrības un uzņēmumu vajadzībām veicinātu tehniskās standartizācijas pielietojuma paplašināšanu ar jaunām jomām, piemēram, pakalpojumiem, datu apstrādi un telekomunikācijām, transportu, patērētāju tiesību un vides aizsardzību;

| 1.5.2 | uzņēmēju pārstāvju un citu iesaistīto personu apziņas stiprināšana, ka standartizācija nodrošina biznesa pasaulē lielas priekšrocības; šai sakarā var veikt īpašus pasākumus, kas padara iespējamu šo grupu, sevišķi, mazo un vidējo uzņēmumu, pastiprinātāku un vienkāršāku līdzdalību standartu noteikšanā; |
| --- | --- |

1.5.2

uzņēmēju pārstāvju un citu iesaistīto personu apziņas stiprināšana, ka standartizācija nodrošina biznesa pasaulē lielas priekšrocības; šai sakarā var veikt īpašus pasākumus, kas padara iespējamu šo grupu, sevišķi, mazo un vidējo uzņēmumu, pastiprinātāku un vienkāršāku līdzdalību standartu noteikšanā;

| 1.5.3 | Standartizācijas tiesisko pamatnoteikumu pārstrādāšana tā, lai tajos tiktu vairāk ņemta vērā jaunākā attīstība un izaicinājumi Eiropas tehnisko standartu jomā un uz tiesisko priekšrakstu vienkāršošanu un “optimālu tiesiskās kārtības noteikšanu” (6) orientētās tendences saskaņā ar paplašinātās Eiropas industriālās politikas (7) galvenajām ievirzēm un prioritārajiem iekšējā tirgus stratēģijas uzdevumiem laikposmā no 2003. līdz 2006. gadam (8); |
| --- | --- |

1.5.3

Standartizācijas tiesisko pamatnoteikumu pārstrādāšana tā, lai tajos tiktu vairāk ņemta vērā jaunākā attīstība un izaicinājumi Eiropas tehnisko standartu jomā un uz tiesisko priekšrakstu vienkāršošanu un “optimālu tiesiskās kārtības noteikšanu” (6) orientētās tendences saskaņā ar paplašinātās Eiropas industriālās politikas (7) galvenajām ievirzēm un prioritārajiem iekšējā tirgus stratēģijas uzdevumiem laikposmā no 2003. līdz 2006. gadam (8);

| 1.5.4 | solīda un tiesiski nostiprināta finansiālā ietvara izveide Eiropas standartizācijas atbalstīšanai, kas nodrošina Komisijas un dalībvalstu ieguldāmo Eiropas standartizācijas darba un Eiropas infrastruktūru kopējo finansējumu, kā arī pastiprina sinerģētisko mijiedarbību starp CEN, CENELEC un ETSI; |
| --- | --- |

1.5.4

solīda un tiesiski nostiprināta finansiālā ietvara izveide Eiropas standartizācijas atbalstīšanai, kas nodrošina Komisijas un dalībvalstu ieguldāmo Eiropas standartizācijas darba un Eiropas infrastruktūru kopējo finansējumu, kā arī pastiprina sinerģētisko mijiedarbību starp CEN, CENELEC un ETSI;

| 1.5.5 | Eiropas standartizācijas organizāciju atbalstīšana, kas vērsta uz tehnisko normu noteikšanas efektivitātes palielināšanu un starptautisku standartu izstrādes un pielietojuma veicināšanu, lai tādējādi uzlabotu pieeju starptautiskajiem tirgiem un pasaules tirdzniecībai, izvairītos no nevajadzīgiem šķēršļiem tirdzniecībā un piešķirtu standartizācijai globālas dimensijas. |
| --- | --- |

1.5.5

Eiropas standartizācijas organizāciju atbalstīšana, kas vērsta uz tehnisko normu noteikšanas efektivitātes palielināšanu un starptautisku standartu izstrādes un pielietojuma veicināšanu, lai tādējādi uzlabotu pieeju starptautiskajiem tirgiem un pasaules tirdzniecībai, izvairītos no nevajadzīgiem šķēršļiem tirdzniecībā un piešķirtu standartizācijai globālas dimensijas.

| 1.6 | Eiropas standartizācijas kultūras iedibināšana tehniskajā jomā arī ir būtisks priekšnoteikums efektīvai un sabalansētai iekšējā tirgus funkcionēšanai Eiropas Savienībā ar 25 dalībvalstīm. Tādēļ, pirmkārt, vides aizsardzības jomā, ir nepieciešami speciālistu kvalifikācijas celšanas un atbilstošu datu bāzu ierīkošanas un izmantošanas pasākumi, lai veicinātu vides aspekta respektēšanu Eiropas standartizācijā un ar jauno dalībvalstu standartizācijas organizāciju līdzdalības palīdzību pilnā mērā iesaistītu tās šajā procesā. Ņemot vērā uzņēmumu struktūru un lielumu šajās valstīs, Komiteja uzskata par obligāti nepieciešamu pilnā mērā iesaistīt mazos un vidējos uzņēmumus no visas paplašinātās ES standartizācijas darbos un ar konkrētiem pasākumiem veicināt pastāvošo Eiropas normu pielietošanu. |
| --- | --- |

1.6

Eiropas standartizācijas kultūras iedibināšana tehniskajā jomā arī ir būtisks priekšnoteikums efektīvai un sabalansētai iekšējā tirgus funkcionēšanai Eiropas Savienībā ar 25 dalībvalstīm. Tādēļ, pirmkārt, vides aizsardzības jomā, ir nepieciešami speciālistu kvalifikācijas celšanas un atbilstošu datu bāzu ierīkošanas un izmantošanas pasākumi, lai veicinātu vides aspekta respektēšanu Eiropas standartizācijā un ar jauno dalībvalstu standartizācijas organizāciju līdzdalības palīdzību pilnā mērā iesaistītu tās šajā procesā. Ņemot vērā uzņēmumu struktūru un lielumu šajās valstīs, Komiteja uzskata par obligāti nepieciešamu pilnā mērā iesaistīt mazos un vidējos uzņēmumus no visas paplašinātās ES standartizācijas darbos un ar konkrētiem pasākumiem veicināt pastāvošo Eiropas normu pielietošanu.

| 1.7 | Eiropas tehniskās standartizācijas sistēma, kas balstās uz visu iesaistīto personu vienprātību jaunu standartu izstrādes procesā un brīvprātīgu pieņemto normu ieviešanu, ir izrādījusies efektīva, un tās efektivitāte un elastīgums izpaužas tādējādi, ka ir pieņemts arvien vairāk normu. Kopējais Eiropas normu skaits 2003. gadā sasniedza godpilno rādītāju 13.500, kam savukārt bija ārkārtīgi pozitīva ietekme uz ekonomiku. Konkrēti tās izpaudās kā biznesa transakciju izmaksu samazināšanās, atvieglojumi tirdzniecības un apmaiņas jomā, konkurētspējas palielināšanās un inovāciju nostiprināšanās. Vēl viens svarīgs standartizācijas aspekts ir panāktā tirdzniecības šķēršļu likvidēšana iekšējā tirgū un jau arvien biežāk – arī pasaules tirgū. |
| --- | --- |

1.7

Eiropas tehniskās standartizācijas sistēma, kas balstās uz visu iesaistīto personu vienprātību jaunu standartu izstrādes procesā un brīvprātīgu pieņemto normu ieviešanu, ir izrādījusies efektīva, un tās efektivitāte un elastīgums izpaužas tādējādi, ka ir pieņemts arvien vairāk normu. Kopējais Eiropas normu skaits 2003. gadā sasniedza godpilno rādītāju 13.500, kam savukārt bija ārkārtīgi pozitīva ietekme uz ekonomiku. Konkrēti tās izpaudās kā biznesa transakciju izmaksu samazināšanās, atvieglojumi tirdzniecības un apmaiņas jomā, konkurētspējas palielināšanās un inovāciju nostiprināšanās. Vēl viens svarīgs standartizācijas aspekts ir panāktā tirdzniecības šķēršļu likvidēšana iekšējā tirgū un jau arvien biežāk – arī pasaules tirgū.

| 1.8 | Pēc Komitejas domām, šiem veiksmīgajiem aspektiem vajadzētu ne tikai saglabāties visā to veselumā, bet pat pastiprināties, kā tas jau tika uzsvērts Padomes 2002. gada martā izdarītajos secinājumos par standartizāciju. Un kaut arī ir vēlama katra ekonomisko, sociālo un vides aizsardzības aspektu ievērošana standartizācijas procesā, tomēr Komiteja uzskata, ka nekādā gadījumā no tā nedrīkst ciest standartizācijas būtība un galvenās pazīmes un tai ir jāsaglabājas kā brīvai, brīvprātīgai un uz vienošanos balstītai procedūrai. Jo tieši šīs pazīmes jau arī padarīja standartizāciju par veiksmīgu instrumentu nacionālā un starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

1.8

Pēc Komitejas domām, šiem veiksmīgajiem aspektiem vajadzētu ne tikai saglabāties visā to veselumā, bet pat pastiprināties, kā tas jau tika uzsvērts Padomes 2002. gada martā izdarītajos secinājumos par standartizāciju. Un kaut arī ir vēlama katra ekonomisko, sociālo un vides aizsardzības aspektu ievērošana standartizācijas procesā, tomēr Komiteja uzskata, ka nekādā gadījumā no tā nedrīkst ciest standartizācijas būtība un galvenās pazīmes un tai ir jāsaglabājas kā brīvai, brīvprātīgai un uz vienošanos balstītai procedūrai. Jo tieši šīs pazīmes jau arī padarīja standartizāciju par veiksmīgu instrumentu nacionālā un starptautiskā līmenī.

2.   Paziņojuma būtiskāko elementu kopsavilkums

| 2.1 | Komisijas paziņojuma mērķus var apkopot sekojoši:






  — | stimulēt sabiedrības apziņu, ka ir nepieciešama vides aspektu ievērošana brīvprātīgajā, pašu iesaistīto personu īstenotajā standartizācijas procesā; |
| --- | --- | --- |

2.1

Komisijas paziņojuma mērķus var apkopot sekojoši:

—

stimulēt sabiedrības apziņu, ka ir nepieciešama vides aspektu ievērošana brīvprātīgajā, pašu iesaistīto personu īstenotajā standartizācijas procesā;

| — | fiksēt pastāvīgās sarunas ar standartizācijas kopienas interešu grupām par konkrētiem pasākumiem ar sekojošu saturu: 1) izglītošanas un apziņas līmeņa celšanas akcijas; 2) organizēta un atbalstīta interešu grupu līdzdalība standartizācijā; 3) sistemātiska ekoloģisko apsvērumu respektēšanai izstrādāto instrumentu izmantošana standartizācijā un 4) Eiropas standartizācijas pamatnosacījumu definēšana (no Komisijas puses) attiecībā uz Eiropas standartizācijas uzdevumiem, specifiskiem vides aizsardzības pasākumu atbalstīšanas uzdevumiem un specifiskām normām attiecībā uz produktu ekoloģiskajiem aspektiem; |
| --- | --- |

—

fiksēt pastāvīgās sarunas ar standartizācijas kopienas interešu grupām par konkrētiem pasākumiem ar sekojošu saturu: 1) izglītošanas un apziņas līmeņa celšanas akcijas; 2) organizēta un atbalstīta interešu grupu līdzdalība standartizācijā; 3) sistemātiska ekoloģisko apsvērumu respektēšanai izstrādāto instrumentu izmantošana standartizācijā un 4) Eiropas standartizācijas pamatnosacījumu definēšana (no Komisijas puses) attiecībā uz Eiropas standartizācijas uzdevumiem, specifiskiem vides aizsardzības pasākumu atbalstīšanas uzdevumiem un specifiskām normām attiecībā uz produktu ekoloģiskajiem aspektiem;

| — | novērtēt un pastāvīgi pārbaudīt vides aspektu ievērošanu Eiropas standartizācijas procesā no četrās augšminētajās jomās sasniegtā progresa viedokļa. |
| --- | --- |

—

novērtēt un pastāvīgi pārbaudīt vides aspektu ievērošanu Eiropas standartizācijas procesā no četrās augšminētajās jomās sasniegtā progresa viedokļa.

| 2.2 | Komisija vērš uzmanību uz sekojošiem pasākumiem, kas nepieciešami šo mērķu sasniegšanai:






  — | Interešu grupu līmenī: priekšlikumi par apziņas līmeņa celšanas pasākumiem; pārbaudītu metožu apmaiņa izglītošanas un apziņas līmeņa celšanas jomā; plaša mēroga iesaistīto personu uzklausīšana, formulējot standartizācijas uzdevumus; prioritāšu noteikšana uz vides aspektu ievērošanu Eiropas standartizācijā vērsto pasākumu ietvaros; indikatoru izstrādāšana, lai konstatētu, cik lielā mērā normās ir respektētas ekoloģiskās prasības; to ekoloģisko jautājumu noskaidrošana un saskaņošana, ar kuriem nodarbojas standartizācijas organizācijas; ES atbalsts Eiropas interešu grupām, kas šos pasākumus īsteno; regulāra ziņojumu sniegšana par ekoloģisko prasību iekļaušanai normās paredzēto instrumentu izmantošanu; |
| --- | --- | --- |

2.2

Komisija vērš uzmanību uz sekojošiem pasākumiem, kas nepieciešami šo mērķu sasniegšanai:

—

Interešu grupu līmenī: priekšlikumi par apziņas līmeņa celšanas pasākumiem; pārbaudītu metožu apmaiņa izglītošanas un apziņas līmeņa celšanas jomā; plaša mēroga iesaistīto personu uzklausīšana, formulējot standartizācijas uzdevumus; prioritāšu noteikšana uz vides aspektu ievērošanu Eiropas standartizācijā vērsto pasākumu ietvaros; indikatoru izstrādāšana, lai konstatētu, cik lielā mērā normās ir respektētas ekoloģiskās prasības; to ekoloģisko jautājumu noskaidrošana un saskaņošana, ar kuriem nodarbojas standartizācijas organizācijas; ES atbalsts Eiropas interešu grupām, kas šos pasākumus īsteno; regulāra ziņojumu sniegšana par ekoloģisko prasību iekļaušanai normās paredzēto instrumentu izmantošanu;

| — | Dalībvalstu un, īpaši, jauno dalībvalstu līmenī: izglītošanas veicināšanas un apziņas līmeņa celšanas pasākumi; datu uzskaites un apstrādes nodrošināšana no attiecīgo standartizācijas organizāciju puses; atbalsts un palīdzība visiem iesaistītajiem, sevišķi, civilās sabiedrības pārstāvjiem un vides aizsardzības jomā strādājošām sabiedriskām institūcijām, lai tās pilnībā iekļautu standartizācijas procesā; ziņojumu sniegšana par veiktajiem atbalsta pasākumiem, lai tādējādi veicinātu pieredzes un praktisku metožu apmaiņu; |
| --- | --- |

—

Dalībvalstu un, īpaši, jauno dalībvalstu līmenī: izglītošanas veicināšanas un apziņas līmeņa celšanas pasākumi; datu uzskaites un apstrādes nodrošināšana no attiecīgo standartizācijas organizāciju puses; atbalsts un palīdzība visiem iesaistītajiem, sevišķi, civilās sabiedrības pārstāvjiem un vides aizsardzības jomā strādājošām sabiedriskām institūcijām, lai tās pilnībā iekļautu standartizācijas procesā; ziņojumu sniegšana par veiktajiem atbalsta pasākumiem, lai tādējādi veicinātu pieredzes un praktisku metožu apmaiņu;

| — | Kopienas līmenī: Kopienas finansiālā rakstura pasākumu ievadīšana, lai veicinātu Eiropas standartizācijas organizāciju īstenotos apziņas līmeņa celšanas un izglītošanas pasākumus; pastāvīga situācijas novērošana īstenoto apziņas līmeņa celšanas un izglītošanas pasākumu jomā; vides aspektu iesaistīšana, nosakot standartizācijas uzdevumus – ja nepieciešams, pēc iesaistīto personu uzklausīšanas; interešu grupu atbalstīšana Eiropas līmenī, noskaidrojot un saskaņojot Eiropas standartizācijas ekoloģiskos jautājumus; regulāras sanāksmes, lai apmainītos ar pieredzi un pārbaudītām metodēm un vienotos par ekoloģiskā ziņā īpaši piemērotiem indikatoriem, pēc kuriem novērtēt Eiropas standartizācijas progresu; sistēmas izveide pastāvīgi minētajās jomās sasniegto rezultātu izvērtēšanai, vismaz reizi gadā pārbaudot novērtēšanas metodes sadarbībā ar interešu grupām. |
| --- | --- |

—

Kopienas līmenī: Kopienas finansiālā rakstura pasākumu ievadīšana, lai veicinātu Eiropas standartizācijas organizāciju īstenotos apziņas līmeņa celšanas un izglītošanas pasākumus; pastāvīga situācijas novērošana īstenoto apziņas līmeņa celšanas un izglītošanas pasākumu jomā; vides aspektu iesaistīšana, nosakot standartizācijas uzdevumus – ja nepieciešams, pēc iesaistīto personu uzklausīšanas; interešu grupu atbalstīšana Eiropas līmenī, noskaidrojot un saskaņojot Eiropas standartizācijas ekoloģiskos jautājumus; regulāras sanāksmes, lai apmainītos ar pieredzi un pārbaudītām metodēm un vienotos par ekoloģiskā ziņā īpaši piemērotiem indikatoriem, pēc kuriem novērtēt Eiropas standartizācijas progresu; sistēmas izveide pastāvīgi minētajās jomās sasniegto rezultātu izvērtēšanai, vismaz reizi gadā pārbaudot novērtēšanas metodes sadarbībā ar interešu grupām.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1 | Komiteja apsveic Komisijas iniciatīvu padziļināti pārbaudīt iespējas, izredzes un formas, kā varētu iekļaut Eiropas tehnisko standartu izstrādāšanas procedūrā ne tikai ar vides aizsardzības, bet arī atbilstošus dabīgo resursu un izejvielu ilgstošas izmantošanas aspektus izstrādājumu ražošanas, montāžas, ekspluatācijas, uzturēšanas un utilizācijas fāzē |
| --- | --- |

3.1

Komiteja apsveic Komisijas iniciatīvu padziļināti pārbaudīt iespējas, izredzes un formas, kā varētu iekļaut Eiropas tehnisko standartu izstrādāšanas procedūrā ne tikai ar vides aizsardzības, bet arī atbilstošus dabīgo resursu un izejvielu ilgstošas izmantošanas aspektus izstrādājumu ražošanas, montāžas, ekspluatācijas, uzturēšanas un utilizācijas fāzē

| 3.2 | Šai sakarā Komiteja piešķir lielu nozīmi tam, lai izveidotos sava Eiropas standartizācijas kultūra tehniskajā jomā, kas nodrošinātu efektīvu un sabalansētu iekšējā tirgus funkcionēšanu Eiropas Savienībā. Sevišķi vides jomā ir nepieciešami pasākumi, kas orientēti uz speciālistu kvalifikācijas celšanu un atbilstošu datu bāzu izveidošanu un pielietojumu, kas ļautu pārbaudīt vides aspektu ievērošanas iespējas un izredzes Eiropas Standartizācijas sistēmā arī jaunajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

3.2

Šai sakarā Komiteja piešķir lielu nozīmi tam, lai izveidotos sava Eiropas standartizācijas kultūra tehniskajā jomā, kas nodrošinātu efektīvu un sabalansētu iekšējā tirgus funkcionēšanu Eiropas Savienībā. Sevišķi vides jomā ir nepieciešami pasākumi, kas orientēti uz speciālistu kvalifikācijas celšanu un atbilstošu datu bāzu izveidošanu un pielietojumu, kas ļautu pārbaudīt vides aspektu ievērošanas iespējas un izredzes Eiropas Standartizācijas sistēmā arī jaunajās dalībvalstīs.

| 3.3 | Katrā gadījumā, pēc Komitejas domām ir obligāti nepieciešams brīvprātīguma princips un tas, lai pašu iesaistīto personu īstenoto procedūru iezīmes – vienošanās, atklātība un caurredzamība – kā veiksmīgi tehniskās standartizācijas elementi Eiropas līmenī ne tikai saglabātos neskartas, bet tiktu vēl vairāk stiprinātas, ņemot vērā arī sociāli ekonomiskos un kultūras aspektus. |
| --- | --- |

3.3

Katrā gadījumā, pēc Komitejas domām ir obligāti nepieciešams brīvprātīguma princips un tas, lai pašu iesaistīto personu īstenoto procedūru iezīmes – vienošanās, atklātība un caurredzamība – kā veiksmīgi tehniskās standartizācijas elementi Eiropas līmenī ne tikai saglabātos neskartas, bet tiktu vēl vairāk stiprinātas, ņemot vērā arī sociāli ekonomiskos un kultūras aspektus.

| 3.3.1 | Komiteja norāda uz to, ka patlaban jau eksistē liels skaits Eiropas tehnisko normu, kas vai nu attiecas tieši uz vidi, vai arī ņem vērā vides aspektus. Šai sakarībā nepārprotami jānorāda uz būtiskām normām par produktu dzīvesciklu un standartizētajām mērījumu un pārbaužu metodēm, kā arī uz tehniskām normām, kas regulē vides tehnoloģiju un vides menedžmenta jautājumus, piemēram, uz vides menedžmenta sistēmu EMAS, kas balstās uz 14001. sērijas EN/ISO normām. |
| --- | --- |

3.3.1

Komiteja norāda uz to, ka patlaban jau eksistē liels skaits Eiropas tehnisko normu, kas vai nu attiecas tieši uz vidi, vai arī ņem vērā vides aspektus. Šai sakarībā nepārprotami jānorāda uz būtiskām normām par produktu dzīvesciklu un standartizētajām mērījumu un pārbaužu metodēm, kā arī uz tehniskām normām, kas regulē vides tehnoloģiju un vides menedžmenta jautājumus, piemēram, uz vides menedžmenta sistēmu EMAS, kas balstās uz 14001. sērijas EN/ISO normām.

| 3.3.2 | Bez tam, Komiteja ar gandarījumu norāda, ka Eiropas standartizācijas organizāciju rīcībā ir atbilstošs instrumentārijs optimālai vides politikas iekļaušanai tehnisko normu izstrādāšanā. Kā piemērus var minēt IEC Vadlīnijas 109 (9) elektrotehnisko un elektronisko izstrādājumu tehnisko standartu jomā, kas tika veiksmīgi ieviesti 1995. gadā un tikai nesen pārstrādāti, 2002. gadā apstiprinātās normas ISO/TR 14062 (10) produktu attīstības jomā un vairāk nekā 100 ETSI/CENELEC “Emissions and immunity quality standards”, kā arī CEN vides aizsardzības iestādes (Environment Help Desk) ierosināto Rīcības kodeksu ISO/64. |
| --- | --- |

3.3.2

Bez tam, Komiteja ar gandarījumu norāda, ka Eiropas standartizācijas organizāciju rīcībā ir atbilstošs instrumentārijs optimālai vides politikas iekļaušanai tehnisko normu izstrādāšanā. Kā piemērus var minēt IEC Vadlīnijas 109 (9) elektrotehnisko un elektronisko izstrādājumu tehnisko standartu jomā, kas tika veiksmīgi ieviesti 1995. gadā un tikai nesen pārstrādāti, 2002. gadā apstiprinātās normas ISO/TR 14062 (10) produktu attīstības jomā un vairāk nekā 100 ETSI/CENELEC “Emissions and immunity quality standards”, kā arī CEN vides aizsardzības iestādes (Environment Help Desk) ierosināto Rīcības kodeksu ISO/64.

| 3.4 | Komiteja ir pārliecināta, ka augstākminētais izklāts apliecina to, ka mērķis, kas saistīts ar efektīvu vides aspektu sasaistīšanu ar tehniskās standartizācijas procesu, sevišķi, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, būs vieglāk sasniedzams, pateicoties rīcības direktīvām, tehniskiem protokoliem un elastīgiem instrumentiem, kā arī kvalifikācijas celšanas kursiem un rokasgrāmatām, kas nodrošina zināšanas un iesakņo apziņā ekoloģiskos jautājumus jau jaunu produktu attīstības, ražošanas procesa un pakalpojumu sniegšanas līmenī. Kā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja vairākkārt ir ierosinājusi savā atzinumā (11), šai nolūkā var izmantot EMAS ieviestās vienkāršotās procedūras vai higiēnas un drošības noteikumus mazajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

3.4

Komiteja ir pārliecināta, ka augstākminētais izklāts apliecina to, ka mērķis, kas saistīts ar efektīvu vides aspektu sasaistīšanu ar tehniskās standartizācijas procesu, sevišķi, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, būs vieglāk sasniedzams, pateicoties rīcības direktīvām, tehniskiem protokoliem un elastīgiem instrumentiem, kā arī kvalifikācijas celšanas kursiem un rokasgrāmatām, kas nodrošina zināšanas un iesakņo apziņā ekoloģiskos jautājumus jau jaunu produktu attīstības, ražošanas procesa un pakalpojumu sniegšanas līmenī. Kā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja vairākkārt ir ierosinājusi savā atzinumā (11), šai nolūkā var izmantot EMAS ieviestās vienkāršotās procedūras vai higiēnas un drošības noteikumus mazajiem uzņēmumiem.

| 3.5 | Komiteja nepārprotami pasvītro, ka šeit ir jāizvairās no standartizācijas procesa šķēršļiem vai palēnināšanās. Arī izmaksu un administratīvā darba apjoma palielināšanās nav savienojama ar Kopienas izvirzītajiem standartizācijas vienkāršošanas pamatprincipiem. Šai sakarībā Komiteja pilnībā piekrīt Padomes 2002. gada 1. marta secinājumiem “Standartizācija”, proti, “viedoklim, ka, ņemot vērā strauji mainīgos apstākļus Eiropā un pasaulē un izmaiņas tradicionālajos ienākumu avotos, visas Eiropas standartizācijas sistēmas dzīvotspēja kopumā vēl nebūt nav nodrošināta” (12). Pēc Komitejas domām, standartizācija ir jāveido tā, lai tā uzņēmumiem un speciālistiem šķistu interesantāka un izdevīgāka, jo viņu rokās ir tehniskā kompetence, kas saistīta ar optimālu vides aspektu ieviešanu ražošanā ar pieņemamām izmaksām. |
| --- | --- |

3.5

Komiteja nepārprotami pasvītro, ka šeit ir jāizvairās no standartizācijas procesa šķēršļiem vai palēnināšanās. Arī izmaksu un administratīvā darba apjoma palielināšanās nav savienojama ar Kopienas izvirzītajiem standartizācijas vienkāršošanas pamatprincipiem. Šai sakarībā Komiteja pilnībā piekrīt Padomes 2002. gada 1. marta secinājumiem “Standartizācija”, proti, “viedoklim, ka, ņemot vērā strauji mainīgos apstākļus Eiropā un pasaulē un izmaiņas tradicionālajos ienākumu avotos, visas Eiropas standartizācijas sistēmas dzīvotspēja kopumā vēl nebūt nav nodrošināta” (12). Pēc Komitejas domām, standartizācija ir jāveido tā, lai tā uzņēmumiem un speciālistiem šķistu interesantāka un izdevīgāka, jo viņu rokās ir tehniskā kompetence, kas saistīta ar optimālu vides aspektu ieviešanu ražošanā ar pieņemamām izmaksām.

| 3.6 | Eksistējošie mehānismi jāattīsta tālāk, ņemot vērā optimālu uzņēmumu darbības efektivitāti, kā ietvaros nepieciešams uzlabot visu iesaistīto personu ekoloģiskās zināšanas un nodrošināt aktīvu līdzdalību jau no paša standartizācijas procesa sākuma. Jārod iespēja līdzās tehniskiem, ekonomiskiem un sociāliem aspektiem ņemt vērā arī ar veselības aizsardzību, drošību un klientu apmierinātību saistītos jautājumus. Sevišķi pēdējos gados tādi jautājumi, kā dabīgo resursu un enerģijas patēriņa ierobežošana un racionalizācija, atkritumu daudzumu un emisiju samazināšana un galvenokārt brīvprātīgās normu noteikšanas kvalitāte attiecībā uz to vienkāršu piemērojamību starptautiskā līmenī, ir pastiprināti izvirzījušies uzmanības degpunktā. |
| --- | --- |

3.6

Eksistējošie mehānismi jāattīsta tālāk, ņemot vērā optimālu uzņēmumu darbības efektivitāti, kā ietvaros nepieciešams uzlabot visu iesaistīto personu ekoloģiskās zināšanas un nodrošināt aktīvu līdzdalību jau no paša standartizācijas procesa sākuma. Jārod iespēja līdzās tehniskiem, ekonomiskiem un sociāliem aspektiem ņemt vērā arī ar veselības aizsardzību, drošību un klientu apmierinātību saistītos jautājumus. Sevišķi pēdējos gados tādi jautājumi, kā dabīgo resursu un enerģijas patēriņa ierobežošana un racionalizācija, atkritumu daudzumu un emisiju samazināšana un galvenokārt brīvprātīgās normu noteikšanas kvalitāte attiecībā uz to vienkāršu piemērojamību starptautiskā līmenī, ir pastiprināti izvirzījušies uzmanības degpunktā.

| 3.7 | Saskaņā ar Komitejas viedokli un, ņemot vērā pašreizējos demokrātiskos procesus, būtu lietderīgi jautājumu par to, kā tieši ir iespējams iekļaut vides aspektus standartizācijā, atstāt pašu iesaistīto personu (interešu grupu) ziņā, lai tādējādi izvairītos no uzduršanās top-down principam. |
| --- | --- |

3.7

Saskaņā ar Komitejas viedokli un, ņemot vērā pašreizējos demokrātiskos procesus, būtu lietderīgi jautājumu par to, kā tieši ir iespējams iekļaut vides aspektus standartizācijā, atstāt pašu iesaistīto personu (interešu grupu) ziņā, lai tādējādi izvairītos no uzduršanās top-down principam.

| 3.8 | Komiteja uzskata, ka tehnisko standartu noteikšanas process nedrīkst iet pa priekšu nepieciešamajām izmaiņām atsevišķu nozaru kultūrā un mentalitātē, kas ar pilnu atbildību ir jāapzinās ilgspējīgas attīstības kontekstā. Īpaša nozīme šeit ir Komisijas uzdevumam veicināt apziņas līmeņa celšanu un ar speciālu zināšanu izplatīšanu dot impulsu kultūras izmaiņām. |
| --- | --- |

3.8

Komiteja uzskata, ka tehnisko standartu noteikšanas process nedrīkst iet pa priekšu nepieciešamajām izmaiņām atsevišķu nozaru kultūrā un mentalitātē, kas ar pilnu atbildību ir jāapzinās ilgspējīgas attīstības kontekstā. Īpaša nozīme šeit ir Komisijas uzdevumam veicināt apziņas līmeņa celšanu un ar speciālu zināšanu izplatīšanu dot impulsu kultūras izmaiņām.

| 3.9 | Brīvprātīgo tehnisko standartu augstā kvalitāte veido būtisku to virsvērtības elementu Eiropas līmenī un, pēc Komitejas domām, ir nodrošināma ar visu interešu grupu aktīvu līdzdalību standartizācijā, respektīvi, piedaloties nozaru pārstāvjiem un mazo un vidējo uzņēmumu, darba ņēmēju, aptērētāju un nevalstisko organizāciju pārstāvjiem. Lielais dalībnieku skaits ir garants sabalansētām ekonomisko, sociālo un ekoloģisko prasību attiecībām, nemaz nerunājot par prioritārajiem veselības aizsardzības un drošības aspektiem. |
| --- | --- |

3.9

Brīvprātīgo tehnisko standartu augstā kvalitāte veido būtisku to virsvērtības elementu Eiropas līmenī un, pēc Komitejas domām, ir nodrošināma ar visu interešu grupu aktīvu līdzdalību standartizācijā, respektīvi, piedaloties nozaru pārstāvjiem un mazo un vidējo uzņēmumu, darba ņēmēju, aptērētāju un nevalstisko organizāciju pārstāvjiem. Lielais dalībnieku skaits ir garants sabalansētām ekonomisko, sociālo un ekoloģisko prasību attiecībām, nemaz nerunājot par prioritārajiem veselības aizsardzības un drošības aspektiem.

| 3.10 | Pielietojot subsidiaritātes principu, līdzdalībai jānotiek, pirmkārt, atsevišķu valstu līmenī, kas īpaši attiecas uz jaunajām dalībvalstīm. Aktīva un kompetenta līdzdalība jānodrošina ne tikai nevalstiskajām organizācijām, bet arī un vispirms – mazajiem un vidējiem uzņēmumiem; sevišķi, mazo un vidējo uzņēmumu piekļūšana standartizācijas procesam ir nepārtraukti jāuzlabo, ņemot vērā to struktūru un lielumu. Šai sakarībā jāatgādina, ka speciāli mazajiem un vidējiem uzņēmumiem izveidotās Eiropas institūcijas, piemēram, NORMAPME, būtu jāizmanto pastiprināti un optimālāk. |
| --- | --- |

3.10

Pielietojot subsidiaritātes principu, līdzdalībai jānotiek, pirmkārt, atsevišķu valstu līmenī, kas īpaši attiecas uz jaunajām dalībvalstīm. Aktīva un kompetenta līdzdalība jānodrošina ne tikai nevalstiskajām organizācijām, bet arī un vispirms – mazajiem un vidējiem uzņēmumiem; sevišķi, mazo un vidējo uzņēmumu piekļūšana standartizācijas procesam ir nepārtraukti jāuzlabo, ņemot vērā to struktūru un lielumu. Šai sakarībā jāatgādina, ka speciāli mazajiem un vidējiem uzņēmumiem izveidotās Eiropas institūcijas, piemēram, NORMAPME, būtu jāizmanto pastiprināti un optimālāk.

| 3.11 | Komiteja pasvītro nepieciešamību pēc ES pasākumiem, kas atbalsta standartizācijas organizāciju kapacitāšu izveidošanu (capacity building) ar normu organizāciju un NVO palīdzību jaunajās dalībvalstīs, kā arī projektus, kuru mērķis ir speciālistu apmācība un ātra starpoperacionālu un decentralizētu datu bāzu tīklu izveide, kas atrodas pēc iespējas tuvu galaizmantotājiem. Šeit runa ir galvenokārt par permanentu un uzlabotu pieeju informācijai un apzinātu visu uzņēmumu līdzdalību standartizācijas procesā. |
| --- | --- |

3.11

Komiteja pasvītro nepieciešamību pēc ES pasākumiem, kas atbalsta standartizācijas organizāciju kapacitāšu izveidošanu (capacity building) ar normu organizāciju un NVO palīdzību jaunajās dalībvalstīs, kā arī projektus, kuru mērķis ir speciālistu apmācība un ātra starpoperacionālu un decentralizētu datu bāzu tīklu izveide, kas atrodas pēc iespējas tuvu galaizmantotājiem. Šeit runa ir galvenokārt par permanentu un uzlabotu pieeju informācijai un apzinātu visu uzņēmumu līdzdalību standartizācijas procesā.

| 3.12 | Attiecībā uz prioritāšu noteikšanu standartizācijas darbā Komiteja pārstāv viedokli, ka tam arī turpmāk ir jānotiek ar brīvprātīgas vienošanās metodēm, iesaistot visas interešu grupas. Jāizvairās no prioritātēm ar tīri politisku motivāciju, kas atstāj otrajā plānā izstrādājumu un to ražotāju raksturīgās iezīmes. |
| --- | --- |

3.12

Attiecībā uz prioritāšu noteikšanu standartizācijas darbā Komiteja pārstāv viedokli, ka tam arī turpmāk ir jānotiek ar brīvprātīgas vienošanās metodēm, iesaistot visas interešu grupas. Jāizvairās no prioritātēm ar tīri politisku motivāciju, kas atstāj otrajā plānā izstrādājumu un to ražotāju raksturīgās iezīmes.

| 3.13 | Attiecībā uz saistošu standartizācijas uzdevumu izmantošanu no Komisijas puses “jaunās koncepcijas” ietvaros Komiteja uzskata, ka ekoloģiski tehnisku normu pielietošana nav jāveicina no augšas, bet tai jābalstās uz plašu atzinību, ko bauda ekoloģiski nekaitīgi produkti, un jāatbilst pilsoņu un patērētāju vajadzībām. |
| --- | --- |

3.13

Attiecībā uz saistošu standartizācijas uzdevumu izmantošanu no Komisijas puses “jaunās koncepcijas” ietvaros Komiteja uzskata, ka ekoloģiski tehnisku normu pielietošana nav jāveicina no augšas, bet tai jābalstās uz plašu atzinību, ko bauda ekoloģiski nekaitīgi produkti, un jāatbilst pilsoņu un patērētāju vajadzībām.

| 3.14 | Komiteja ir pārliecināta, ka labi nodefinēti standartizācijas uzdevumi jaunās koncepcijas īstenošanas ietvaros ir veicinājuši panākumus iekšējā tirgū, taču šos panākumus nedrīkst izpostīt tas, ka sarežģīti politiska rakstura lēmumu pieņemšanas procesi tiek novirzīti uz standartizācijas organizācijām. |
| --- | --- |

3.14

Komiteja ir pārliecināta, ka labi nodefinēti standartizācijas uzdevumi jaunās koncepcijas īstenošanas ietvaros ir veicinājuši panākumus iekšējā tirgū, taču šos panākumus nedrīkst izpostīt tas, ka sarežģīti politiska rakstura lēmumu pieņemšanas procesi tiek novirzīti uz standartizācijas organizācijām.

| 3.15 | Eiropas tehnisko normu īstenošanai starptautiskā līmenī, pēc Komitejas domām, ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu mūsu produktu maksimālu klātbūtni pasaules tirgū. Pateicoties Drēzdenes un Vīnes nolīgumiem, patlaban vairāk nekā 83 procenti no CENELEC normām un apmēram 40 procenti no CEN normām ir tiešā veidā atvasināti no starptautisko standartizācijas organizāciju ISO, IEC un ITU noteiktajām normām. Komiteja uzskata, ka jānovērš tas, ka standartizācijas prasības vides jomā tiek interpretētas kā tirdzniecības šķēršļi Pasaules Tirdzniecības organizācijas TBT Nolīguma izpratnē vai kavē Eiropas uzņēmumu konkurētspēju pasaules tirgū. Šai ziņā ir nepieciešams aktīvi uzstāties gan transatlantiskā dialoga (TABD), gan dialoga ar Japānu un (EJBD) un Mercosur (MEBF) ietvaros, lai vēl vairāk nepalielinātu bezdibeni, kas šķir Eiropas un starptautiskos standartus. |
| --- | --- |

3.15

Eiropas tehnisko normu īstenošanai starptautiskā līmenī, pēc Komitejas domām, ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu mūsu produktu maksimālu klātbūtni pasaules tirgū. Pateicoties Drēzdenes un Vīnes nolīgumiem, patlaban vairāk nekā 83 procenti no CENELEC normām un apmēram 40 procenti no CEN normām ir tiešā veidā atvasināti no starptautisko standartizācijas organizāciju ISO, IEC un ITU noteiktajām normām. Komiteja uzskata, ka jānovērš tas, ka standartizācijas prasības vides jomā tiek interpretētas kā tirdzniecības šķēršļi Pasaules Tirdzniecības organizācijas TBT Nolīguma izpratnē vai kavē Eiropas uzņēmumu konkurētspēju pasaules tirgū. Šai ziņā ir nepieciešams aktīvi uzstāties gan transatlantiskā dialoga (TABD), gan dialoga ar Japānu un (EJBD) un Mercosur (MEBF) ietvaros, lai vēl vairāk nepalielinātu bezdibeni, kas šķir Eiropas un starptautiskos standartus.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1 | Līdzdalība: Jānovērš iespēja, ka normu pieņemšanas un pārstrādāšanas procedūra, kas jau tagad ilgst caurmērā trīs līdz piecus gadus, pārāk plašas līdzdalības rezultātā varētu ievilkties vēl ilgāk. Šeit ir visā pilnībā jāpielieto subsidiaritātes princips. Nacionālā līmenī jānodrošina visu interešu grupu līdzdalība, īpaši uzņēmēju un darba ņēmēju, turpretī Eiropas līmenī nacionālo standartizācijas komisiju pārstāvjiem jānāk klajā ar savām jau saskaņotajām nostājām. Arī šajā līmenī ir nepieciešams nodrošināt Eiropas mazo un vidējo uzņēmumu apvienību un iesaistīto nevalstisko sabiedrisko organizāciju pārstāvju līdzdalību, taču ari šajā gadījumā ir jāuzklausa viedokļi, kas jau pirms tam ir saskaņoti atsevišķu organizāciju iekšienē. |
| --- | --- |

4.1

Līdzdalība: Jānovērš iespēja, ka normu pieņemšanas un pārstrādāšanas procedūra, kas jau tagad ilgst caurmērā trīs līdz piecus gadus, pārāk plašas līdzdalības rezultātā varētu ievilkties vēl ilgāk. Šeit ir visā pilnībā jāpielieto subsidiaritātes princips. Nacionālā līmenī jānodrošina visu interešu grupu līdzdalība, īpaši uzņēmēju un darba ņēmēju, turpretī Eiropas līmenī nacionālo standartizācijas komisiju pārstāvjiem jānāk klajā ar savām jau saskaņotajām nostājām. Arī šajā līmenī ir nepieciešams nodrošināt Eiropas mazo un vidējo uzņēmumu apvienību un iesaistīto nevalstisko sabiedrisko organizāciju pārstāvju līdzdalību, taču ari šajā gadījumā ir jāuzklausa viedokļi, kas jau pirms tam ir saskaņoti atsevišķu organizāciju iekšienē.

| 4.2 | Sadarbība: Komiteja piešķir organizētai tehnisku specializēto zināšanu un un brīvprātīgai izturēšanās kodeksa attīstīšanai un labajai praksei īpašu nozīmi. Taču šeit būtu nepieciešams izmantot jau eksistējošus instrumentus (skat. 3.3.3. punktu), stiprinot un attīstot tos tālāk, sevišķi, jaunajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

4.2

Sadarbība: Komiteja piešķir organizētai tehnisku specializēto zināšanu un un brīvprātīgai izturēšanās kodeksa attīstīšanai un labajai praksei īpašu nozīmi. Taču šeit būtu nepieciešams izmantot jau eksistējošus instrumentus (skat. 3.3.3. punktu), stiprinot un attīstot tos tālāk, sevišķi, jaunajās dalībvalstīs.

| 4.3 | Kultūra: Eiropas standartizācijas kultūras ieviešana tehniskajā jomā, kas ietver arī sociāli ekonomiskus un ekoloģiskus aspektus, ir prioritārs uzņēmumu un to apvienību, sevišķi, mazo un vidējo uzņēmumu, kā arī darba ņēmēju un interešu grupu mērķis. Patērētāju tiesību un vides aizsardzības organizācijām nepieciešams atbilstošs finansiāls atbalsts gan nacionālā, gan visas Eiropas līmenī, lai uzlabotu to zināšanas tehniskās standartizācijas jomā un nodrošinātu kvalificētu un kompetentu pārstāvību. |
| --- | --- |

4.3

Kultūra: Eiropas standartizācijas kultūras ieviešana tehniskajā jomā, kas ietver arī sociāli ekonomiskus un ekoloģiskus aspektus, ir prioritārs uzņēmumu un to apvienību, sevišķi, mazo un vidējo uzņēmumu, kā arī darba ņēmēju un interešu grupu mērķis. Patērētāju tiesību un vides aizsardzības organizācijām nepieciešams atbilstošs finansiāls atbalsts gan nacionālā, gan visas Eiropas līmenī, lai uzlabotu to zināšanas tehniskās standartizācijas jomā un nodrošinātu kvalificētu un kompetentu pārstāvību.

| 4.4 | Finansējums: Nepieciešamība ir pēc daudzgadīga nacionālā kā arī Kopienas līmeņa budžeta tālākizglītības un apziņas celšanas pasākumiem. Šie līdzekļi īpaši būtu jāparedz nacionālajām un Eiropas normu organizācijām, sociālajiem partneriem un organizācijām, kuras pārstāv dažādas pilsoniskās sabiedrības institūcijas. |
| --- | --- |

4.4

Finansējums: Nepieciešamība ir pēc daudzgadīga nacionālā kā arī Kopienas līmeņa budžeta tālākizglītības un apziņas celšanas pasākumiem. Šie līdzekļi īpaši būtu jāparedz nacionālajām un Eiropas normu organizācijām, sociālajiem partneriem un organizācijām, kuras pārstāv dažādas pilsoniskās sabiedrības institūcijas.

| 4.5 | Prioritātes: Prioritāšu noteikšanai, sastādot jaunas tehniskās normas, jānotiek saskaņā ar vienprātīgu visu iesaistīto viedokli, jo tieši viņi ir īstās standartizācijas procesa darbojošās personas, kam jāuzņemas par to pilna atbildība; prioritātes nekādā gadījumā nedrīkst noteikt ar lēmumiem no augšas. Instrumenti: Sistemātisks, piemēram, tādu instrumentu pielietojums, kā minēti 3.3.1. līdz 3.3.3. punktā, vides aspektu iesaistīšanai standartizācijas procesā ir jāsaprot kā iesaistītajām personām izteikts brīvprātīgs tehnisks normēšanas process, nevis kā uzspiešana. |
| --- | --- |

4.5

Prioritātes: Prioritāšu noteikšanai, sastādot jaunas tehniskās normas, jānotiek saskaņā ar vienprātīgu visu iesaistīto viedokli, jo tieši viņi ir īstās standartizācijas procesa darbojošās personas, kam jāuzņemas par to pilna atbildība; prioritātes nekādā gadījumā nedrīkst noteikt ar lēmumiem no augšas. Instrumenti: Sistemātisks, piemēram, tādu instrumentu pielietojums, kā minēti 3.3.1. līdz 3.3.3. punktā, vides aspektu iesaistīšanai standartizācijas procesā ir jāsaprot kā iesaistītajām personām izteikts brīvprātīgs tehnisks normēšanas process, nevis kā uzspiešana.

| 4.6 | Izvērtēšana: ar pasākumiem, kas vērsti uz apziņas un kvalifikācijas līmeņa celšanu un nacionālo un Eiropas standartizācijas organizāciju stiprināšanu, kvalificēti līdzdarbojoties nevalstiskām sabiedriskām organizācijām un mazo un vidējo uzņēmumu pārstāvjiem, sasniegto rezultātu apzināšanai un izvērtēšanai jākalpo par pamatu Komisijas, Padomes, Eiropas Parlamenta un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas paredzētajiem Divu gadu ziņojumiem un reizi piecos gados veicamajām pārbaudēm attiecībā uz pasākumiem un Kopienas stratēģiju šajā jomā. |
| --- | --- |

4.6

Izvērtēšana: ar pasākumiem, kas vērsti uz apziņas un kvalifikācijas līmeņa celšanu un nacionālo un Eiropas standartizācijas organizāciju stiprināšanu, kvalificēti līdzdarbojoties nevalstiskām sabiedriskām organizācijām un mazo un vidējo uzņēmumu pārstāvjiem, sasniegto rezultātu apzināšanai un izvērtēšanai jākalpo par pamatu Komisijas, Padomes, Eiropas Parlamenta un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas paredzētajiem Divu gadu ziņojumiem un reizi piecos gados veicamajām pārbaudēm attiecībā uz pasākumiem un Kopienas stratēģiju šajā jomā.

5.   Nobeiguma piezīmes

| 5.1 | Komiteja ir pārliecināta par to, ka standartizācijas process ir nekavējoties jāpaātrina, lai tādējādi nodrošinātu iekšējā tirgus attīstību un augstu kvalitātes līmeni visos aspektos – ieskaitot vides aspektu. Mērķis ir efektīvs, nedārgs un nebirokrātisks standartizācijas process un prognozējama dalībvalstu institucionālo jaudu saglabāšana. |
| --- | --- |

5.1

Komiteja ir pārliecināta par to, ka standartizācijas process ir nekavējoties jāpaātrina, lai tādējādi nodrošinātu iekšējā tirgus attīstību un augstu kvalitātes līmeni visos aspektos – ieskaitot vides aspektu. Mērķis ir efektīvs, nedārgs un nebirokrātisks standartizācijas process un prognozējama dalībvalstu institucionālo jaudu saglabāšana.

| 5.2 | Komiteja pārstāv viedokli, ka, iesaistot vides aspektus Eiropas standartizācijas sistēmā, obligāti nepieciešams ievērot subsidiaritātes principu, lai varētu nodrošināt pilnvērtīgu visu standartizācijas skarto personu līdzdalību tās īstenošanā, kas sevišķi attiecas uz vidējiem un mazajiem uzņēmumiem un nevalstiskajām sabiedriskajām organizācijām – galvenokārt viņu pārstāvētajā nacionālajā un reģionālajā līmenī. |
| --- | --- |

5.2

Komiteja pārstāv viedokli, ka, iesaistot vides aspektus Eiropas standartizācijas sistēmā, obligāti nepieciešams ievērot subsidiaritātes principu, lai varētu nodrošināt pilnvērtīgu visu standartizācijas skarto personu līdzdalību tās īstenošanā, kas sevišķi attiecas uz vidējiem un mazajiem uzņēmumiem un nevalstiskajām sabiedriskajām organizācijām – galvenokārt viņu pārstāvētajā nacionālajā un reģionālajā līmenī.

| 5.3 | Sakarā ar pasaules tirgus attīstību un globālās tirdzniecības atvēršanu tādiem jauniem, lieliem partneriem, kā Ķīna, Indija un Krievija, patreizējo Eiropas tehnisko standartu pārvēršana starptautiskās normās Drēzdenes un Vīnes Nolīgumu izpratnē ir prioritārs uzdevums, līdz ar ko standartizācijas rezultātiem ir jāatspoguļojas Eiropas uzņēmumu iegūtajās priekšrocībās. |
| --- | --- |

5.3

Sakarā ar pasaules tirgus attīstību un globālās tirdzniecības atvēršanu tādiem jauniem, lieliem partneriem, kā Ķīna, Indija un Krievija, patreizējo Eiropas tehnisko standartu pārvēršana starptautiskās normās Drēzdenes un Vīnes Nolīgumu izpratnē ir prioritārs uzdevums, līdz ar ko standartizācijas rezultātiem ir jāatspoguļojas Eiropas uzņēmumu iegūtajās priekšrocībās.

| 5.4 | Pēc Komitejas domām, mērķim vajag būt iespējami lielākas saskaņas radīšana starp vides aizsardzības priekšrakstiem un brīvprātīgām tehniskām normām, kam būtu jāizriet no iesakņojušās ekoloģiskās apziņas un kvalitātes prasībām. |
| --- | --- |

5.4

Pēc Komitejas domām, mērķim vajag būt iespējami lielākas saskaņas radīšana starp vides aizsardzības priekšrakstiem un brīvprātīgām tehniskām normām, kam būtu jāizriet no iesakņojušās ekoloģiskās apziņas un kvalitātes prasībām.

| 5.5 | Tādēļ obligāti nepieciešams izveidot platformas pārbaudītas praktiskās pieredzes apmaiņai un profesionālam dialogam starp sociālajā interešu grupām Ir jāiesaista Eiropas un atsevišķu valstu standartizācijas organizācijas, rūpniecība, mazie un vidējie uzņēmumi, darba ņēmēju pārstāvji, patērētāji un nevalstiskas sabiedriskās organizācijas, lai kopīgi veicinātu standartizācijas procesa attīstību, ievērojot Lisabonas stratēģiju un ilgspējīgas un uz konkurenci orientētas izaugsmes pamatprincipus. |
| --- | --- |

5.5

Tādēļ obligāti nepieciešams izveidot platformas pārbaudītas praktiskās pieredzes apmaiņai un profesionālam dialogam starp sociālajā interešu grupām Ir jāiesaista Eiropas un atsevišķu valstu standartizācijas organizācijas, rūpniecība, mazie un vidējie uzņēmumi, darba ņēmēju pārstāvji, patērētāji un nevalstiskas sabiedriskās organizācijas, lai kopīgi veicinātu standartizācijas procesa attīstību, ievērojot Lisabonas stratēģiju un ilgspējīgas un uz konkurenci orientētas izaugsmes pamatprincipus.

| 5.6 | Sevišķi nepieciešami ir sekojoši pasākumi:






  — | Eiropas standartizācijas kultūras veicināšana ES tehniskajā jomā; |
| --- | --- | --- |

5.6

Sevišķi nepieciešami ir sekojoši pasākumi:

—

Eiropas standartizācijas kultūras veicināšana ES tehniskajā jomā;

| — | speciālistu kvalifikācijas celšanas pasākumi un apmācība par atbilstošu datu bāzu ierīkošanu un plašu pielietošanu; |
| --- | --- |

—

speciālistu kvalifikācijas celšanas pasākumi un apmācība par atbilstošu datu bāzu ierīkošanu un plašu pielietošanu;

| — | arvien spēcīgāka Eiropas standartizācijas sistēmas un vides aizsardzības sazobe; |
| --- | --- |

—

arvien spēcīgāka Eiropas standartizācijas sistēmas un vides aizsardzības sazobe;

| — | pastiprinātas akcijas apziņas līmeņa celšanai pieprasījuma pusē (respektīvi, pie patērētājiem), lai pieprasījumu un tādējādi arī tirgu pastiprināti iespaidotu kritērijs, kas prasa dabīgo resursu ilgstošu izmantošanu izejvielu ieguvē un produktu ražošanā; |
| --- | --- |

—

pastiprinātas akcijas apziņas līmeņa celšanai pieprasījuma pusē (respektīvi, pie patērētājiem), lai pieprasījumu un tādējādi arī tirgu pastiprināti iespaidotu kritērijs, kas prasa dabīgo resursu ilgstošu izmantošanu izejvielu ieguvē un produktu ražošanā;

| — | sabalansētas mijiedarbības nodrošināšana starp prioritārajiem drošības, higiēnas un veselības aizsardzības mērķiem un globālajiem vides aizsardzības aspektiem, ievērojot Kioto protokola prasības; |
| --- | --- |

—

sabalansētas mijiedarbības nodrošināšana starp prioritārajiem drošības, higiēnas un veselības aizsardzības mērķiem un globālajiem vides aizsardzības aspektiem, ievērojot Kioto protokola prasības;

| — | pilnīga subsidiaritātes principa pielietošana, veicinot visu interešu grupu līdzdalību nacionālā un reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

—

pilnīga subsidiaritātes principa pielietošana, veicinot visu interešu grupu līdzdalību nacionālā un reģionālā līmenī;

| — | elastīgas rīcības vadlīnijas, kas vērstas uz ekoloģiski nekaitīgiem standartizācijas procesiem, lai optimālāk iesaistītu tehniskajos procesos galvenokārt mazos un vidējos uzņēmumus un to darot ņemtu vērā arī rentabilitāti jaunu produktu, tehnoloģiju un pakalpojumu attīstības fāzē; |
| --- | --- |

—

elastīgas rīcības vadlīnijas, kas vērstas uz ekoloģiski nekaitīgiem standartizācijas procesiem, lai optimālāk iesaistītu tehniskajos procesos galvenokārt mazos un vidējos uzņēmumus un to darot ņemtu vērā arī rentabilitāti jaunu produktu, tehnoloģiju un pakalpojumu attīstības fāzē;

| — | platformas izstrādāšana informācijas apmaiņai par Lisabonas iekšējā tirgus stratēģiju un rīcības plānu vides un veselības aizsardzības jomā 2004. – 2010. gadam, ar mērķi veicināt profesionālu dialogu starp visiem standartizācijas procesa dalībniekiem: CEN, CENELEC, ETSI, mazajiem un vidējiem standartizācijas uzņēmumiem, ANEC (patērētājiem), TUTB (arodbiedrībām un darba ņēmējiem), ECOS (vides interešu pārstāvjiem), rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu sektoriem; |
| --- | --- |

—

platformas izstrādāšana informācijas apmaiņai par Lisabonas iekšējā tirgus stratēģiju un rīcības plānu vides un veselības aizsardzības jomā 2004. – 2010. gadam, ar mērķi veicināt profesionālu dialogu starp visiem standartizācijas procesa dalībniekiem: CEN, CENELEC, ETSI, mazajiem un vidējiem standartizācijas uzņēmumiem, ANEC (patērētājiem), TUTB (arodbiedrībām un darba ņēmējiem), ECOS (vides interešu pārstāvjiem), rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu sektoriem;

| — | tehniskās bāzes standartizācijas attīstības atbalstīšana priekšrakstiem, kas regulē produktu un tehnoloģiju kvalitāti lauksaimniecības produkcijas un pārtikas rūpniecības jomā. |
| --- | --- |

—

tehniskās bāzes standartizācijas attīstības atbalstīšana priekšrakstiem, kas regulē produktu un tehnoloģiju kvalitāti lauksaimniecības produkcijas un pārtikas rūpniecības jomā.

Brisele, 2004. gada 15. septembris

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

(1)  COM(2001) 264 galīgā red.

1

(2)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums 1494/2001;.2001. gada 29. novembris;. un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums 661/2004; 2004. gada 29. aprīlis.

2

(3)  EK Līgums, 2. un 6. pants (konsolidētā redakcija).

3

(4)  Lēmums 1600/2002/EC; 22.7.2002.

4

(5)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par “Integrētas produktu politikas Zaļo grāmatu” (OV. C 260; 17.9.2001.) un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums 1598/2003; 10.12.2003. par paziņojumu “Integrēta produktu politika – Balstīšana uz ekoloģiskā dzīvescikla principa”.

5

(6)  Komisijas paziņojums COM(2002) 278 galīgā red.

6

(7)  Paziņojums “Industriālā politika paplašinātā Eiropā”, COM(2002) 714.

7

(8)  Paziņojums “Iekšējā tirgus stratēģija – Prioritārie uzdevumi 2003-2006”, COM(2003) 238 galīgā red.

8

(9)  IEC/109 par Vides aspekti – iekļaušana elektronisko produktu standartā.

9

(10)  ISO/TR 14062 par Vides menedžments – integrējot vides aspektus produktu dizainā un attīstībā.

10

(11)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums CES 560/1999; 1999. gada 29. maijs (OV C 209, 1999. gada 22. jūlijs).

11

(12)  OV C 66, 15.3.2002.

12

---

| 23.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/62 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/62

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par Lauksaimniecību piepilsētu teritorijās

(2005/C 74/12)

2003. gada 17. jūlijā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma lēmumu izstrādāt atzinumu pēc savas iniciatīvas saskaņā ar tās Reglamenta noteikumu 29. (2.) pantu, par Lauksaimniecību piepilsētu teritorijās.

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides aizsardzības darba grupa, kas bija atbildīga par komitejas darba sagatavošanu attiecīgajā jomā, pieņēma tās atzinumu 2004. gada 6. jūlijā. Ziņojuma sniedzējs bija Caball i Subirana kungs.

Tās 411. plenārajā sesijā 2004. gada 15. un 16. septembrī (2004. gada 16. septembra sēdē), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma sekojošu atzinumu ar132 balsīm par un 3 atturoties.

1.   Ievads

1.1   Produktīva darbība, kuru nosaka pilsētas vide

| 1.1.1 | Piepilsētu teritorijas (lauku – pilsētu teritorijas) ir apspriestas dažādos Eiropas forumos, ieskaitot Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju (EESK). Šī ir arvien biežāk sastopama parādība, ar ko ir jāsaskaras daudzām ES pašvaldībām un kas ir radusies lauku, rūpniecības un terciārās attīstības, kā arī komunikāciju un transporta infrastruktūru izplatības rezultātā, kas aprij pirmšķirīgas lauksaimniecības zemes un pieaugošā skaitā rada kritiskas un konkurēt nespējīgas lauksaimniecības teritorijas. |
| --- | --- |

1.1.1

Piepilsētu teritorijas (lauku – pilsētu teritorijas) ir apspriestas dažādos Eiropas forumos, ieskaitot Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju (EESK). Šī ir arvien biežāk sastopama parādība, ar ko ir jāsaskaras daudzām ES pašvaldībām un kas ir radusies lauku, rūpniecības un terciārās attīstības, kā arī komunikāciju un transporta infrastruktūru izplatības rezultātā, kas aprij pirmšķirīgas lauksaimniecības zemes un pieaugošā skaitā rada kritiskas un konkurēt nespējīgas lauksaimniecības teritorijas.

| 1.1.2 | Lauksaimnieciskās darbības piepilsētu teritorijās ir atkarīgas no pilsētu vides, kurā tās tiek veiktas, tajā nozīmē, ka pēdējai ir negatīva ietekme uz pirmo, ierobežojot tās ekonomisko dzīvotspēju. Šī negatīvā ietekme ir galvenais cēlonis vides degradācijai šajās teritorijās, un tā kaitīgi ietekmē sociālās attiecības starp pilsētu un laukiem. Atkarībā no tā, kā to uztver un risina, šī neatbilstība starp pilsētu un laukiem var nopietni apdraudēt pašu lauksaimnieciskās ražošanas izdzīvošanas iespēju. |
| --- | --- |

1.1.2

Lauksaimnieciskās darbības piepilsētu teritorijās ir atkarīgas no pilsētu vides, kurā tās tiek veiktas, tajā nozīmē, ka pēdējai ir negatīva ietekme uz pirmo, ierobežojot tās ekonomisko dzīvotspēju. Šī negatīvā ietekme ir galvenais cēlonis vides degradācijai šajās teritorijās, un tā kaitīgi ietekmē sociālās attiecības starp pilsētu un laukiem. Atkarībā no tā, kā to uztver un risina, šī neatbilstība starp pilsētu un laukiem var nopietni apdraudēt pašu lauksaimnieciskās ražošanas izdzīvošanas iespēju.

| 1.1.3 | Bez tradicionālajām problēmām, ar ko ir jāsaskaras piepilsētu teritorijās, pēdējā laikā ir parādījusies cita problēma, konkrēti, pilsētām piegulošu brīvu teritoriju aizsardzība, bet bez lauksaimniecisko darbību veikšanas. Šī jaunā problēma sakņojas idejā, ka šādām teritorijām vajadzētu būt sava veida “tematiskajiem parkiem”, kā rezultātā viss kļūst mākslīgs, bezpersonisks un bez konteksta. Šīs idejas pamatā esošie estētiskie kritēriji kļūdaini tiek balstīti uz bioloģisko dažādību aizsargājošiem noteikumiem vai uz tādas lauku vides veidolu, kurā tiek mēģināts padarīt lauksaimnieciskās aktivitātes romantiskākas. |
| --- | --- |

1.1.3

Bez tradicionālajām problēmām, ar ko ir jāsaskaras piepilsētu teritorijās, pēdējā laikā ir parādījusies cita problēma, konkrēti, pilsētām piegulošu brīvu teritoriju aizsardzība, bet bez lauksaimniecisko darbību veikšanas. Šī jaunā problēma sakņojas idejā, ka šādām teritorijām vajadzētu būt sava veida “tematiskajiem parkiem”, kā rezultātā viss kļūst mākslīgs, bezpersonisks un bez konteksta. Šīs idejas pamatā esošie estētiskie kritēriji kļūdaini tiek balstīti uz bioloģisko dažādību aizsargājošiem noteikumiem vai uz tādas lauku vides veidolu, kurā tiek mēģināts padarīt lauksaimnieciskās aktivitātes romantiskākas.

| 1.1.4 | ES Kopējā lauksaimniecības politika (CAP) uzsver nepieciešamību lauku saimniecībām atšķirties vienai no otras, izpētot lauksaimnieku iespējas radīt jaunus ienākumu gūšanas avotus. Ir jāuzsver, ka bez lauksaimniecības nevar būt lauksaimnieciskas ainavas, t.i., ainavas, kurai raksturīgi labības lauki, lopi, pļavas un, protams, lauksaimnieki. |
| --- | --- |

1.1.4

ES Kopējā lauksaimniecības politika (CAP) uzsver nepieciešamību lauku saimniecībām atšķirties vienai no otras, izpētot lauksaimnieku iespējas radīt jaunus ienākumu gūšanas avotus. Ir jāuzsver, ka bez lauksaimniecības nevar būt lauksaimnieciskas ainavas, t.i., ainavas, kurai raksturīgi labības lauki, lopi, pļavas un, protams, lauksaimnieki.

| 1.1.5 | Visi šie faktori (spiediens no pilsētu vides, ideja par lauksaimniecību bez lauksaimniekiem un lauksaimniecēm, CAP reforma) rada nopietnas problēmas piepilsētu teritoriju lauksaimniecības stabilitātei un tās darbību nepārtrauktībai. (Šādas problēmas daudz biežāk ir sastopamas šādās teritorijās nekā citās agroklimatiskajās teritorijās, un tas nozīmē, ka pastāv lielāks risks tam, ka šeit lauksaimnieciskās darbības varētu izzust.) |
| --- | --- |

1.1.5

Visi šie faktori (spiediens no pilsētu vides, ideja par lauksaimniecību bez lauksaimniekiem un lauksaimniecēm, CAP reforma) rada nopietnas problēmas piepilsētu teritoriju lauksaimniecības stabilitātei un tās darbību nepārtrauktībai. (Šādas problēmas daudz biežāk ir sastopamas šādās teritorijās nekā citās agroklimatiskajās teritorijās, un tas nozīmē, ka pastāv lielāks risks tam, ka šeit lauksaimnieciskās darbības varētu izzust.)

| 1.1.6 | Bez tā, ka tiek zaudētas derīgas lauksaimniecības zemes, dažu dalībvalstu zemkopība cieš no tā, ka nav stingri noteiktu likumdošanas normu, kas regulē zemes tirgu un lauku saimniecību nomu. Ja nav izveidots lauksaimniecības zemju tirgus, jauniem cilvēkiem ir grūtāk iesaistīties zemkopībā un saimniecībām ir mazāk iespēju izvērsties plašumā. Daudzi valsts un privātie zemes īpašnieki bloķē zemes tirgu, atsakoties iznomāt zemi profesionāliem lauksaimniekiem. Šis ir spekulācijas veids, kas nopietni apdraud daudzu piepilsētu teritoriju lauksaimnieciskās platības un kam ir jāpievēršas dalībvalstīs, izmantojot īpašu preventīvu likumdošanu. |
| --- | --- |

1.1.6

Bez tā, ka tiek zaudētas derīgas lauksaimniecības zemes, dažu dalībvalstu zemkopība cieš no tā, ka nav stingri noteiktu likumdošanas normu, kas regulē zemes tirgu un lauku saimniecību nomu. Ja nav izveidots lauksaimniecības zemju tirgus, jauniem cilvēkiem ir grūtāk iesaistīties zemkopībā un saimniecībām ir mazāk iespēju izvērsties plašumā. Daudzi valsts un privātie zemes īpašnieki bloķē zemes tirgu, atsakoties iznomāt zemi profesionāliem lauksaimniekiem. Šis ir spekulācijas veids, kas nopietni apdraud daudzu piepilsētu teritoriju lauksaimnieciskās platības un kam ir jāpievēršas dalībvalstīs, izmantojot īpašu preventīvu likumdošanu.

| 1.1.7 | Lauksaimnieciskās teritorijas, kuras nav skārušas lauku apdzīvotajās vietās pēdējo gadu laikā notikušās pārmaiņas, raksturo noteiktas vērtības un lomas, kas nosaka tajās veikto darbību lietderību. |
| --- | --- |

1.1.7

Lauksaimnieciskās teritorijas, kuras nav skārušas lauku apdzīvotajās vietās pēdējo gadu laikā notikušās pārmaiņas, raksturo noteiktas vērtības un lomas, kas nosaka tajās veikto darbību lietderību.

1.2   Daudz vairāk nekā tikai saimnieciska darbība

| 1.2.1 | EESK, kas ir tieši ieinteresēta tajā, lai Eiropas lauku apvidu saimnieciskā, vides un sociālā attīstība būtu ilgstoša un nepārtraukta, vēlas norādīt, ka lauksaimniecisko teritoriju vides, sociālā un saimnieciskā loma ir daudz nozīmīgāka piepilsētu teritorijās nekā citur. Tas ir tādēļ, ka piepilsētu teritorijās lauksaimnieciskās zemes kalpo kā “zaļās plaušas” daudzām nozīmīgām pilsētām; vēl vairāk, šīs teritorijas ir galvenais reģionālās plānošanas elements, tā kā tās aizkavē nekontrolējamo pilsētu pieaugumu, veido ainavu un piedod cilvēcisku veidolu pilsētu videi. Tomēr šādu teritoriju saimnieciskā loma, kas ir būtiska lauksaimnieciskās zemes aizsardzībai un nākotnes plāniem, samazinās pilsētu spiediena un tā iemesla dēļ, ka piepilsētu teritoriju ekonomikas kontekstā zemkopībai netiek pievērsta pietiekoša uzmanība. |
| --- | --- |

1.2.1

EESK, kas ir tieši ieinteresēta tajā, lai Eiropas lauku apvidu saimnieciskā, vides un sociālā attīstība būtu ilgstoša un nepārtraukta, vēlas norādīt, ka lauksaimniecisko teritoriju vides, sociālā un saimnieciskā loma ir daudz nozīmīgāka piepilsētu teritorijās nekā citur. Tas ir tādēļ, ka piepilsētu teritorijās lauksaimnieciskās zemes kalpo kā “zaļās plaušas” daudzām nozīmīgām pilsētām; vēl vairāk, šīs teritorijas ir galvenais reģionālās plānošanas elements, tā kā tās aizkavē nekontrolējamo pilsētu pieaugumu, veido ainavu un piedod cilvēcisku veidolu pilsētu videi. Tomēr šādu teritoriju saimnieciskā loma, kas ir būtiska lauksaimnieciskās zemes aizsardzībai un nākotnes plāniem, samazinās pilsētu spiediena un tā iemesla dēļ, ka piepilsētu teritoriju ekonomikas kontekstā zemkopībai netiek pievērsta pietiekoša uzmanība.

| 1.2.2 | Saskaņā ar Zalcburgas konferences pirmo principu nevar pastāvēt zemkopība bez dzīvotspējīgas lauku vides, un nav iespējama dzīvotspējīga lauku vide bez lauksaimniecības (1). EESK vēlas uzsvērt, ka īstie piepilsētu lauksaimniecisko teritoriju galvenie varoņi ir un, protams, tiem ir jābūt tiešām profesionāliem pilna darba laika lauksaimniekiem, tajā pašā laikā tā atzīst arī svarīgo nepilna darba laika lauksaimnieku nozīmi daudzās piepilsētu teritorijās. |
| --- | --- |

1.2.2

Saskaņā ar Zalcburgas konferences pirmo principu nevar pastāvēt zemkopība bez dzīvotspējīgas lauku vides, un nav iespējama dzīvotspējīga lauku vide bez lauksaimniecības (1). EESK vēlas uzsvērt, ka īstie piepilsētu lauksaimniecisko teritoriju galvenie varoņi ir un, protams, tiem ir jābūt tiešām profesionāliem pilna darba laika lauksaimniekiem, tajā pašā laikā tā atzīst arī svarīgo nepilna darba laika lauksaimnieku nozīmi daudzās piepilsētu teritorijās.

1.3   Apgrūtinājumi un iespējas: lauksaimniecība neviendabīgās un pastāvīgi mainīgās teritorijās

| 1.3.1 | EESK apzinās, ka nav viegli viennozīmīgi definēt piepilsētu teritorijas, tā kā tās ir ārkārtīgi neviendabīgas un pastāvīgi mainās. Šādas teritorijas būtībā ir saskarne (interfeiss) starp izteiktām lauku teritorijām un pilsētu vidi; tās saglabā pamata iezīmes no lauku teritorijām, tajā pašā laikā integrējot atsevišķus aspektus no pilsētu vides. |
| --- | --- |

1.3.1

EESK apzinās, ka nav viegli viennozīmīgi definēt piepilsētu teritorijas, tā kā tās ir ārkārtīgi neviendabīgas un pastāvīgi mainās. Šādas teritorijas būtībā ir saskarne (interfeiss) starp izteiktām lauku teritorijām un pilsētu vidi; tās saglabā pamata iezīmes no lauku teritorijām, tajā pašā laikā integrējot atsevišķus aspektus no pilsētu vides.

| 1.3.2 | Kopējās raksturīgās piepilsētu teritoriju iezīmes ir to teritoriālais, apkārtējās vides un sociālais trauslums, kā arī fakts, ka tās atrodas pilsētu perifērijā. Šajās teritorijās tiek praktizēta profesionālā lauksaimniecība, kas ir pazīstama kā “piepilsētu lauksaimniecība”. Šī profesionālā zemkopība pastāv līdzās dažādām citām darbībām, kas ir saistītas ar augu audzēšanu atpūtas, terapeitiskām, izglītojošām un citām vajadzībām vai arī ainavu izveidošanas un uzturēšanas nolūkā (ainavu dārznieki, dārznieki, utt.). Šādas darbības ir sevišķi nozīmīgas dažos dalībvalstu reģionos. |
| --- | --- |

1.3.2

Kopējās raksturīgās piepilsētu teritoriju iezīmes ir to teritoriālais, apkārtējās vides un sociālais trauslums, kā arī fakts, ka tās atrodas pilsētu perifērijā. Šajās teritorijās tiek praktizēta profesionālā lauksaimniecība, kas ir pazīstama kā “piepilsētu lauksaimniecība”. Šī profesionālā zemkopība pastāv līdzās dažādām citām darbībām, kas ir saistītas ar augu audzēšanu atpūtas, terapeitiskām, izglītojošām un citām vajadzībām vai arī ainavu izveidošanas un uzturēšanas nolūkā (ainavu dārznieki, dārznieki, utt.). Šādas darbības ir sevišķi nozīmīgas dažos dalībvalstu reģionos.

| 1.3.3 | Piepilsētu teritorijas ir lauku teritorijas, kurās jāsaskaras ar īpašiem un raksturīgiem apgrūtinājumiem, kas tās atšķir no citām lauku teritorijām, un kuru izdzīvošana ir nopietni apdraudēta. |
| --- | --- |

1.3.3

Piepilsētu teritorijas ir lauku teritorijas, kurās jāsaskaras ar īpašiem un raksturīgiem apgrūtinājumiem, kas tās atšķir no citām lauku teritorijām, un kuru izdzīvošana ir nopietni apdraudēta.

| 1.3.4 | Tajā pašā laikā piepilsētu lauksaimniecība bieži sniedz unikālas iespējas, kuras ir pilnībā jāizmanto, piemēram, iespējas, ko sniedz tās tuvums patērētāju tirgum, pieaugošās patērētāju zināšanas par tādiem jautājumiem kā pārtikas kvalitāte un drošība, un sociālais pieprasījums pēc jaunām aktivitātēm (atpūta, apmācība, izglītošana vides jautājumos, eko-tūrisms, u.c.). Šīs jaunās papildus aktivitātes varētu izkliedēt uzņēmējdarbības risku un palielināt lauksaimniecības ienākumus. |
| --- | --- |

1.3.4

Tajā pašā laikā piepilsētu lauksaimniecība bieži sniedz unikālas iespējas, kuras ir pilnībā jāizmanto, piemēram, iespējas, ko sniedz tās tuvums patērētāju tirgum, pieaugošās patērētāju zināšanas par tādiem jautājumiem kā pārtikas kvalitāte un drošība, un sociālais pieprasījums pēc jaunām aktivitātēm (atpūta, apmācība, izglītošana vides jautājumos, eko-tūrisms, u.c.). Šīs jaunās papildus aktivitātes varētu izkliedēt uzņēmējdarbības risku un palielināt lauksaimniecības ienākumus.

| 1.3.5 | Padomes regulas (EC) Nr. 1257/1999 20.pants par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības vadības un garantiju fonda (EAGFL) paredz, ka “mazāk labvēlīgas teritorijas var ietvert citas teritorijas, kurām ir īpaši trūkumi un kurās, ja nepieciešams, un, pastāvot attiecīgiem nosacījumiem, vajadzētu turpināt zemkopību, lai saglabātu vai uzlabotu apkārtējo vidi, uzturētu lauku vidi un saglabātu šīs teritorijas tūrisma potenciālu vai lai aizsargātu krasta līniju”, tādējādi atbalstot EESK bieži aizteikto viedokli par to, ka piepilsētu lauksaimnieciskās teritorijas ietver “teritorijas ar īpašiem trūkumiem”. |
| --- | --- |

1.3.5

Padomes regulas (EC) Nr. 1257/1999 20.pants par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības vadības un garantiju fonda (EAGFL) paredz, ka “mazāk labvēlīgas teritorijas var ietvert citas teritorijas, kurām ir īpaši trūkumi un kurās, ja nepieciešams, un, pastāvot attiecīgiem nosacījumiem, vajadzētu turpināt zemkopību, lai saglabātu vai uzlabotu apkārtējo vidi, uzturētu lauku vidi un saglabātu šīs teritorijas tūrisma potenciālu vai lai aizsargātu krasta līniju”, tādējādi atbalstot EESK bieži aizteikto viedokli par to, ka piepilsētu lauksaimnieciskās teritorijas ietver “teritorijas ar īpašiem trūkumiem”.

| 1.3.6 | Programma Agenda 2000 (“Darba kārtība 2000”) un nesenais CAP starptermiņa pārskats ir devuši šīm vadlīnijām stimulu nākotnei. |
| --- | --- |

1.3.6

Programma Agenda 2000 (“Darba kārtība 2000”) un nesenais CAP starptermiņa pārskats ir devuši šīm vadlīnijām stimulu nākotnei.

| 1.3.7 | Zalcburgas konferences secinājumu ievada daļā ir uzsvērta “nepieciešamība palīdzēt Eiropas lauksaimniekiem uzņemties viņu daudzfunkcionālo lomu kā lauku vides un uz tirgu orientētu ražotāju aizbildņiem visā ES” (2). Tas tika atspoguļots EESK iniciatīvas atzinumā (ziņojuma sniedzējs Bros kungs) par Kopējās lauksaimniecības politikas 2. pīlāru: lauku telpas attīstības politikas izmaiņu perspektīvas (Zalcburgas Konferences turpinājums). (3) |
| --- | --- |

1.3.7

Zalcburgas konferences secinājumu ievada daļā ir uzsvērta “nepieciešamība palīdzēt Eiropas lauksaimniekiem uzņemties viņu daudzfunkcionālo lomu kā lauku vides un uz tirgu orientētu ražotāju aizbildņiem visā ES” (2). Tas tika atspoguļots EESK iniciatīvas atzinumā (ziņojuma sniedzējs Bros kungs) par Kopējās lauksaimniecības politikas 2. pīlāru: lauku telpas attīstības politikas izmaiņu perspektīvas (Zalcburgas Konferences turpinājums). (3)

2.   Piepilsētu lauksaimniecības saglabāšanas un attīstības mērķi

| 2.1 | Pēc EESK domām, piepilsētu lauksaimniecība saskaras ar īpašiem apgrūtinājumiem, kas rodas no pazīmēm, ko ir viegli identificēt un definēt. Tādēļ ir jāievieš īpaši pasākumi piepilsētu teritoriju, kurās tiek veiktas lauksaimnieciskas darbības, saglabāšanai, projektēšanai un apsaimniekošanai. Lai to veiktu, EESK ierosina attīstīt mehānismus un instrumentus piepilsētu lauksaimniecisko teritoriju saglabāšanai un attīstībai. |
| --- | --- |

2.1

Pēc EESK domām, piepilsētu lauksaimniecība saskaras ar īpašiem apgrūtinājumiem, kas rodas no pazīmēm, ko ir viegli identificēt un definēt. Tādēļ ir jāievieš īpaši pasākumi piepilsētu teritoriju, kurās tiek veiktas lauksaimnieciskas darbības, saglabāšanai, projektēšanai un apsaimniekošanai. Lai to veiktu, EESK ierosina attīstīt mehānismus un instrumentus piepilsētu lauksaimniecisko teritoriju saglabāšanai un attīstībai.

2.2   1. mērķis: Sociālā, politiskā un administratīvā atzīšana, ka piepilsētu teritorijas, kurās tiek veiktas lauksaimnieciskas darbības, ir lauku teritorijas ar īpašiem apgrūtinājumiem

2.2.1   Aktīva un spēcīga “vidēja lieluma pilsētu” tīmekļa atbalstīšana

| 2.2.1.1 | EESK atzīmē, ka Eiropas “metropolizācija” ir arvien biežāka parādība, kā rezultātā pieaug lielo pilsētu skaits un neatgriezeniski samazinās auglīgo zemju platības, kas ir galvenais piepilsētu teritorijas ierobežojošais faktors. Uz ko tika norādīts pašiniciatīvas atzinumā (ziņojuma sniedzējs Van Iersel kungs) par Metropoles teritorijām: sociāli ekonomiska ietekme uz Eiropas nākotni. (4) |
| --- | --- |

2.2.1.1

EESK atzīmē, ka Eiropas “metropolizācija” ir arvien biežāka parādība, kā rezultātā pieaug lielo pilsētu skaits un neatgriezeniski samazinās auglīgo zemju platības, kas ir galvenais piepilsētu teritorijas ierobežojošais faktors. Uz ko tika norādīts pašiniciatīvas atzinumā (ziņojuma sniedzējs Van Iersel kungs) par Metropoles teritorijām: sociāli ekonomiska ietekme uz Eiropas nākotni. (4)

| 2.2.1.2 | Lauksaimniecisko darbību aktivitātes samazināšanās ietekmē ne tikai lauksaimniecības sektoru, bet arī dabas resursu saglabāšanu, pilsētu iedzīvotāju dzīves kvalitātes aizsardzību un sabalansētu zemes izmantošanas vadību. |
| --- | --- |

2.2.1.2

Lauksaimniecisko darbību aktivitātes samazināšanās ietekmē ne tikai lauksaimniecības sektoru, bet arī dabas resursu saglabāšanu, pilsētu iedzīvotāju dzīves kvalitātes aizsardzību un sabalansētu zemes izmantošanas vadību.

| 2.2.1.3 | Raugoties no stabilas un ilgtspējīgas Eiropas viedokļa, EESK uzsver aktīva un spēcīga “vidēja lieluma pilsētu” tīmekļa atbalstīšanas nepieciešamību, ko tik ļoti nenosaka šo pilsētu demogrāfiskie izmēri, kā to starpnieka loma starp lauku un pilsētas teritorijām savas ietekmes sfērā. |
| --- | --- |

2.2.1.3

Raugoties no stabilas un ilgtspējīgas Eiropas viedokļa, EESK uzsver aktīva un spēcīga “vidēja lieluma pilsētu” tīmekļa atbalstīšanas nepieciešamību, ko tik ļoti nenosaka šo pilsētu demogrāfiskie izmēri, kā to starpnieka loma starp lauku un pilsētas teritorijām savas ietekmes sfērā.

| 2.2.1.4 | Izveidot šādu pilsētu tīmekli ir iespējams tikai tad, ja tām visapkārt atrodas lauksaimnieciskas un dabiskas teritorijas, tātad piepilsētu teritorijas, kas var kalpot kā buferzona starp apbūvētām teritorijām un kā koridors starp dabiskām teritorijām, tādējādi palielinot un nostiprinot pilsētu individualitāti, aizsargājot bioloģisko dažādību un padarot iespējamu ilglaicīgu lauksaimniecības produkcijas ražošanu. |
| --- | --- |

2.2.1.4

Izveidot šādu pilsētu tīmekli ir iespējams tikai tad, ja tām visapkārt atrodas lauksaimnieciskas un dabiskas teritorijas, tātad piepilsētu teritorijas, kas var kalpot kā buferzona starp apbūvētām teritorijām un kā koridors starp dabiskām teritorijām, tādējādi palielinot un nostiprinot pilsētu individualitāti, aizsargājot bioloģisko dažādību un padarot iespējamu ilglaicīgu lauksaimniecības produkcijas ražošanu.

2.2.2   Lauksaimniecības lomas atzīšana attiecībās starp pilsētu un laukiem

| 2.2.2.1 | Pēc EESK domām, pirmajam sociālajam instrumentam jābūt sociālai, politiskai un administratīvai atzīšanai, ka šīs lauku/pilsētu (t.i., piepilsētu) teritorijas, kurās tiek veiktas lauksaimnieciskas darbības, saskaras ar īpašām grūtībām un ka tām ir galvenā loma attiecībās starp pilsētu un laukiem. |
| --- | --- |

2.2.2.1

Pēc EESK domām, pirmajam sociālajam instrumentam jābūt sociālai, politiskai un administratīvai atzīšanai, ka šīs lauku/pilsētu (t.i., piepilsētu) teritorijas, kurās tiek veiktas lauksaimnieciskas darbības, saskaras ar īpašām grūtībām un ka tām ir galvenā loma attiecībās starp pilsētu un laukiem.

| 2.2.2.2 | Piepilsētu lauksaimniecisko teritoriju un tajās praktizēto lauksaimniecisko darbību atzīšana ir atkarīga no (a) problēmu, ar kurām jāsaskaras un kuras rodas šajās teritorijās, izpētes un (b) to saturošo atšķirīgo vērtību pilnīgas analīzes (ūdens, ainava, bioloģiskā dažādība, arhitektūra, lauksaimnieciskā sistēma, u.c.) un no ekonomiskās, vides un sociālās lomas, kādu tās tiek aicinātas ieņemt šo vērtību izpētes rezultātā. |
| --- | --- |

2.2.2.2

Piepilsētu lauksaimniecisko teritoriju un tajās praktizēto lauksaimniecisko darbību atzīšana ir atkarīga no (a) problēmu, ar kurām jāsaskaras un kuras rodas šajās teritorijās, izpētes un (b) to saturošo atšķirīgo vērtību pilnīgas analīzes (ūdens, ainava, bioloģiskā dažādība, arhitektūra, lauksaimnieciskā sistēma, u.c.) un no ekonomiskās, vides un sociālās lomas, kādu tās tiek aicinātas ieņemt šo vērtību izpētes rezultātā.

2.2.3   Apzināšanās kā atzīšanas līdzekļa celšana

| 2.2.3.1 | Sabiedrībai ir jāsaprot, ka zemes resursi ir ierobežoti un ka tas ir kopējs mantojums, ko ir grūti atjaunot, ja tas reiz ir izpostīts. Šī iemesla dēļ ir jāveicina centrtieces (uz iekšu vērsta) pilsētu augšana, izmantojot programmas, kas ir paredzētas degradētu lauku teritoriju un pamestu rūpniecisku teritoriju atjaunošanai un atgūšanai, jo tas palīdzēs novērst vēl lielāku zemes platību zaudēšanu, kas būtu paredzētas būvniecības vajadzībām, un, balstoties uz īpašām likumdošanas normām, pārtrauks spekulāciju ar lauksaimniecības zemi daudzu Eiropas pilsētu perifērijā. |
| --- | --- |

2.2.3.1

Sabiedrībai ir jāsaprot, ka zemes resursi ir ierobežoti un ka tas ir kopējs mantojums, ko ir grūti atjaunot, ja tas reiz ir izpostīts. Šī iemesla dēļ ir jāveicina centrtieces (uz iekšu vērsta) pilsētu augšana, izmantojot programmas, kas ir paredzētas degradētu lauku teritoriju un pamestu rūpniecisku teritoriju atjaunošanai un atgūšanai, jo tas palīdzēs novērst vēl lielāku zemes platību zaudēšanu, kas būtu paredzētas būvniecības vajadzībām, un, balstoties uz īpašām likumdošanas normām, pārtrauks spekulāciju ar lauksaimniecības zemi daudzu Eiropas pilsētu perifērijā.

| 2.2.3.2 | Lai nodrošinātu, ka šādas teritorijas tiek sociāli, politiski un administratīvi atzītas visā Eiropā, EESK ierosina atbalstīt Eiropas iniciatīvu attiecībā uz piepilsētu lauksaimnieciskajām teritorijām, kā arī uz tajās veiktajām lauksaimnieciskajām darbībām. Šai iniciatīvai ir jāatzīst šādu teritoriju vērtības un loma, un tai ir jāsagatavo veids, kādā katra valsts varēs sagatavot īpašus likumdošanas aktus attiecībā uz šo teritoriju aizsardzību un attīstību, pamatojoties uz kopējiem fundamentāliem kritērijiem. |
| --- | --- |

2.2.3.2

Lai nodrošinātu, ka šādas teritorijas tiek sociāli, politiski un administratīvi atzītas visā Eiropā, EESK ierosina atbalstīt Eiropas iniciatīvu attiecībā uz piepilsētu lauksaimnieciskajām teritorijām, kā arī uz tajās veiktajām lauksaimnieciskajām darbībām. Šai iniciatīvai ir jāatzīst šādu teritoriju vērtības un loma, un tai ir jāsagatavo veids, kādā katra valsts varēs sagatavot īpašus likumdošanas aktus attiecībā uz šo teritoriju aizsardzību un attīstību, pamatojoties uz kopējiem fundamentāliem kritērijiem.

2.3   2. mērķis: Novērst iespēju piepilsētu lauksaimnieciskajām teritorijām kļūt par urbanizācijas procesa daļu, izmantojot reģionālo plānošanu, pilsētu plānošanu un pašvaldību iniciatīvas

| 2.3.1 | EESK ir pārliecināta, ka lai aizsargātu piepilsētu teritorijas, nepietiek ar to, ka politiķi un sabiedrība kopumā vienkārši tikai runā par šādu teritoriju saglabāšanu; tāpat ir pilnīgi nepieciešami, ka visām dalībvalstīm ir, un tās izmanto instrumentus piepilsētu lauksaimnieciskās zemes apsaimniekošanai, lai novērstu spekulāciju, kuras rezultātā šīs zemes tiek pamestas. |
| --- | --- |

2.3.1

EESK ir pārliecināta, ka lai aizsargātu piepilsētu teritorijas, nepietiek ar to, ka politiķi un sabiedrība kopumā vienkārši tikai runā par šādu teritoriju saglabāšanu; tāpat ir pilnīgi nepieciešami, ka visām dalībvalstīm ir, un tās izmanto instrumentus piepilsētu lauksaimnieciskās zemes apsaimniekošanai, lai novērstu spekulāciju, kuras rezultātā šīs zemes tiek pamestas.

| 2.3.2 | Pēc EESK domām ir jāizveido zemes apsaimniekošanas instrumenti, kas balstītos uz sešiem pamatiem:






  a) | juridiski reģionālās plānošanas, pilsētu plānošanas instrumenti Eiropas, nacionālajā un reģionālajā līmenī un zemes izmantošanas instrumenti nacionālajā un reģionālajā līmenī, kas ietver pasākumus pieejai piepilsētu lauksaimniecības teritorijām un lauksaimniecības mērķu īstenošanu, un kas apgrūtina lauksaimniecības zemes pārklasificēšanu citiem mērķiem; |
| --- | --- | --- |

2.3.2

Pēc EESK domām ir jāizveido zemes apsaimniekošanas instrumenti, kas balstītos uz sešiem pamatiem:

a)

juridiski reģionālās plānošanas, pilsētu plānošanas instrumenti Eiropas, nacionālajā un reģionālajā līmenī un zemes izmantošanas instrumenti nacionālajā un reģionālajā līmenī, kas ietver pasākumus pieejai piepilsētu lauksaimniecības teritorijām un lauksaimniecības mērķu īstenošanu, un kas apgrūtina lauksaimniecības zemes pārklasificēšanu citiem mērķiem;

| b) | juridiski un caurspīdīgi instrumenti, kas regulē situācijas, kurās privātie vai valsts zemes īpašnieki uz laiku pārtrauc izmantot zemi; profesionāliem lauksaimniekiem vajadzētu dot iespēju nomāt zemi ražu iegūšanai un/vai lopu audzēšanai, tādā veidā atbalstot lauksaimniecības uzņēmumu labāku apsaimniekošanu; |
| --- | --- |

b)

juridiski un caurspīdīgi instrumenti, kas regulē situācijas, kurās privātie vai valsts zemes īpašnieki uz laiku pārtrauc izmantot zemi; profesionāliem lauksaimniekiem vajadzētu dot iespēju nomāt zemi ražu iegūšanai un/vai lopu audzēšanai, tādā veidā atbalstot lauksaimniecības uzņēmumu labāku apsaimniekošanu;

| c) | izvairīties no pārmērīgas lauksaimniecībai izmantoto zemju aplikšanas ar nodokli šajos reģionos, pie kam tās nodokļu ziņa jānostāda vienādās pozīcijās ar industriālajām un apdzīvotajām zemēm; |
| --- | --- |

c)

izvairīties no pārmērīgas lauksaimniecībai izmantoto zemju aplikšanas ar nodokli šajos reģionos, pie kam tās nodokļu ziņa jānostāda vienādās pozīcijās ar industriālajām un apdzīvotajām zemēm;

| d) | jaunas un labākas iniciatīvas pašvaldību līmenī, lai pastiprinātu subsidiaritātes principu (vietējo pašvaldību un politiķu atbildība) pašvaldību plānošanā, visos gadījumos izmantojot kopējus pašvaldību (supra-municipal) kritērijus, kas balstīti uz sadarbību starp pašvaldībām (inter-municipal) un teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

d)

jaunas un labākas iniciatīvas pašvaldību līmenī, lai pastiprinātu subsidiaritātes principu (vietējo pašvaldību un politiķu atbildība) pašvaldību plānošanā, visos gadījumos izmantojot kopējus pašvaldību (supra-municipal) kritērijus, kas balstīti uz sadarbību starp pašvaldībām (inter-municipal) un teritoriālo kohēziju;

| e) | jauni kritēriji pašvaldību finansējumam, tādi kā jēdziens “aizsargātas lauksaimnieciskas teritorijas”, kurās lauksaimniecības zemes aizsardzība ir prioritāra salīdzinājumā ar pilsētām raksturīgiem nodarbošanās veidiem, padarot iespējamu samazināt municipālā finansējuma atkarību no citu kritēriju aplikšanas ar nodokļiem; |
| --- | --- |

e)

jauni kritēriji pašvaldību finansējumam, tādi kā jēdziens “aizsargātas lauksaimnieciskas teritorijas”, kurās lauksaimniecības zemes aizsardzība ir prioritāra salīdzinājumā ar pilsētām raksturīgiem nodarbošanās veidiem, padarot iespējamu samazināt municipālā finansējuma atkarību no citu kritēriju aplikšanas ar nodokļiem;

| f) | attiecīgās lauksaimniecības administrācijas realizēta obligāta un saistoša “lauksaimniecības ietekmes izpēte” visos gadījumos, kad ir paredzēta kāda iniciatīva piepilsētu teritorijās un kas varētu būt saistīta ar lauksaimniecības zemes zaudēšanu. |
| --- | --- |

f)

attiecīgās lauksaimniecības administrācijas realizēta obligāta un saistoša “lauksaimniecības ietekmes izpēte” visos gadījumos, kad ir paredzēta kāda iniciatīva piepilsētu teritorijās un kas varētu būt saistīta ar lauksaimniecības zemes zaudēšanu.

| 2.3.3 | Tātad, galvenais mērķis ir izmantot reģionālo plānošanu, pilsētu plānošanu, zemes izmantošanas instrumentus, pašvaldību finansējumu un lauksaimniecības ietekmes izpētes rezultātus piepilsētu teritoriju aizsardzībai pret pilsētu pastāvīgo pieprasījumu pēc zemes (pilsētu izaugsmei, rūpniecības un terciārai attīstībai, komunikāciju un enerģijas infrastruktūrām) un novērst zemes degradāciju, ko varētu izmantot, lai attaisnotu piepilsētu lauksaimniecisko teritoriju izzušanu. |
| --- | --- |

2.3.3

Tātad, galvenais mērķis ir izmantot reģionālo plānošanu, pilsētu plānošanu, zemes izmantošanas instrumentus, pašvaldību finansējumu un lauksaimniecības ietekmes izpētes rezultātus piepilsētu teritoriju aizsardzībai pret pilsētu pastāvīgo pieprasījumu pēc zemes (pilsētu izaugsmei, rūpniecības un terciārai attīstībai, komunikāciju un enerģijas infrastruktūrām) un novērst zemes degradāciju, ko varētu izmantot, lai attaisnotu piepilsētu lauksaimniecisko teritoriju izzušanu.

2.4   3. mērķis: Nodrošināt dinamisku un nepārtrauktu piepilsētu lauksaimniecības un teritoriju, kurās tā tiek praktizēta, attīstību

| 2.4.1 | Pēc EESK domām, dinamiska un nepārtraukta piepilsētu lauksaimniecības un teritoriju, kurās tiek tā tiek praktizēta, attīstība var tikt nodrošināta, atļaujot vietējām varas iestādēm spēlēt galveno lomu, iesaistot tādus elementus kā starp pašvaldībām (inter-municipal) koordinētu vadību, kā arī kopējo pašvaldību (supra-municipal) plānošanu. |
| --- | --- |

2.4.1

Pēc EESK domām, dinamiska un nepārtraukta piepilsētu lauksaimniecības un teritoriju, kurās tiek tā tiek praktizēta, attīstība var tikt nodrošināta, atļaujot vietējām varas iestādēm spēlēt galveno lomu, iesaistot tādus elementus kā starp pašvaldībām (inter-municipal) koordinētu vadību, kā arī kopējo pašvaldību (supra-municipal) plānošanu.

| 2.4.2 | Šī iemesla dēļ piepilsētu teritoriju pārstāvjiem ir jāsanāk kopā un jānodibina organizācija, kuras fundamentālais mērķis nav tikai aizsargāt, bet arī atdzīvināt lauksaimnieciskās platības un lauksaimnieciskās darbības, izmantojot kopējos pašvaldību plānus zemes saglabāšanai, izmantošanai un apsaimniekošanai. |
| --- | --- |

2.4.2

Šī iemesla dēļ piepilsētu teritoriju pārstāvjiem ir jāsanāk kopā un jānodibina organizācija, kuras fundamentālais mērķis nav tikai aizsargāt, bet arī atdzīvināt lauksaimnieciskās platības un lauksaimnieciskās darbības, izmantojot kopējos pašvaldību plānus zemes saglabāšanai, izmantošanai un apsaimniekošanai.

| 2.4.3 | Lauksaimnieku iesaistīšana šajā organizācijā nodrošinās to, ka šī būs patiesa partnerība, kas viņiem dos iespēju popularizēt savus mērķus vietējo grupu (iedzīvotāji un politiķi) un citu ieinteresētu partneru (universitātes, vides speciālisti, utt.) vidū un vienoties par to, kā vajadzētu apsaimniekot lauksaimniecības zemes. |
| --- | --- |

2.4.3

Lauksaimnieku iesaistīšana šajā organizācijā nodrošinās to, ka šī būs patiesa partnerība, kas viņiem dos iespēju popularizēt savus mērķus vietējo grupu (iedzīvotāji un politiķi) un citu ieinteresētu partneru (universitātes, vides speciālisti, utt.) vidū un vienoties par to, kā vajadzētu apsaimniekot lauksaimniecības zemes.

| 2.4.4 | Piepilsētu teritoriju vadītājiem ir jābūt konservatīvai pieejai attiecībā uz vērtībām, kuras piedāvā piepilsētu lauksaimniecības teritorijas, turpretim, progresīvai pieejai attiecībā uz priekšlikumiem par to, kā pilnveidot šo teritoriju lomu, ieņemot pozitīvu un radošu nostāju. Tāpat viņiem ir stingri jākontrolē zemes izmantošana šajās teritorijās. Tātad, viņiem ir jāizmanto ilgtspējas kritēriji. |
| --- | --- |

2.4.4

Piepilsētu teritoriju vadītājiem ir jābūt konservatīvai pieejai attiecībā uz vērtībām, kuras piedāvā piepilsētu lauksaimniecības teritorijas, turpretim, progresīvai pieejai attiecībā uz priekšlikumiem par to, kā pilnveidot šo teritoriju lomu, ieņemot pozitīvu un radošu nostāju. Tāpat viņiem ir stingri jākontrolē zemes izmantošana šajās teritorijās. Tātad, viņiem ir jāizmanto ilgtspējas kritēriji.

| 2.4.5 | Uz subsidiaritāti balstīta pieeja piepilsētu lauksaimniecības teritoriju apsaimniekošanā ir būtiska, lai nodrošinātu, ka varas iestādes un lauksaimnieki apņemas šīs teritorijas aizsargāt un attīstīt, citiem vārdiem, noslēgt līgumu par ilgtspējīgu lauksaimniecības vadību starp valsts iestādēm un lauksaimniekiem. |
| --- | --- |

2.4.5

Uz subsidiaritāti balstīta pieeja piepilsētu lauksaimniecības teritoriju apsaimniekošanā ir būtiska, lai nodrošinātu, ka varas iestādes un lauksaimnieki apņemas šīs teritorijas aizsargāt un attīstīt, citiem vārdiem, noslēgt līgumu par ilgtspējīgu lauksaimniecības vadību starp valsts iestādēm un lauksaimniekiem.

| 2.4.6 | Vadības pamatā ir jābūt “sadarbības tīmeklim”
   (5) starp valsts un privātajiem akcionāriem, kas iesaistīti vadības procesā, un visi procesi ir jāvada “līdzdalības un pārvaldes institūcijai”. Šādai institūcijai sevī ir jāapvieno kopējos mērķus un intereses, un tai ir jāierosina īpašas darbības, kas ir nepieciešamas attiecīgajai teritorijai un tās dabas resursiem (piemēram, informēšana par tās produktiem, informācijas un komunikāciju tehnoloģiju izmantošana, izglītības vides jautājumos popularizēšana, lauku vides saglabāšana). Tātad, institūcija, kas ievieš vispārējos nosacījumus, pārrauga to piemērošanu un atbalsta pasākumus piepilsētu teritoriju uzplaukumam un atbalstam. |
| --- | --- |

2.4.6

Vadības pamatā ir jābūt “sadarbības tīmeklim”
   (5) starp valsts un privātajiem akcionāriem, kas iesaistīti vadības procesā, un visi procesi ir jāvada “līdzdalības un pārvaldes institūcijai”. Šādai institūcijai sevī ir jāapvieno kopējos mērķus un intereses, un tai ir jāierosina īpašas darbības, kas ir nepieciešamas attiecīgajai teritorijai un tās dabas resursiem (piemēram, informēšana par tās produktiem, informācijas un komunikāciju tehnoloģiju izmantošana, izglītības vides jautājumos popularizēšana, lauku vides saglabāšana). Tātad, institūcija, kas ievieš vispārējos nosacījumus, pārrauga to piemērošanu un atbalsta pasākumus piepilsētu teritoriju uzplaukumam un atbalstam.

| 2.4.7 | Tas ir jautājums par sekošanu Zalcburgas konferencē piedāvātajai pieejai (attiecībā arī uz piepilsētu lauksaimniecību), kurā tika uzsvērts, ka “Nākotnes politikai jāvirza ES atbalsts lauku teritorijām, izmantojot vietējās partnerības, kas darbojas virzienā no apakšas uz augšu” [un] “Partnerības programmām ir jāpiešķir lielāka atbildība, lai definētu un izstrādātu visaptverošas stratēģijas, kas pamatojas uz skaidri izteiktiem mērķiem un rezultātiem” (Zalcburgas konferences secinājumu sestais un septītais princips). |
| --- | --- |

2.4.7

Tas ir jautājums par sekošanu Zalcburgas konferencē piedāvātajai pieejai (attiecībā arī uz piepilsētu lauksaimniecību), kurā tika uzsvērts, ka “Nākotnes politikai jāvirza ES atbalsts lauku teritorijām, izmantojot vietējās partnerības, kas darbojas virzienā no apakšas uz augšu” [un] “Partnerības programmām ir jāpiešķir lielāka atbildība, lai definētu un izstrādātu visaptverošas stratēģijas, kas pamatojas uz skaidri izteiktiem mērķiem un rezultātiem” (Zalcburgas konferences secinājumu sestais un septītais princips).

| 2.4.8 | Līdztekus “ilgtspējīgas lauksaimniecības vadības līgumiem” ir jāapspriež arī kopējie pašvaldību vadības projekti, kas, pateicoties īpašajām lauksaimniecības teritoriju (lauku-pilsētu teritorijas) iezīmēm, būtu jāsauc par “lauku-pilsētu” projektiem starp administrācijām un pārvaldes institūcijām, kas aizsargā un apgūst lauksaimniecības teritorijas, un gūst ienākumu,, pilsētai un laukiem strādājot kopā. Vajadzētu nodrošināt, ka daļa no ienākuma, kas ir radies no nelauksaimnieciskiem lauksaimniecības teritorijās gūtiem ieguvumiem, atgriežas zemkopības kopienā. |
| --- | --- |

2.4.8

Līdztekus “ilgtspējīgas lauksaimniecības vadības līgumiem” ir jāapspriež arī kopējie pašvaldību vadības projekti, kas, pateicoties īpašajām lauksaimniecības teritoriju (lauku-pilsētu teritorijas) iezīmēm, būtu jāsauc par “lauku-pilsētu” projektiem starp administrācijām un pārvaldes institūcijām, kas aizsargā un apgūst lauksaimniecības teritorijas, un gūst ienākumu,, pilsētai un laukiem strādājot kopā. Vajadzētu nodrošināt, ka daļa no ienākuma, kas ir radies no nelauksaimnieciskiem lauksaimniecības teritorijās gūtiem ieguvumiem, atgriežas zemkopības kopienā.

| 2.4.9 | Šādi “lauku-pilsētu projekti” ir jāatbalsta piepilsētu lauksaimniecības teritoriju līdzdalības un pārvaldes institūcijām, un tiem jābalstās uz sektorus aptverošiem (multi-sectoral) kritērijiem, ieskaitot produktus, kas atbilst patērētāju prasībām, vides elementus, kas ierobežo ražošanas ietekmi uz vidi un rada, un uztur apkārtējo ainavu, kā arī sociālie elementi, kas atbilst pilsētu vajadzībām, piemēram, lauksaimniecības teritoriju izmantošana atpūtai svaigā gaisā un izglītības vajadzībām. |
| --- | --- |

2.4.9

Šādi “lauku-pilsētu projekti” ir jāatbalsta piepilsētu lauksaimniecības teritoriju līdzdalības un pārvaldes institūcijām, un tiem jābalstās uz sektorus aptverošiem (multi-sectoral) kritērijiem, ieskaitot produktus, kas atbilst patērētāju prasībām, vides elementus, kas ierobežo ražošanas ietekmi uz vidi un rada, un uztur apkārtējo ainavu, kā arī sociālie elementi, kas atbilst pilsētu vajadzībām, piemēram, lauksaimniecības teritoriju izmantošana atpūtai svaigā gaisā un izglītības vajadzībām.

| 2.4.10 | Pirms tam, kad piepilsētu lauksaimniecības teritoriju pārvaldes institūcijas sagatavo lauku-pilsētu projektus un līgumus lauksaimniecības vadībai, šo teritoriju pārvaldē iesaistītajām pusēm (t.i., varas iestādes, sevišķi vietējās varas iestādes, un zemkopības sektors) vispirms ir jāsagatavo un jāapstiprina institucionāla vienošanās par vienota pārvaldes stila nepieciešamību. |
| --- | --- |

2.4.10

Pirms tam, kad piepilsētu lauksaimniecības teritoriju pārvaldes institūcijas sagatavo lauku-pilsētu projektus un līgumus lauksaimniecības vadībai, šo teritoriju pārvaldē iesaistītajām pusēm (t.i., varas iestādes, sevišķi vietējās varas iestādes, un zemkopības sektors) vispirms ir jāsagatavo un jāapstiprina institucionāla vienošanās par vienota pārvaldes stila nepieciešamību.

| 2.4.11 | Šīs vietējo un pāri tām stāvošo vietējo varas iestāžu un lauksaimnieku institucionālā vienošanās pamatā varētu būt “Piepilsētu lauksaimniecības hartā” izteiktie vispārējie principi. |
| --- | --- |

2.4.11

Šīs vietējo un pāri tām stāvošo vietējo varas iestāžu un lauksaimnieku institucionālā vienošanās pamatā varētu būt “Piepilsētu lauksaimniecības hartā” izteiktie vispārējie principi.

| 2.4.12 | Lai turpmāk nostiprinātu šo hartu un padziļinātu savstarpējo apņemšanos, varētu sagatavot un pieņemt “ilgtspējīgas vadības un attīstības plānu”, kurā būtu izklāstīti principi, stratēģiskās vadlīnijas un īpaši pasākumi vērtību aizsardzībai un dažādu piepilsētu lauksaimniecības teritoriju lomu izstrādāšanai. |
| --- | --- |

2.4.12

Lai turpmāk nostiprinātu šo hartu un padziļinātu savstarpējo apņemšanos, varētu sagatavot un pieņemt “ilgtspējīgas vadības un attīstības plānu”, kurā būtu izklāstīti principi, stratēģiskās vadlīnijas un īpaši pasākumi vērtību aizsardzībai un dažādu piepilsētu lauksaimniecības teritoriju lomu izstrādāšanai.

3.   Secinājumi

| 3.1 | Šādu lauku-pilsētu projektu un savstarpējo vienošanos dokumentu pamatā jābūt kritērijiem, kas ir noteikti pilsētu-lauku vides paktā, kuru pārvalda pārvaldes institūcijas, un tajos jāatspoguļojas pasākumiem, kas virzīti uz to, lai veicinātu visas sabiedrības un lauksaimnieciskās darbības veicošās kopienas dalību tajos. Šajos paktos tiek uzstādīti sekojoši mērķi:






  a) | 1. mērķis: Piepilsētu lauksaimniecības teritorijām jābūt izstrādātiem teritorijas saglabāšanas un attīstības projektiem. Šo projektu pamatā ir jābūt reģionāliem, pilsētu un zemes izmantošanas plāniem, kā arī īpašām likumdošanas normām, lai varētu kontrolēt lauksaimniecības zemes tirgu. |
| --- | --- | --- |

3.1

Šādu lauku-pilsētu projektu un savstarpējo vienošanos dokumentu pamatā jābūt kritērijiem, kas ir noteikti pilsētu-lauku vides paktā, kuru pārvalda pārvaldes institūcijas, un tajos jāatspoguļojas pasākumiem, kas virzīti uz to, lai veicinātu visas sabiedrības un lauksaimnieciskās darbības veicošās kopienas dalību tajos. Šajos paktos tiek uzstādīti sekojoši mērķi:

a)

1. mērķis: Piepilsētu lauksaimniecības teritorijām jābūt izstrādātiem teritorijas saglabāšanas un attīstības projektiem. Šo projektu pamatā ir jābūt reģionāliem, pilsētu un zemes izmantošanas plāniem, kā arī īpašām likumdošanas normām, lai varētu kontrolēt lauksaimniecības zemes tirgu.

| b) | 2. mērķis: Piepilsētu teritoriju zeme ir lauksaimnieciski jāapstrādā ar tādu līdzekļu vai instrumentu palīdzību, kas garantē tās nepārtrauktu izmantošanu, pēc iespējas samazinot pilsētu spiedienu un zemes izmantošanu ne-lauksaimnieciskām vajadzībām, kā arī veicina pieeju lauksaimniecības zemei. |
| --- | --- |

b)

2. mērķis: Piepilsētu teritoriju zeme ir lauksaimnieciski jāapstrādā ar tādu līdzekļu vai instrumentu palīdzību, kas garantē tās nepārtrauktu izmantošanu, pēc iespējas samazinot pilsētu spiedienu un zemes izmantošanu ne-lauksaimnieciskām vajadzībām, kā arī veicina pieeju lauksaimniecības zemei.

| c) | 3. mērķis: Kopēja vadības forma, kuras pamatā ir pārvaldes institūcija, kas veicina un mobilizē piepilsētu lauksaimniecības teritorijas un ceļ to vērtības apzināšanos. Tai ir arī jānodrošina dinamiska un nepārtraukta attīstība ar nolūku apsaimniekot zemi, par pamatu ņemot lauku-pilsētu projektus un kontraktuālas attiecības starp sabiedrību, varas iestādēm un lauksaimniekiem ilgtspējīgu lauksaimniecības vadības līgumu formā. |
| --- | --- |

c)

3. mērķis: Kopēja vadības forma, kuras pamatā ir pārvaldes institūcija, kas veicina un mobilizē piepilsētu lauksaimniecības teritorijas un ceļ to vērtības apzināšanos. Tai ir arī jānodrošina dinamiska un nepārtraukta attīstība ar nolūku apsaimniekot zemi, par pamatu ņemot lauku-pilsētu projektus un kontraktuālas attiecības starp sabiedrību, varas iestādēm un lauksaimniekiem ilgtspējīgu lauksaimniecības vadības līgumu formā.

| 3.2 | Lai šos mērķus sasniegtu, ir jānodrošina sekojošais:






  a) | Paņēmieni, kas iedrošinātu sievietes un jauniešus aktīvi iesaistīties teritoriālajos projektos un lauksaimniecības vadības līgumos, lai aizsargātu šo teritoriju pastāvošo un nākotnes statusu. |
| --- | --- | --- |

3.2

Lai šos mērķus sasniegtu, ir jānodrošina sekojošais:

a)

Paņēmieni, kas iedrošinātu sievietes un jauniešus aktīvi iesaistīties teritoriālajos projektos un lauksaimniecības vadības līgumos, lai aizsargātu šo teritoriju pastāvošo un nākotnes statusu.

| b) | Sabiedrības izpratne par to, ka lauksaimniecība var garantēt pārtikas drošību, jo tā izmanto apkārtējai videi draudzīgu un sociāli atbildīgas lauksaimniecības metodes. |
| --- | --- |

b)

Sabiedrības izpratne par to, ka lauksaimniecība var garantēt pārtikas drošību, jo tā izmanto apkārtējai videi draudzīgu un sociāli atbildīgas lauksaimniecības metodes.

| c) | Ūdens nozīmes atzīšana piepilsētu lauksaimniecības teritoriju nostiprināšanā. Īpašas likumdošanas normas ir nepieciešamas, nevis lai ierobežotu ūdens izmantošanu lauksaimniecības vajadzībām, bet drīzāk lai ieviestu jaunu “ūdens kultūru”, kuras pamatā ir virszemes ūdeņu un gruntsūdeņu lietošanas ierobežošana, un atkārtota notekūdeņu, kas attīrīti speciālās ūdens apstrādes rūpnīcās, lietošana lauksaimniecības vajadzībām. |
| --- | --- |

c)

Ūdens nozīmes atzīšana piepilsētu lauksaimniecības teritoriju nostiprināšanā. Īpašas likumdošanas normas ir nepieciešamas, nevis lai ierobežotu ūdens izmantošanu lauksaimniecības vajadzībām, bet drīzāk lai ieviestu jaunu “ūdens kultūru”, kuras pamatā ir virszemes ūdeņu un gruntsūdeņu lietošanas ierobežošana, un atkārtota notekūdeņu, kas attīrīti speciālās ūdens apstrādes rūpnīcās, lietošana lauksaimniecības vajadzībām.

| d) | Piepilsētu lauksaimniecības teritoriju atbalstīšana, panākot, ka sabiedrība atzīst, ka tajās jāsastopas ar īpašiem apgrūtinājumiem. |
| --- | --- |

d)

Piepilsētu lauksaimniecības teritoriju atbalstīšana, panākot, ka sabiedrība atzīst, ka tajās jāsastopas ar īpašiem apgrūtinājumiem.

| e) | Instrumentu un darbību, kas vērstas uz lauksaimniecības ienākuma palielināšanu, infrastruktūras efektivitātes paaugstināšanu un lauksaimniecībai sniedzamo pakalpojumu līmeņa celšanu, izstrādāšana. |
| --- | --- |

e)

Instrumentu un darbību, kas vērstas uz lauksaimniecības ienākuma palielināšanu, infrastruktūras efektivitātes paaugstināšanu un lauksaimniecībai sniedzamo pakalpojumu līmeņa celšanu, izstrādāšana.

| f) | Ražošanas un mārketinga sistēmu, kas apmierina tirgus prasības, atbalstīšana, īpašu uzmanību pievēršot pārtikas dažādības veicināšanai, sekmējot ilgtspējīgu lauksaimniecisko ražošanu, kas respektē apkārtējo vidi, kultūras identitāti un faunu. |
| --- | --- |

f)

Ražošanas un mārketinga sistēmu, kas apmierina tirgus prasības, atbalstīšana, īpašu uzmanību pievēršot pārtikas dažādības veicināšanai, sekmējot ilgtspējīgu lauksaimniecisko ražošanu, kas respektē apkārtējo vidi, kultūras identitāti un faunu.

| g) | Racionāla resursu izmantošana (sevišķi zeme, ūdens un ainava) un to aizsardzība. |
| --- | --- |

g)

Racionāla resursu izmantošana (sevišķi zeme, ūdens un ainava) un to aizsardzība.

| 3.3 | Ņemot vērā nedrošo situāciju, kādā atrodas piepilsētu lauksaimniecības teritorijas un Eiropas piepilsētu lauksaimniecība kopumā, EESK ir pārliecināta, ka ir nepieciešams izveidot Eiropas piepilsētu teritoriju novērošanas punktu, kam ne tikai būtu Eiropas perspektīva attiecībā uz piepilsētu lauksaimniecības teritorijām un tajās praktizētajām lauksaimnieciskajām darbībām, bet kas arī darbotos kā uzziņu centrs informācijas iegūšanai par piepilsētu lauksaimniecības teritoriju situāciju Eiropā, šīs informācijas uzraudzībai un analīzei, un kā vieta, kur var satikties vietējās un reģionālās varas iestādes un dažādas Eiropas institūcijas, lai apspriestos par šiem jautājumiem. |
| --- | --- |

3.3

Ņemot vērā nedrošo situāciju, kādā atrodas piepilsētu lauksaimniecības teritorijas un Eiropas piepilsētu lauksaimniecība kopumā, EESK ir pārliecināta, ka ir nepieciešams izveidot Eiropas piepilsētu teritoriju novērošanas punktu, kam ne tikai būtu Eiropas perspektīva attiecībā uz piepilsētu lauksaimniecības teritorijām un tajās praktizētajām lauksaimnieciskajām darbībām, bet kas arī darbotos kā uzziņu centrs informācijas iegūšanai par piepilsētu lauksaimniecības teritoriju situāciju Eiropā, šīs informācijas uzraudzībai un analīzei, un kā vieta, kur var satikties vietējās un reģionālās varas iestādes un dažādas Eiropas institūcijas, lai apspriestos par šiem jautājumiem.

Brisele, 2004. gada 16. septembris

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

(1)  Burtiski, “Dzīvotspējīga lauku vide ir nozīmīga lauksaimniecībai, tāpat kā lauksaimnieciskās darbības ir būtiskas dzīvotspējīgai lauku videi.” – 2.Eiropas Konferences par lauku attīstību secinājumi, Zalcburga, 2003. gada. 12.-14.novembris - MEMO/03/236.

1

dzīvotspējīgai lauku videi.

(2)  Skat. 1. atsauci.

2

(3)  CESE 961/2004 – NAT/243

3

(4)  CESE 968/2004 – ECO/120

4

(5)  Skat. 1. atsauci.

5

---