# Eiropas Savienības C 25E/2005

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 25E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 48. sējums2005. gada 1. februāris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 25E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

48. sējums2005. gada 1. februāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Padome |
| 2005/C 025E/1 | Padomes Kopējā nostāja (EK) Nr. 1/2005 (2004. gada 19. jūlijs) ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2005 par maksimāli pieļaujamo pesticīdu atlieku līmeni augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos un dzīvnieku barībā un uz tiem, ar ko izdara grozījumus Padomes Direktīvā 91/414/EEK | 1 |
| 2005/C 025E/2 | Padomes Kopējā nostāja (EK) Nr. 2/2005 (2004. gada 24. septembris) ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu.../2005/EK, ar ko izveido daudzgadīgu Kopienas darbības programmu, lai uzlabotu digitālā satura pieejamību, lietošanu un izmantošanu Eiropā | 19 |
| 2005/C 025E/3 | Padomes Kopējā nostāja (EK) Nr. 3/2005 (2004. gada 7. oktobris) ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem | 29 |
| 2005/C 025E/4 | Padomes Kopējā nostāja (EK) Nr. 4/2005 (2004. gada 21. oktobris) ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu .../2005/EK, ar kuru groza Lēmumu 1419/1999/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam Eiropas Kultūras galvaspilsēta no 2005. līdz 2019. gadam | 41 |
| 2005/C 025E/5 | Padomes Kopējā nostāja (EK) Nr. 5/2005 (2004. gada 12. novembris) ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr.../2005 par dabasgāzes pārvades tīklu pieejas nosacījumiem | 44 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Padome

2005/C 025E/1

Padomes Kopējā nostāja (EK) Nr. 1/2005 (2004. gada 19. jūlijs) ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2005 par maksimāli pieļaujamo pesticīdu atlieku līmeni augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos un dzīvnieku barībā un uz tiem, ar ko izdara grozījumus Padomes Direktīvā 91/414/EEK

1

2005/C 025E/2

Padomes Kopējā nostāja (EK) Nr. 2/2005 (2004. gada 24. septembris) ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu.../2005/EK, ar ko izveido daudzgadīgu Kopienas darbības programmu, lai uzlabotu digitālā satura pieejamību, lietošanu un izmantošanu Eiropā

19

2005/C 025E/3

Padomes Kopējā nostāja (EK) Nr. 3/2005 (2004. gada 7. oktobris) ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem

29

2005/C 025E/4

Padomes Kopējā nostāja (EK) Nr. 4/2005 (2004. gada 21. oktobris) ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu .../2005/EK, ar kuru groza Lēmumu 1419/1999/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam Eiropas Kultūras galvaspilsēta no 2005. līdz 2019. gadam

41

2005/C 025E/5

Padomes Kopējā nostāja (EK) Nr. 5/2005 (2004. gada 12. novembris) ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr.../2005 par dabasgāzes pārvades tīklu pieejas nosacījumiem

44

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Padome

| 1.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 25/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 25/1

---

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 1/2005

(2004. gada 19. jūlijs)

ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2005 par maksimāli pieļaujamo pesticīdu atlieku līmeni augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos un dzīvnieku barībā un uz tiem, ar ko izdara grozījumus Padomes Direktīvā 91/414/EEK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/C 25E/01)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu un 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

iepriekš apspriedusies ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Padomes Direktīva 76/895/EEK (1976. gada 23. novembris) par pesticīdu atlieku maksimālo līmeņu noteikšanu augļos un dārzeņos un uz tiem (3), Padomes Direktīva 86/362/EEK (1986. gada 24. jūlijs) par pesticīdu atlieku maksimālo līmeņu noteikšanu graudaugos un uz tiem (4), Padomes Direktīva 86/363/EEK (1986. gada 24. jūlijs) par pesticīdu atlieku maksimālo līmeņu noteikšanu dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos un uz tiem (5) un Padomes Direktīva 90/642/EEK (1990. gada 27. novembris) par pesticīdu atlieku maksimālo līmeņu noteikšanu augu izcelsmes produktos un uz tiem, ieskaitot augļus un dārzeņus (6), ir vairākas reizes būtiski grozītas. Skaidrības un vienkāršības labad šīs direktīvas būtu jāatceļ un jāaizstāj ar vienotu aktu. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Direktīva 76/895/EEK (1976. gada 23. novembris) par pesticīdu atlieku maksimālo līmeņu noteikšanu augļos un dārzeņos un uz tiem (3), Padomes Direktīva 86/362/EEK (1986. gada 24. jūlijs) par pesticīdu atlieku maksimālo līmeņu noteikšanu graudaugos un uz tiem (4), Padomes Direktīva 86/363/EEK (1986. gada 24. jūlijs) par pesticīdu atlieku maksimālo līmeņu noteikšanu dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos un uz tiem (5) un Padomes Direktīva 90/642/EEK (1990. gada 27. novembris) par pesticīdu atlieku maksimālo līmeņu noteikšanu augu izcelsmes produktos un uz tiem, ieskaitot augļus un dārzeņus (6), ir vairākas reizes būtiski grozītas. Skaidrības un vienkāršības labad šīs direktīvas būtu jāatceļ un jāaizstāj ar vienotu aktu.

| (2) | Atšķirības valstu noteiktajos pesticīdu atlieku maksimālajos līmeņos var radīt šķēršļus - gan starp dalībvalstīm, gan starp Kopienu un trešām valstīm - to produktu tirdzniecībā, kuri ietverti Līguma I pielikumā, un to produktu tirdzniecībā, kas iegūti no minētajiem produktiem. Tādēļ preču brīvas aprites, dalībvalstu savstarpējās konkurences vienlīdzīgu apstākļu, kā arī patērētāju aizsardzības labad ir piemēroti Kopienas līmenī noteikt maksimālos atlieku līmeņus (turpmāk “MAL”) augu un dzīvnieku izcelsmes produktos. |
| --- | --- |

(2)

Atšķirības valstu noteiktajos pesticīdu atlieku maksimālajos līmeņos var radīt šķēršļus - gan starp dalībvalstīm, gan starp Kopienu un trešām valstīm - to produktu tirdzniecībā, kuri ietverti Līguma I pielikumā, un to produktu tirdzniecībā, kas iegūti no minētajiem produktiem. Tādēļ preču brīvas aprites, dalībvalstu savstarpējās konkurences vienlīdzīgu apstākļu, kā arī patērētāju aizsardzības labad ir piemēroti Kopienas līmenī noteikt maksimālos atlieku līmeņus (turpmāk “MAL”) augu un dzīvnieku izcelsmes produktos.

| (3) | Regulu, ar ko nosaka MAL, nav nepieciešams transponēt dalībvalstu tiesību aktos. Tādēļ tā ir vispiemērotākais juridiskais instruments, ar ko noteikt pesticīdu MAL augu un dzīvnieku izcelsmes produktos, jo regulas prasības būtu jāpiemēro vienlaikus un vienādi visā Kopienā, tādējādi ļaujot efektīvāk izmantot valstu resursus. |
| --- | --- |

(3)

Regulu, ar ko nosaka MAL, nav nepieciešams transponēt dalībvalstu tiesību aktos. Tādēļ tā ir vispiemērotākais juridiskais instruments, ar ko noteikt pesticīdu MAL augu un dzīvnieku izcelsmes produktos, jo regulas prasības būtu jāpiemēro vienlaikus un vienādi visā Kopienā, tādējādi ļaujot efektīvāk izmantot valstu resursus.

| (4) | Augu un dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanai un patēriņam ir ļoti liela nozīme Kopienā. Augu produktu ražas pastāvīgi ietekmē kaitīgi organismi. Ir būtiski aizsargāt augus un augu produktus pret šiem organismiem, lai ne tikai novērstu ražas samazinājumu vai tās bojājumus, bet arī nodrošinātu novākto produktu kvalitāti, palielinātu lauksaimniecības produktivitāti un aizsargātu dabisko vidi, samazinot lauksaimnieciskajai ražošanai nepieciešamo platību. |
| --- | --- |

(4)

Augu un dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanai un patēriņam ir ļoti liela nozīme Kopienā. Augu produktu ražas pastāvīgi ietekmē kaitīgi organismi. Ir būtiski aizsargāt augus un augu produktus pret šiem organismiem, lai ne tikai novērstu ražas samazinājumu vai tās bojājumus, bet arī nodrošinātu novākto produktu kvalitāti, palielinātu lauksaimniecības produktivitāti un aizsargātu dabisko vidi, samazinot lauksaimnieciskajai ražošanai nepieciešamo platību.

| (5) | Viena no svarīgākajām metodēm augu un augu izcelsmes produktu aizsardzībā pret kaitīgu organismu ietekmi ir aktīvu vielu izmantošana augu aizsardzības līdzekļos. Tomēr to izmantošanas iespējamās sekas var būt atliekas apstrādātajos produktos, dzīvniekos, kas baroti ar šiem produktiem, kā arī medū, kuru saražojušas bites, ko ietekmējušas minētās vielas. Ir jānodrošina, ka šādu atlieku līmenis nav tāds, kas rada nepieļaujamu risku attiecībā uz cilvēkiem un, attiecīgos gadījumos, dzīvniekiem. |
| --- | --- |

(5)

Viena no svarīgākajām metodēm augu un augu izcelsmes produktu aizsardzībā pret kaitīgu organismu ietekmi ir aktīvu vielu izmantošana augu aizsardzības līdzekļos. Tomēr to izmantošanas iespējamās sekas var būt atliekas apstrādātajos produktos, dzīvniekos, kas baroti ar šiem produktiem, kā arī medū, kuru saražojušas bites, ko ietekmējušas minētās vielas. Ir jānodrošina, ka šādu atlieku līmenis nav tāds, kas rada nepieļaujamu risku attiecībā uz cilvēkiem un, attiecīgos gadījumos, dzīvniekiem.

| (6) | Padomes Direktīva 91/414/EEK (1991. gada 15. jūlijs) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (7) nosaka, ka dalībvalstīm, izsniedzot atļaujas, ir jāprasa augu aizsardzības līdzekļu pareiza lietošana. Pareiza lietošana ietver to, ka tiek piemēroti labas augu aizsardzības prakses principi un integrētās kontroles principi. Ja MAL, ko rada tāda pesticīda atļauta lietošana, uz kuru attiecas Direktīva 91/414/EEK, rada risku patērētājam, šāda lietošana ir jāpārskata, lai samazinātu pesticīdu atlieku līmeni. Kopienai būtu jāveicina tādu metožu vai līdzekļu izmantošana, kuri veicina riska samazināšanu, kā arī izmantoto pesticīdu daudzuma samazināšanu līdz līmenim, kas vienlaikus nodrošinātu kaitīgo organismu efektīvu apkarošanu. |
| --- | --- |

(6)

Padomes Direktīva 91/414/EEK (1991. gada 15. jūlijs) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (7) nosaka, ka dalībvalstīm, izsniedzot atļaujas, ir jāprasa augu aizsardzības līdzekļu pareiza lietošana. Pareiza lietošana ietver to, ka tiek piemēroti labas augu aizsardzības prakses principi un integrētās kontroles principi. Ja MAL, ko rada tāda pesticīda atļauta lietošana, uz kuru attiecas Direktīva 91/414/EEK, rada risku patērētājam, šāda lietošana ir jāpārskata, lai samazinātu pesticīdu atlieku līmeni. Kopienai būtu jāveicina tādu metožu vai līdzekļu izmantošana, kuri veicina riska samazināšanu, kā arī izmantoto pesticīdu daudzuma samazināšanu līdz līmenim, kas vienlaikus nodrošinātu kaitīgo organismu efektīvu apkarošanu.

| (7) | Vairākas aktīvās vielas ir aizliegtas ar Padomes Direktīvu 79/117/EEK (1978. gada 21. decembris), ar ko aizliedz laist tirgū un izmantot augu aizsardzības līdzekļus, kuru sastāvā ir konkrētas aktīvas vielas (8). Tajā pašā laikā vairākas citas aktīvās vielas pašreiz nav atļautas saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK. Tādas aktīvo vielu atliekas augu un dzīvnieku izcelsmes produktos, ko radījusi neatļauta lietošana, vides piesārņojums vai lietošana trešās valstīs, būtu rūpīgi jākontrolē un jāuzrauga. |
| --- | --- |

(7)

Vairākas aktīvās vielas ir aizliegtas ar Padomes Direktīvu 79/117/EEK (1978. gada 21. decembris), ar ko aizliedz laist tirgū un izmantot augu aizsardzības līdzekļus, kuru sastāvā ir konkrētas aktīvas vielas (8). Tajā pašā laikā vairākas citas aktīvās vielas pašreiz nav atļautas saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK. Tādas aktīvo vielu atliekas augu un dzīvnieku izcelsmes produktos, ko radījusi neatļauta lietošana, vides piesārņojums vai lietošana trešās valstīs, būtu rūpīgi jākontrolē un jāuzrauga.

| (8) | Pamatnoteikumi attiecībā uz tiesību aktiem par pārtikas un barības apriti ir paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (9). |
| --- | --- |

(8)

Pamatnoteikumi attiecībā uz tiesību aktiem par pārtikas un barības apriti ir paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (9).

| (9) | Papildus minētajiem pamatnoteikumiem ir nepieciešami konkrētāki noteikumi, lai nodrošinātu, ka efektīvi darbojas iekšējais tirgus un tirdzniecība ar trešām valstīm attiecībā uz svaigiem, apstrādātiem un/vai jauktiem augu un dzīvnieku izcelsmes produktiem, kuri paredzēti pārtikai vai dzīvnieku barībai un kuros var būt pesticīdu atliekas, vienlaikus nodrošinot pamatu cilvēku un dzīvnieku veselības un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzībai. Šādos noteikumos būtu jāparedz MAL katram pesticīdam pārtikas un barības produktiem, kā arī to datu kvalitāte, kas ir pamatā šiem MAL. |
| --- | --- |

(9)

Papildus minētajiem pamatnoteikumiem ir nepieciešami konkrētāki noteikumi, lai nodrošinātu, ka efektīvi darbojas iekšējais tirgus un tirdzniecība ar trešām valstīm attiecībā uz svaigiem, apstrādātiem un/vai jauktiem augu un dzīvnieku izcelsmes produktiem, kuri paredzēti pārtikai vai dzīvnieku barībai un kuros var būt pesticīdu atliekas, vienlaikus nodrošinot pamatu cilvēku un dzīvnieku veselības un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzībai. Šādos noteikumos būtu jāparedz MAL katram pesticīdam pārtikas un barības produktiem, kā arī to datu kvalitāte, kas ir pamatā šiem MAL.

| (10) | Neskarot faktu, ka Regulā (EK) Nr. 178/2002 paredzētos vispārējo pārtikas aprites tiesību aktu principus piemēro vienīgi attiecībā uz produktīvo dzīvnieku barību, un ņemot vērā grūtības nošķirt tos produktus, kas paredzēti tādu dzīvnieku barībai, kuri nav produktīvie dzīvnieki, kā arī lai veicinātu šīs regulas noteikumu kontroli un izpildi, ir lietderīgi tos piemērot arī attiecībā uz barību, kas nav paredzēta produktīvajiem dzīvniekiem. Tomēr šai regulai nevajadzētu būt par šķērsli tādu testu veikšanai, kas nepieciešami pesticīdu novērtēšanai. |
| --- | --- |

(10)

Neskarot faktu, ka Regulā (EK) Nr. 178/2002 paredzētos vispārējo pārtikas aprites tiesību aktu principus piemēro vienīgi attiecībā uz produktīvo dzīvnieku barību, un ņemot vērā grūtības nošķirt tos produktus, kas paredzēti tādu dzīvnieku barībai, kuri nav produktīvie dzīvnieki, kā arī lai veicinātu šīs regulas noteikumu kontroli un izpildi, ir lietderīgi tos piemērot arī attiecībā uz barību, kas nav paredzēta produktīvajiem dzīvniekiem. Tomēr šai regulai nevajadzētu būt par šķērsli tādu testu veikšanai, kas nepieciešami pesticīdu novērtēšanai.

| (11) | Direktīvā 91/414/EEK ir paredzēti pamatnoteikumi attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu un laišanu tirgū. Jo īpaši šo līdzekļu izmantošanai nevajadzētu kaitēt cilvēkiem vai dzīvniekiem. Pesticīdu atliekas, kas radušās no augu aizsardzības līdzekļu izmantošanas, var būt kaitīgas patērētāju veselībai. Tādēļ ir lietderīgi paredzēt tādus noteikumus par MAL cilvēku patēriņam paredzētajiem produktiem, kuri būtu saistīti ar augu aizsardzības līdzekļu izmantošanas atļaujām, kā tas noteikts atbilstīgi Direktīvai 91/414/EEK. Tāpat minētā direktīva būtu jāpielāgo, lai ņemtu vērā šajā regulā paredzēto Kopienas procedūru MAL noteikšanai. Saskaņā ar minēto direktīvu dalībvalsts var tikt izraudzīta par aktīvo vielu novērtēšanas ziņotāju. Ir lietderīgi attiecīgās dalībvalsts pieredzi izmantot saistībā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(11)

Direktīvā 91/414/EEK ir paredzēti pamatnoteikumi attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu un laišanu tirgū. Jo īpaši šo līdzekļu izmantošanai nevajadzētu kaitēt cilvēkiem vai dzīvniekiem. Pesticīdu atliekas, kas radušās no augu aizsardzības līdzekļu izmantošanas, var būt kaitīgas patērētāju veselībai. Tādēļ ir lietderīgi paredzēt tādus noteikumus par MAL cilvēku patēriņam paredzētajiem produktiem, kuri būtu saistīti ar augu aizsardzības līdzekļu izmantošanas atļaujām, kā tas noteikts atbilstīgi Direktīvai 91/414/EEK. Tāpat minētā direktīva būtu jāpielāgo, lai ņemtu vērā šajā regulā paredzēto Kopienas procedūru MAL noteikšanai. Saskaņā ar minēto direktīvu dalībvalsts var tikt izraudzīta par aktīvo vielu novērtēšanas ziņotāju. Ir lietderīgi attiecīgās dalībvalsts pieredzi izmantot saistībā ar šo regulu.

| (12) | Ir lietderīgi ieviest īpašus noteikumus par pesticīdu atlieku kontroli, lai papildinātu Kopienas vispārējos noteikumus par pārtikas un barības kontroli. |
| --- | --- |

(12)

Ir lietderīgi ieviest īpašus noteikumus par pesticīdu atlieku kontroli, lai papildinātu Kopienas vispārējos noteikumus par pārtikas un barības kontroli.

| (13) | īpaši noteikumi par dzīvnieku barību, tostarp tirdzniecību, barības uzglabāšanu un dzīvnieku ēdināšanu, ir paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/32/EK (2002. gada 7. maijs) par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā (10). Attiecībā uz dažiem produktiem ir grūti noteikt, vai tos pārstrādās pārtikā vai dzīvnieku barībā. Tādēļ pesticīdu atliekām šādos produktos jābūt nekaitīgām gan cilvēkiem, gan, attiecīgos gadījumos, dzīvniekiem. Tādējādi šajā regulā paredzētos noteikumus ir lietderīgi attiecināt arī uz šiem produktiem papildus īpašajiem noteikumiem par dzīvnieku uzturu. |
| --- | --- |

(13)

īpaši noteikumi par dzīvnieku barību, tostarp tirdzniecību, barības uzglabāšanu un dzīvnieku ēdināšanu, ir paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/32/EK (2002. gada 7. maijs) par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā (10). Attiecībā uz dažiem produktiem ir grūti noteikt, vai tos pārstrādās pārtikā vai dzīvnieku barībā. Tādēļ pesticīdu atliekām šādos produktos jābūt nekaitīgām gan cilvēkiem, gan, attiecīgos gadījumos, dzīvniekiem. Tādējādi šajā regulā paredzētos noteikumus ir lietderīgi attiecināt arī uz šiem produktiem papildus īpašajiem noteikumiem par dzīvnieku uzturu.

| (14) | Kopienas līmenī ir jādefinē konkrēti termini, ko izmanto, lai noteiktu un kontrolētu MAL augu un dzīvnieku izcelsmes produktiem. |
| --- | --- |

(14)

Kopienas līmenī ir jādefinē konkrēti termini, ko izmanto, lai noteiktu un kontrolētu MAL augu un dzīvnieku izcelsmes produktiem.

| (15) | Direktīva 76/895/EEK paredz, ka dalībvalstis var atļaut augstākus MAL nekā tie, kas pašlaik ir atļauti Kopienas līmenī. Šāda iespēja būtu jālikvidē, jo, ņemot vērā iekšējo tirgu, tā varētu radīt šķēršļus Kopienas iekšējā tirdzniecībā. |
| --- | --- |

(15)

Direktīva 76/895/EEK paredz, ka dalībvalstis var atļaut augstākus MAL nekā tie, kas pašlaik ir atļauti Kopienas līmenī. Šāda iespēja būtu jālikvidē, jo, ņemot vērā iekšējo tirgu, tā varētu radīt šķēršļus Kopienas iekšējā tirdzniecībā.

| (16) | Pesticīdu MAL noteikšanai ir vajadzīga ilgstoša tehniska izpēte, un tā ietver patērētājus apdraudošā potenciālā riska novērtēšanu. Tādēļ MAL nevar uzreiz noteikt to pesticīdu atliekām, uz kuriem pašlaik attiecas Direktīva 76/895/EEK vai kuriem Kopienas MAL vēl nav noteikts. |
| --- | --- |

(16)

Pesticīdu MAL noteikšanai ir vajadzīga ilgstoša tehniska izpēte, un tā ietver patērētājus apdraudošā potenciālā riska novērtēšanu. Tādēļ MAL nevar uzreiz noteikt to pesticīdu atliekām, uz kuriem pašlaik attiecas Direktīva 76/895/EEK vai kuriem Kopienas MAL vēl nav noteikts.

| (17) | Ir lietderīgi minimālās prasības attiecībā uz informāciju, kas nepieciešama pesticīdu MAL noteikšanai, noteikt Kopienas līmenī. |
| --- | --- |

(17)

Ir lietderīgi minimālās prasības attiecībā uz informāciju, kas nepieciešama pesticīdu MAL noteikšanai, noteikt Kopienas līmenī.

| (18) | Izņēmuma gadījumos, un jo īpaši attiecībā uz neatļautiem pesticīdiem, kuru klātbūtne ir iespējama apkārtējā vidē, ir lietderīgi atļaut MAL noteikšanā izmantot uzraudzības procesā iegūto informāciju. |
| --- | --- |

(18)

Izņēmuma gadījumos, un jo īpaši attiecībā uz neatļautiem pesticīdiem, kuru klātbūtne ir iespējama apkārtējā vidē, ir lietderīgi atļaut MAL noteikšanā izmantot uzraudzības procesā iegūto informāciju.

| (19) | Pesticīdu MAL ir nepārtraukti jāuzrauga un jāmaina, ņemot vērā jaunu informāciju un datus. Ja augu aizsardzības līdzekļu atļauta izmantošana nerada nosakāmus pesticīdu atlieku līmeņus, tad MAL jānosaka analītiskās noteikšanas zemākajā līmenī. Ja pesticīdu izmantošana nav atļauta Kopienas līmenī, MAL ir jānosaka atbilstīgi zemi, lai aizsargātu patērētājus no neatļautas vai pārmērīgas pesticīdu devas uzņemšanas. Lai atvieglotu pesticīdu atlieku kontroli, ir jānosaka sākotnējā vērtība pesticīdu atliekām, kuras ir produktos vai produktu grupās, uz ko attiecas I pielikums un kam II un III pielikumā nav noteikti MAL, ja vien attiecīgā aktīvā viela nav uzskaitīta IV pielikumā. Ir lietderīgi noteikt sākotnējo vērtību 0,01 mg/kg apjomā un paredzēt iespēju, ka šo vērtību var noteikt citā līmenī aktīvajām vielām, kas minētas V pielikumā, ņemot vērā pieejamās parastās analīzes metodes un/vai patērētāju aizsardzību. |
| --- | --- |

(19)

Pesticīdu MAL ir nepārtraukti jāuzrauga un jāmaina, ņemot vērā jaunu informāciju un datus. Ja augu aizsardzības līdzekļu atļauta izmantošana nerada nosakāmus pesticīdu atlieku līmeņus, tad MAL jānosaka analītiskās noteikšanas zemākajā līmenī. Ja pesticīdu izmantošana nav atļauta Kopienas līmenī, MAL ir jānosaka atbilstīgi zemi, lai aizsargātu patērētājus no neatļautas vai pārmērīgas pesticīdu devas uzņemšanas. Lai atvieglotu pesticīdu atlieku kontroli, ir jānosaka sākotnējā vērtība pesticīdu atliekām, kuras ir produktos vai produktu grupās, uz ko attiecas I pielikums un kam II un III pielikumā nav noteikti MAL, ja vien attiecīgā aktīvā viela nav uzskaitīta IV pielikumā. Ir lietderīgi noteikt sākotnējo vērtību 0,01 mg/kg apjomā un paredzēt iespēju, ka šo vērtību var noteikt citā līmenī aktīvajām vielām, kas minētas V pielikumā, ņemot vērā pieejamās parastās analīzes metodes un/vai patērētāju aizsardzību.

| (20) | ārpus Kopienas ražotai pārtikai un barībai var likumīgi piemērot atšķirīgu lauksaimniecības praksi attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu, kas dažkārt var būt par iemeslu tādiem pesticīdu atlieku līmeņiem, kas ir atšķirīgi no Kopienā likumīgi izmantoto līdzekļu radītajiem līmeņiem. Tādēļ ir lietderīgi importētajiem produktiem noteikt MAL, ņemot vērā šādus izmantošanas veidus un to radītās atliekas, ar nosacījumu, ka šo produktu nekaitīgumu var pierādīt, piemērojot tādus pašus kritērijus kā vietējiem produktiem. |
| --- | --- |

(20)

ārpus Kopienas ražotai pārtikai un barībai var likumīgi piemērot atšķirīgu lauksaimniecības praksi attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu, kas dažkārt var būt par iemeslu tādiem pesticīdu atlieku līmeņiem, kas ir atšķirīgi no Kopienā likumīgi izmantoto līdzekļu radītajiem līmeņiem. Tādēļ ir lietderīgi importētajiem produktiem noteikt MAL, ņemot vērā šādus izmantošanas veidus un to radītās atliekas, ar nosacījumu, ka šo produktu nekaitīgumu var pierādīt, piemērojot tādus pašus kritērijus kā vietējiem produktiem.

| (21) | Regula (EK) Nr. 178/2002 paredz procedūras ārkārtas pasākumu veikšanai attiecībā uz Kopienas izcelsmes pārtiku un barību vai no trešām valstīm importētu pārtiku un barību. Minētās procedūras ļauj Komisijai paredzēt šādus pasākumus gadījumos, kad pārtika varētu radīt nopietnu risku cilvēka veselībai, dzīvnieku veselībai vai videi un kad šādu risku nevar pietiekami novērst ar pasākumiem, ko veic attiecīgā dalībvalsts vai attiecīgās dalībvalstis. Ir lietderīgi, ka šos pasākumus un to ietekmi uz cilvēkiem un, attiecīgos gadījumos, dzīvniekiem novērtē Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “Iestāde”). |
| --- | --- |

(21)

Regula (EK) Nr. 178/2002 paredz procedūras ārkārtas pasākumu veikšanai attiecībā uz Kopienas izcelsmes pārtiku un barību vai no trešām valstīm importētu pārtiku un barību. Minētās procedūras ļauj Komisijai paredzēt šādus pasākumus gadījumos, kad pārtika varētu radīt nopietnu risku cilvēka veselībai, dzīvnieku veselībai vai videi un kad šādu risku nevar pietiekami novērst ar pasākumiem, ko veic attiecīgā dalībvalsts vai attiecīgās dalībvalstis. Ir lietderīgi, ka šos pasākumus un to ietekmi uz cilvēkiem un, attiecīgos gadījumos, dzīvniekiem novērtē Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “Iestāde”).

| (22) | Patērētāju pakļaušana riskam mūža garumā un, attiecīgos gadījumos, akūta pakļaušana pesticīdu atlieku ietekmei, uzņemot tās ar pārtikas produktiem, ir jānovērtē saskaņā ar Kopienas procedūrām un praksi, ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas publicētās pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(22)

Patērētāju pakļaušana riskam mūža garumā un, attiecīgos gadījumos, akūta pakļaušana pesticīdu atlieku ietekmei, uzņemot tās ar pārtikas produktiem, ir jānovērtē saskaņā ar Kopienas procedūrām un praksi, ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas publicētās pamatnostādnes.

| (23) | Ar Kopienas tirdzniecības partneriem ir jāapspriežas Pasaules Tirdzniecības organizācijā par ierosinātajiem MAL, un pirms MAL noteikšanas ir jāņem vērā viņu apsvērumi. Nosakot Kopienas MAL, jāņem vērā arī MAL, ko starptautiskajā līmenī noteikusi Codex Alimentarius Komisija. |
| --- | --- |

(23)

Ar Kopienas tirdzniecības partneriem ir jāapspriežas Pasaules Tirdzniecības organizācijā par ierosinātajiem MAL, un pirms MAL noteikšanas ir jāņem vērā viņu apsvērumi. Nosakot Kopienas MAL, jāņem vērā arī MAL, ko starptautiskajā līmenī noteikusi Codex Alimentarius Komisija.

| (24) | Iestādei ir jāizvērtē dalībvalstu sagatavotos pieteikumus par MAL un novērtēšanas ziņojumus, lai noteiktu saistīto risku patērētājiem un, attiecīgos gadījumos, dzīvniekiem. |
| --- | --- |

(24)

Iestādei ir jāizvērtē dalībvalstu sagatavotos pieteikumus par MAL un novērtēšanas ziņojumus, lai noteiktu saistīto risku patērētājiem un, attiecīgos gadījumos, dzīvniekiem.

| (25) | Dalībvalstīm būtu jāizstrādā noteikumi par sankcijām, ko piemēro par šīs regulas pārkāpumiem, un jānodrošina šo noteikumu īstenošana. Šīm sankcijām vajadzētu būt efektīvām, samērīgām un preventīvām. |
| --- | --- |

(25)

Dalībvalstīm būtu jāizstrādā noteikumi par sankcijām, ko piemēro par šīs regulas pārkāpumiem, un jānodrošina šo noteikumu īstenošana. Šīm sankcijām vajadzētu būt efektīvām, samērīgām un preventīvām.

| (26) | Kopienas līmenī saskaņotas MAL sistēmas attīstība ir saistīta ar pamatnostādņu, datu bāzu izstrādi un citām darbībām ar attiecīgām izmaksām. Atsevišķos gadījumos Kopienai ir lietderīgi piedalīties šo izmaksu segšanā. |
| --- | --- |

(26)

Kopienas līmenī saskaņotas MAL sistēmas attīstība ir saistīta ar pamatnostādņu, datu bāzu izstrādi un citām darbībām ar attiecīgām izmaksām. Atsevišķos gadījumos Kopienai ir lietderīgi piedalīties šo izmaksu segšanā.

| (27) | Labas administratīvās prakses un tehnisku apsvērumu dēļ ir vēlams saskaņot lēmumu pieņemšanu par aktīvo vielu MAL ar lēmumiem, ko attiecībā uz šīm vielām pieņem saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK. Lēmumi par vairākām vielām, kurām vēl nav noteikti Kopienas MAL, netiks pieņemti saskaņā ar minēto direktīvu pirms šīs regulas stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(27)

Labas administratīvās prakses un tehnisku apsvērumu dēļ ir vēlams saskaņot lēmumu pieņemšanu par aktīvo vielu MAL ar lēmumiem, ko attiecībā uz šīm vielām pieņem saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK. Lēmumi par vairākām vielām, kurām vēl nav noteikti Kopienas MAL, netiks pieņemti saskaņā ar minēto direktīvu pirms šīs regulas stāšanās spēkā.

| (28) | Tādēļ ir jāpieņem atsevišķi noteikumi, ar ko paredz pagaidu, bet obligātus saskaņotus MAL, lai MAL noteiktu pakāpeniski un atbilstīgi tam, kā tiek pieņemti lēmumi par atsevišķām aktīvajām vielām, veicot Direktīvā 91/414/EEK paredzēto novērtēšanu. Šādiem pagaidu saskaņotiem MAL ir jābūt balstītiem jo īpaši uz dalībvalstīs noteiktajiem jau esošajiem valstu MAL, un ir jāņem vērā attiecīgo valstu noteikumi, saskaņā ar kuriem tie bija noteikti, ar nosacījumu, ka MAL nerada nepieņemamu risku patērētājiem. |
| --- | --- |

(28)

Tādēļ ir jāpieņem atsevišķi noteikumi, ar ko paredz pagaidu, bet obligātus saskaņotus MAL, lai MAL noteiktu pakāpeniski un atbilstīgi tam, kā tiek pieņemti lēmumi par atsevišķām aktīvajām vielām, veicot Direktīvā 91/414/EEK paredzēto novērtēšanu. Šādiem pagaidu saskaņotiem MAL ir jābūt balstītiem jo īpaši uz dalībvalstīs noteiktajiem jau esošajiem valstu MAL, un ir jāņem vērā attiecīgo valstu noteikumi, saskaņā ar kuriem tie bija noteikti, ar nosacījumu, ka MAL nerada nepieņemamu risku patērētājiem.

| (29) | Pēc esošo aktīvo vielu iekļaušanas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā dalībvalstīm četros gados no iekļaušanas dienas ir jāpārvērtē katrs augu aizsardzības līdzeklis, kura sastāvā ir šīs aktīvās vielas. Lai nodrošinātu piešķirto atļauju nepārtrauktību, attiecīgie MAL būtu jāsaglabā uz laikposmu līdz četriem gadiem, un pēc pārvērtēšanas pabeigšanas tie būtu jānosaka galīgajā variantā, ja tos var apstiprināt ar dokumentāciju, kas atbilst Direktīvas 91/414/EEK III pielikumam, vai tie būtu jānosaka sākotnējā līmenī, ja tos nevar šādi apstiprināt. |
| --- | --- |

(29)

Pēc esošo aktīvo vielu iekļaušanas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā dalībvalstīm četros gados no iekļaušanas dienas ir jāpārvērtē katrs augu aizsardzības līdzeklis, kura sastāvā ir šīs aktīvās vielas. Lai nodrošinātu piešķirto atļauju nepārtrauktību, attiecīgie MAL būtu jāsaglabā uz laikposmu līdz četriem gadiem, un pēc pārvērtēšanas pabeigšanas tie būtu jānosaka galīgajā variantā, ja tos var apstiprināt ar dokumentāciju, kas atbilst Direktīvas 91/414/EEK III pielikumam, vai tie būtu jānosaka sākotnējā līmenī, ja tos nevar šādi apstiprināt.

| (30) | Ar šo Regulu nosaka MAL pesticīdu atlieku kontrolei pārtikā un barībā. Tādēļ dalībvalstīm ir lietderīgi izveidot nacionālās programmas šo atlieku kontrolei. Nacionālajās kontroles programmās iegūtie rezultāti būtu jāiesniedz Komisijai, Iestādei un pārējām dalībvalstīm, kā arī jāiekļauj Kopienas gada pārskatā. |
| --- | --- |

(30)

Ar šo Regulu nosaka MAL pesticīdu atlieku kontrolei pārtikā un barībā. Tādēļ dalībvalstīm ir lietderīgi izveidot nacionālās programmas šo atlieku kontrolei. Nacionālajās kontroles programmās iegūtie rezultāti būtu jāiesniedz Komisijai, Iestādei un pārējām dalībvalstīm, kā arī jāiekļauj Kopienas gada pārskatā.

| (31) | šīs regulas īstenošanai nepieciešamie pasākumi būtu jāparedz saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (11). |
| --- | --- |

(31)

šīs regulas īstenošanai nepieciešamie pasākumi būtu jāparedz saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (11).

| (32) | Ievērojot proporcionalitātes principu, ir nepieciešams un ir lietderīgi pieņemt noteikumus par MAL augu un dzīvnieku izcelsmes produktiem, lai sasniegtu tirdzniecības veicināšanas pamatmērķus, vienlaikus aizsargājot patērētājus. Šajā regulā ir paredzēti tikai tādi noteikumi, kas vajadzīgi, lai sasniegtu attiecīgos mērķus saskaņā ar Līguma 5. panta trešo daļu, |
| --- | --- |

(32)

Ievērojot proporcionalitātes principu, ir nepieciešams un ir lietderīgi pieņemt noteikumus par MAL augu un dzīvnieku izcelsmes produktiem, lai sasniegtu tirdzniecības veicināšanas pamatmērķus, vienlaikus aizsargājot patērētājus. Šajā regulā ir paredzēti tikai tādi noteikumi, kas vajadzīgi, lai sasniegtu attiecīgos mērķus saskaņā ar Līguma 5. panta trešo daļu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

TEMATS, PIEMĒROŠANAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Temats

Atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 178/2002 paredzētajiem vispārējiem principiem ar šo regulu paredz saskaņotus Kopienas noteikumus attiecībā uz pesticīdu atlieku maksimālajiem līmeņiem augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā vai uz tās.

2. pants

Piemērošanas joma

1.   Šo regulu piemēro augu un dzīvnieku izcelsmes produktiem vai to daļām, uz ko attiecas I pielikums un ko paredzēts izmantot kā svaigu, apstrādātu un/vai jauktu pārtiku vai barību, kurā vai uz kuras ir iespējamas pesticīdu atliekas.

2.   Šo regulu nepiemēro produktiem, uz ko attiecas I pielikums, ja var atbilstīgi pierādīt, ka tie ir paredzēti:

| a) | tādu produktu ražošanai, kas nav pārtika vai barība; vai |
| --- | --- |

a)

tādu produktu ražošanai, kas nav pārtika vai barība; vai

| b) | sēšanai vai stādīšanai; vai |
| --- | --- |

b)

sēšanai vai stādīšanai; vai

| c) | darbībām, kas ar attiecīgās valsts tiesību aktiem ir atļautas aktīvo vielu izmēģinājumiem. |
| --- | --- |

c)

darbībām, kas ar attiecīgās valsts tiesību aktiem ir atļautas aktīvo vielu izmēģinājumiem.

3.   Saskaņā ar šo regulu noteiktos maksimālos pesticīdu atlieku līmeņus nepiemēro produktiem, uz ko attiecas I pielikums, ja tie ir paredzēti eksportam uz trešām valstīm un pirms eksporta ir apstrādāti, un ja var atbilstīgi pierādīt, ka attiecīgā galamērķa trešā valsts prasa šo īpašo apstrādi vai piekrīt tai, lai novērstu kaitīgu organismu ievešanu tās teritorijā.

4.   Šo regulu piemēro, neskarot Direktīvas 98/8/EK (12), 2002/32/EK un Regulu (EEK) Nr. 2377/90 (13).

3. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā piemēro definīcijas, kas paredzētas Regulā (EK) Nr. 178/2002 un Direktīvas 91/414/EEK 2. panta 1. un 4. punktā.

2.   Piemēro arī šādas definīcijas:

| a) | “laba lauksaimniecības prakse” (LLP): valsts līmenī ieteikta, atļauta vai reģistrēta augu aizsardzības līdzekļu nekaitīga izmantošana faktiskajos apstākļos, ko veic jebkurā pārtikas un barības ražošanas, uzglabāšanas, transportēšanas, izplatīšanas un apstrādes posmā; |
| --- | --- |

a)

“laba lauksaimniecības prakse” (LLP): valsts līmenī ieteikta, atļauta vai reģistrēta augu aizsardzības līdzekļu nekaitīga izmantošana faktiskajos apstākļos, ko veic jebkurā pārtikas un barības ražošanas, uzglabāšanas, transportēšanas, izplatīšanas un apstrādes posmā;

| b) | “kritiskā LLP”: tāda LLP, kura - izmantojot vairāk nekā vienu LLP katrai aktīvo vielu/produktu kombinācijai - rada augstāko pieļaujamo pesticīdu atlieku līmeni apstrādātās laukaugu kultūrās un ir pamats MAL noteikšanai; |
| --- | --- |

b)

“kritiskā LLP”: tāda LLP, kura - izmantojot vairāk nekā vienu LLP katrai aktīvo vielu/produktu kombinācijai - rada augstāko pieļaujamo pesticīdu atlieku līmeni apstrādātās laukaugu kultūrās un ir pamats MAL noteikšanai;

| c) | “pesticīdu atliekas”: atliekas - tostarp aktīvās vielas, tādu aktīvo vielu metabolīti un/vai sadalīšanās vai reakciju produkti, kuras pašreiz tiek izmantotas vai iepriekš tikušas izmantotas augu aizsardzības līdzekļos, kā noteikts Direktīvas 91/414/EEK 2. panta 1. punktā - kuras ir produktos, uz ko attiecas šīs regulas I pielikums, vai uz tiem, un jo īpaši tās atliekas, kas var rasties, attiecīgās vielas izmantojot augu aizsardzībā, veterinārmedicīnā vai kā biocīdus; |
| --- | --- |

c)

“pesticīdu atliekas”: atliekas - tostarp aktīvās vielas, tādu aktīvo vielu metabolīti un/vai sadalīšanās vai reakciju produkti, kuras pašreiz tiek izmantotas vai iepriekš tikušas izmantotas augu aizsardzības līdzekļos, kā noteikts Direktīvas 91/414/EEK 2. panta 1. punktā - kuras ir produktos, uz ko attiecas šīs regulas I pielikums, vai uz tiem, un jo īpaši tās atliekas, kas var rasties, attiecīgās vielas izmantojot augu aizsardzībā, veterinārmedicīnā vai kā biocīdus;

| d) | “maksimālais atlieku līmenis” (MAL): pesticīdu atlieku augstākais likumīgi atļautais koncentrācijas līmenis pārtikā un barībā vai uz tās; |
| --- | --- |

d)

“maksimālais atlieku līmenis” (MAL): pesticīdu atlieku augstākais likumīgi atļautais koncentrācijas līmenis pārtikā un barībā vai uz tās;

| e) | “CXL”: MAL, ko ir noteikusi Codex Alimentarius Komisija; |
| --- | --- |

e)

“CXL”: MAL, ko ir noteikusi Codex Alimentarius Komisija;

| f) | “noteikšanas robeža” (NR): zemākā validētā atlieku koncentrācija, ko var atrast un noteikt parastās uzraudzības gaitā, izmantojot validētas kontroles metodes; |
| --- | --- |

f)

“noteikšanas robeža” (NR): zemākā validētā atlieku koncentrācija, ko var atrast un noteikt parastās uzraudzības gaitā, izmantojot validētas kontroles metodes;

| g) | “importa pieļaujamais līmenis”: MAL, kas noteikts importētiem produktiem, ja






  — | aktīvās vielas izmantošana augu aizsardzības līdzeklī, kas paredzēts attiecīgajam produktam, nav atļauta Kopienā, vai |
| --- | --- | --- |

g)

“importa pieļaujamais līmenis”: MAL, kas noteikts importētiem produktiem, ja

—

aktīvās vielas izmantošana augu aizsardzības līdzeklī, kas paredzēts attiecīgajam produktam, nav atļauta Kopienā, vai

| — | spēkā esošais Kopienas MAL nav pietiekams, lai atbilstu starptautiskās tirdzniecības vajadzībām; |
| --- | --- |

—

spēkā esošais Kopienas MAL nav pietiekams, lai atbilstu starptautiskās tirdzniecības vajadzībām;

| h) | “kvalifikācijas tests”: salīdzinošs tests, kura laikā vairākas laboratorijas veic identisku paraugu analīzi un kurš ļauj novērtēt katrā laboratorijā veikto analīžu kvalitāti; |
| --- | --- |

h)

“kvalifikācijas tests”: salīdzinošs tests, kura laikā vairākas laboratorijas veic identisku paraugu analīzi un kurš ļauj novērtēt katrā laboratorijā veikto analīžu kvalitāti;

| i) | “akūtā references deva”: aprēķināts vielas daudzums pārtikā, kas izteikts, ņemot par pamatu ķermeņa masu, un ko var uzņemt īsā laikposmā, parasti vienā ēdienreizē vai vienā dienā, un kas - pamatojoties uz visiem novērtēšanas laikā zināmajiem faktiem - nerada jūtamu risku patērētāja veselībai; |
| --- | --- |

i)

“akūtā references deva”: aprēķināts vielas daudzums pārtikā, kas izteikts, ņemot par pamatu ķermeņa masu, un ko var uzņemt īsā laikposmā, parasti vienā ēdienreizē vai vienā dienā, un kas - pamatojoties uz visiem novērtēšanas laikā zināmajiem faktiem - nerada jūtamu risku patērētāja veselībai;

| j) | “pieļaujamā diennakts deva”: aprēķināts vielas daudzums pārtikā, kas izteikts, ņemot par pamatu ķermeņa masu, un ko var uzņemt katru dienu visas dzīves laikā, un kas pamatojoties uz visiem novērtēšanas laikā zināmajiem faktiem - nerada jūtamu risku patērētāja veselībai. |
| --- | --- |

j)

“pieļaujamā diennakts deva”: aprēķināts vielas daudzums pārtikā, kas izteikts, ņemot par pamatu ķermeņa masu, un ko var uzņemt katru dienu visas dzīves laikā, un kas pamatojoties uz visiem novērtēšanas laikā zināmajiem faktiem - nerada jūtamu risku patērētāja veselībai.

4. pants

Produktu grupu saraksts, kuriem piemēro saskaņotus MAL

1.   Produktus, produktu grupas un/vai produktu daļas, kas minētas 2. panta 1. punktā un kam piemēro saskaņotus MAL, nosaka un ietver I pielikumā atbilstīgi 45. panta 2. punktā minētajai procedūrai. Minētais I pielikums attiecas uz visiem produktiem, kuriem ir noteikti MAL, kā arī uz citiem produktiem, kuriem ir lietderīgi piemērot saskaņotus MAL, jo īpaši ņemot vērā to nozīmi patērētāju uzturā vai tirdzniecībā. Produktus iedala grupās tā, lai MAL būtu iespējams noteikt, ciktāl tas iespējams, līdzīgu vai saistītu produktu grupām.

2.   Pirmo reizi I pielikumu izstrādā trīs mēnešos pēc šīs regulas stāšanās spēkā, un vajadzības gadījumā to pārskata, jo īpaši pēc kādas dalībvalsts lūguma.

5. pants

Tādu aktīvo vielu saraksta izveidošana, kurām nav nepieciešami MAL

1.   Atbilstīgi Direktīvai 91/414/EEK novērtētās augu aizsardzības līdzekļu aktīvās vielas, kurām nav nepieciešami MAL, nosaka saskaņā ar procedūru, kas minēta šīs regulas 45. panta 2. punktā, un uzskaita šīs regulas IV pielikumā, ņemot vērā šo aktīvo vielu izmantojumu un jautājumus, kas minēti šīs regulas 14. panta 2. punkta a), c) un d) apakšpunktā.

2.   Pirmo reizi IV pielikumu izstrādā 12 mēnešos pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

II NODAĻA

PROCEDŪRA MAL NOTEIKŠANAS PIETEIKUMIEM

1. IEDAĻA

MAL NOTEIKŠANAS PIETEIKUMU IESNIEGŠANA

6. pants

Pieteikumi

1.   Ja kāda dalībvalsts paredz piešķirt atļauju vai pagaidu atļauju augu aizsardzības līdzekļa izmantošanai saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK, šī dalībvalsts apsver, vai saistībā ar šādu izmantošanu ir jāmaina spēkā esošais MAL, kas noteikts šīs regulas II vai III pielikumā, vai ir jānosaka jauns MAL, kā arī to, vai attiecīgā aktīvā viela būtu jāiekļauj IV pielikumā. Vajadzības gadījumā tā prasa pusei, kas lūdz izsniegt atļauju, iesniegt atļaujas pieteikumu saskaņā ar 7. pantu.

2.   Arī puses, kas atbilstīgi pierāda likumīgu interesi, tostarp tādu produktu izgatavotāji, audzētāji un ražotāji, uz kuriem attiecas I pielikums, var dalībvalstij iesniegt pieteikumu saskaņā ar 7. pantu.

3.   Ja kāda dalībvalsts uzskata, ka MAL ir jānosaka, jāmaina vai jāsvītro, šī dalībvalsts saskaņā ar 7. pantu var arī sagatavot un izvērtēt pieteikumu par MAL noteikšanu, mainīšanu vai svītrošanu.

4.   Pieteikumu par importa pieļaujamo līmeni iesniedz ziņotājām dalībvalstīm, kuras ir izraudzītas saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK vai, ja ziņotājs nav izraudzīts, pieteikumu iesniedz dalībvalstīm, kuras Komisija pēc pieteikuma iesniedzēja lūguma ir norādījusi saskaņā ar šīs regulas 45. panta 2. punktā minēto procedūru. Šādus pieteikumus iesniedz saskaņā ar šīs regulas 7. pantu.

7. pants

Prasības attiecībā uz MAL noteikšanas pieteikumiem

1.   Pieteikuma iesniedzējs MAL noteikšanas pieteikumā iekļauj šādu informāciju un dokumentus:

| a) | pieteikuma iesniedzēja nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

a)

pieteikuma iesniedzēja nosaukumu un adresi;

| b) | pieteikuma dokumentāciju, tostarp:






  i) | pieteikuma kopsavilkumu, |
| --- | --- | --- |

b)

pieteikuma dokumentāciju, tostarp:

i)

pieteikuma kopsavilkumu,

| ii) | galvenos pamatojošos argumentus, |
| --- | --- |

ii)

galvenos pamatojošos argumentus,

| iii) | pievienoto dokumentu rādītāju, |
| --- | --- |

iii)

pievienoto dokumentu rādītāju,

| iv) | tās attiecīgās LLP kopiju, kura attiecas uz konkrētās aktīvās vielas specifisku izmantošanu; |
| --- | --- |

iv)

tās attiecīgās LLP kopiju, kura attiecas uz konkrētās aktīvās vielas specifisku izmantošanu;

| c) | atbilstīgos gadījumos, zinātniski pamatotus iemeslus bažām par kaitīgumu; |
| --- | --- |

c)

atbilstīgos gadījumos, zinātniski pamatotus iemeslus bažām par kaitīgumu;

| d) | datus, kuri uzskaitīti Direktīvas 91/414/EEK II un III pielikumā, kas attiecas uz datu prasībām pesticīdu MAL noteikšanai, tostarp, vajadzības gadījumā, toksikoloģiskos datus un datus par parastajām analīzes metodēm, ko izmanto kontroles laboratorijās, kā arī datus par augu un dzīvnieku metabolismu.
  Tomēr, ja attiecīgie dati jau ir publiski pieejami, jo īpaši, ja aktīvā viela jau ir tikusi novērtēta saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK vai ja pastāv CXL un pieteikuma iesniedzējs šādus datus ir iesniedzis, dalībvalsts pieteikuma novērtēšanā var izmantot arī šādu informāciju. Šādos gadījumos novērtēšanas ziņojumā ietver pamatojumu tam, kāpēc šādi dati ir vai nav izmantoti. |
| --- | --- |

d)

datus, kuri uzskaitīti Direktīvas 91/414/EEK II un III pielikumā, kas attiecas uz datu prasībām pesticīdu MAL noteikšanai, tostarp, vajadzības gadījumā, toksikoloģiskos datus un datus par parastajām analīzes metodēm, ko izmanto kontroles laboratorijās, kā arī datus par augu un dzīvnieku metabolismu.

Tomēr, ja attiecīgie dati jau ir publiski pieejami, jo īpaši, ja aktīvā viela jau ir tikusi novērtēta saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK vai ja pastāv CXL un pieteikuma iesniedzējs šādus datus ir iesniedzis, dalībvalsts pieteikuma novērtēšanā var izmantot arī šādu informāciju. Šādos gadījumos novērtēšanas ziņojumā ietver pamatojumu tam, kāpēc šādi dati ir vai nav izmantoti.

2.   Dalībvalsts, kas veic novērtējumu, vajadzības gadījumā var prasīt, lai pieteikuma iesniedzējs papildus šā panta 1. punktā prasītajai informācijai dalībvalsts noteiktā termiņā iesniedz papildu informāciju.

8. pants

Pieteikumu novērtēšana

1.   Dalībvalsts, kurai saskaņā ar 6. pantu ir iesniegts pieteikums, kas atbilst 7. panta prasībām, tūlīt nosūta kopiju Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 178/2002, (turpmāk “Iestāde”) un Komisijai un bez liekas kavēšanās sagatavo novērtēšanas ziņojumu.

2.   Pieteikumus novērtē saskaņā ar atbilstīgajiem noteikumiem, kas paredzēti Augu aizsardzības līdzekļu novērtēšanas un atļauju izsniegšanas vienotajos principos, kuri izklāstīti Direktīvas 91/414/EEK VI pielikumā, vai saskaņā ar īpašiem novērtēšanas principiem, kas jānosaka ar Komisijas regulu saskaņā ar šīs regulas 45. panta 2. punktā minēto procedūru.

3.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta un attiecīgajām dalībvalstīm par to vienojoties, pieteikuma novērtēšanu var veikt ziņotāja dalībvalsts, kas attiecīgajai aktīvajai vielai izraudzīta saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK.

4.   Ja kādai dalībvalstij rodas grūtības pieteikuma novērtēšanā vai nolūkā izvairīties no darba dublēšanās, saskaņā ar 45. panta 2. punktā minēto procedūru var izlemt to, kura dalībvalsts novērtēs konkrētos pieteikumus.

9. pants

Novērtēto pieteikumu iesniegšana Komisijai un Iestādei

1.   Pēc novērtēšanas ziņojuma sagatavošanas dalībvalsts to nosūta Komisijai. Komisija tūlīt informē dalībvalstis un nosūta pieteikumu, novērtēšanas ziņojumu un pamatojuma dokumentāciju Iestādei.

2.   Iestāde par pieteikuma saņemšanu tūlīt rakstiski paziņo iesniedzējam, dalībvalstij, kas veic novērtēšanu, un Komisijai. Paziņojumā par saņemšanu norāda pieteikuma un tam pievienoto dokumentu saņemšanas datumu.

2. IEDAĻA

MAL NOTEIKŠANAS PIETEIKUMU IZSKATĪŠANA IESTĀDĒ

10. pants

Iestādes atzinums par MAL noteikšanas pieteikumu

1.   Iestāde izvērtē pieteikumus un novērtēšanas ziņojumus un sniedz pamatotu atzinumu, jo īpaši par risku, kas apdraud patērētājus un, attiecīgos gadījumos, dzīvniekus un kas saistās ar MAL noteikšanu, mainīšanu vai svītrošanu. Atzinumā ietver:

| a) | izvērtējumu par to, vai pieteikumā ierosinātā analīzes metode izmantošanai parastajā uzraudzībā ir piemērota paredzētajiem kontroles mērķiem; |
| --- | --- |

a)

izvērtējumu par to, vai pieteikumā ierosinātā analīzes metode izmantošanai parastajā uzraudzībā ir piemērota paredzētajiem kontroles mērķiem;

| b) | pesticīda/produkta kombinācijas paredzamo NR; |
| --- | --- |

b)

pesticīda/produkta kombinācijas paredzamo NR;

| c) | izvērtējumu par pieļaujamās diennakts devas vai akūtās references devas pārsniegšanas risku, ja MAL tiek mainīts; devas izmaiņas, ko rada tās atliekas produktos, attiecībā uz kurām ir lūgta MAL noteikšana; |
| --- | --- |

c)

izvērtējumu par pieļaujamās diennakts devas vai akūtās references devas pārsniegšanas risku, ja MAL tiek mainīts; devas izmaiņas, ko rada tās atliekas produktos, attiecībā uz kurām ir lūgta MAL noteikšana;

| d) | jebkuru citu elementu, kas saistīts ar riska izvērtēšanu. |
| --- | --- |

d)

jebkuru citu elementu, kas saistīts ar riska izvērtēšanu.

2.   Iestāde nosūta savu pamatoto atzinumu pieteikuma iesniedzējam, Komisijai un dalībvalstīm. Pamatotajā atzinumā skaidri izklāsta katra secinājuma pamatojumu.

3.   Neskarot Regulas (EK) Nr. 178/2002 39. pantu, Iestāde savu pamatoto atzinumu dara publiski pieejamu.

11. pants

Termiņi Iestādes atzinuma sniegšanai par MAL noteikšanas pieteikumiem

1.   Iestāde sniedz savu pamatoto atzinumu, kā tas paredzēts 10. pantā, cik drīz vien iespējams un ne vēlāk kā trīs mēnešos no pieteikuma saņemšanas dienas.

2.   Ja Iestāde prasa iesniegt papildu informāciju, 1. punktā noteiktā termiņa skaitīšanu aptur līdz brīdim, kad šī informācija tiek iesniegta. Uz šādu termiņa apturēšanu attiecas 13. pants.

12. pants

Esošo MAL izvērtēšana Iestādē

1.   Divpadsmit mēnešos no dienas, kad kāda aktīvā viela pēc šīs regulas stāšanās spēkā tiek vai netiek iekļauta Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, Iestāde Komisijai un dalībvalstīm iesniedz pamatotu atzinumu, kas jo īpaši balstīts uz attiecīgo izvērtēšanas ziņojumu, kurš sagatavots saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK, un kas attiecas uz:

| a) | attiecīgās aktīvās vielas spēkā esošajiem MAL, kas noteikti šīs regulas II un III pielikumā; |
| --- | --- |

a)

attiecīgās aktīvās vielas spēkā esošajiem MAL, kas noteikti šīs regulas II un III pielikumā;

| b) | nepieciešamību šai aktīvajai vielai noteikt jaunus MAL vai nepieciešamību to iekļaut šīs regulas IV pielikumā; |
| --- | --- |

b)

nepieciešamību šai aktīvajai vielai noteikt jaunus MAL vai nepieciešamību to iekļaut šīs regulas IV pielikumā;

| c) | īpašajiem apstrādes faktoriem, kas minēti šīs regulas 20. panta 2. punktā un kas var būt vajadzīgi šai aktīvajai vielai; |
| --- | --- |

c)

īpašajiem apstrādes faktoriem, kas minēti šīs regulas 20. panta 2. punktā un kas var būt vajadzīgi šai aktīvajai vielai;

| d) | tiem MAL, ko Komisija var apsvērt iekļaušanai šīs regulas II un/vai III pielikumā, un par tiem MAL, ko saistībā ar attiecīgo aktīvo vielu var svītrot. |
| --- | --- |

d)

tiem MAL, ko Komisija var apsvērt iekļaušanai šīs regulas II un/vai III pielikumā, un par tiem MAL, ko saistībā ar attiecīgo aktīvo vielu var svītrot.

2.   Attiecībā uz vielām, kas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļautas pirms šīs regulas stāšanās spēkā, šā panta 1. punktā minēto pamatoto atzinumu sniedz 12 mēnešos no šīs regulas stāšanās spēkā.

13. pants

Administratīvā pārskatīšana

Jebkuru lēmumu, ko Iestāde pieņēmusi, īstenojot ar šo regulu piešķirtās pilnvaras, vai jebkuru gadījumu, kad Iestāde nav izmantojusi šīs pilnvaras, Komisija var izskatīt vai nu pēc savas iniciatīvas, vai arī ja to lūdz kāda dalībvalsts vai kāda tieši un personīgi iesaistīta persona.

Šajā nolūkā lūgumu Komisijai iesniedz divos mēnešos no dienas, kad iesaistītā puse uzzināja par attiecīgo darbību vai bezdarbību.

Komisija pieņem lēmumu divos mēnešos, atbilstīgos gadījumos prasot, lai Iestāde noteiktā termiņā atceļ savu lēmumu vai novērš bezdarbību.

3. IEDAĻA

MAL noteikšana, mainīšana vai svītrošana

14. pants

Lēmumi par MAL noteikšanas pieteikumiem

1.   Saņemot Iestādes atzinumu un ņemot šo atzinumu vērā, Komisija tūlīt un ne vēlāk kā trīs mēnešos sagatavo regulu, ar ko nosaka, maina vai svītro MAL, vai lēmumu, ar ko pieteikumu noraida, un nodod to pieņemšanai saskaņā ar 45. panta 2. punktā minēto procedūru.

2.   Saistībā ar šā panta 1. punktā minētajiem aktiem ņem vērā

| a) | pieejamās zinātniskās un tehniskās zināšanas; |
| --- | --- |

a)

pieejamās zinātniskās un tehniskās zināšanas;

| b) | iespējamo to pesticīdu atlieku klātbūtni, kuras radušās no cita avota, nevis no aktīvās vielas pašreizējās izmantošanas augu aizsardzībā; |
| --- | --- |

b)

iespējamo to pesticīdu atlieku klātbūtni, kuras radušās no cita avota, nevis no aktīvās vielas pašreizējās izmantošanas augu aizsardzībā;

| c) | izvērtējuma rezultātus attiecībā uz potenciālo risku patērētājiem un, attiecīgos gadījumos, dzīvniekiem; |
| --- | --- |

c)

izvērtējuma rezultātus attiecībā uz potenciālo risku patērētājiem un, attiecīgos gadījumos, dzīvniekiem;

| d) | jebkuru novērtējumu rezultātus un lēmumus par augu aizsardzības līdzekļu izmantošanas maiņu; |
| --- | --- |

d)

jebkuru novērtējumu rezultātus un lēmumus par augu aizsardzības līdzekļu izmantošanas maiņu;

| e) | CLX vai LLP, ko kādā trešā valstī īsteno aktīvās vielas likumīgai izmantošanai šajā trešajā valstī; |
| --- | --- |

e)

CLX vai LLP, ko kādā trešā valstī īsteno aktīvās vielas likumīgai izmantošanai šajā trešajā valstī;

| f) | citus vērā ņemamus faktorus, kas attiecas uz izlemjamo jautājumu. |
| --- | --- |

f)

citus vērā ņemamus faktorus, kas attiecas uz izlemjamo jautājumu.

3.   Komisija jebkurā laikā var prasīt, lai pieteikuma iesniedzējs vai Iestāde iesniedz papildu informāciju. Jebkuru saņemto papildu informāciju Komisija dara pieejamu dalībvalstīm un Iestādei.

15. pants

Jaunu vai mainītu MAL iekļaušana II un III pielikumā

1.   Ar regulu, kas minēta 14. panta 1. punktā:

| a) | nosaka jaunus vai mainītus MAL, un tos uzskaita šīs regulas II pielikumā, ja aktīvās vielas ir iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā; vai |
| --- | --- |

a)

nosaka jaunus vai mainītus MAL, un tos uzskaita šīs regulas II pielikumā, ja aktīvās vielas ir iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā; vai

| b) | nosaka vai maina pagaidu MAL, un tos uzskaita šīs regulas III pielikumā, ja aktīvās vielas nav iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un ja tās nav iekļautas šīs regulas II pielikumā; vai |
| --- | --- |

b)

nosaka vai maina pagaidu MAL, un tos uzskaita šīs regulas III pielikumā, ja aktīvās vielas nav iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un ja tās nav iekļautas šīs regulas II pielikumā; vai

| c) | šīs regulas 16. pantā minētajos gadījumos nosaka pagaidu MAL, un uzskaita tos šīs regulas III pielikumā. |
| --- | --- |

c)

šīs regulas 16. pantā minētajos gadījumos nosaka pagaidu MAL, un uzskaita tos šīs regulas III pielikumā.

2.   Ja pagaidu MAL tiek noteikts, kā paredzēts šā panta 1. punkta b) apakšpunktā, to saskaņā ar 45. panta 2. punktā minēto procedūru svītro no III pielikuma ar regulu viena gada laikā no dienas, kad attiecīgā aktīvā viela tika vai netika iekļauta Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Tomēr, ja to lūdz viena vai vairākas dalībvalstis, attiecīgo pagaidu MAL var saglabāt spēkā vēl vienu gadu, līdz tiek saņemts apstiprinājums, ka ir sākta nepieciešamā zinātniskā izpēte, lai pamatotu MAL noteikšanas pieteikumu. Ja saņem šādu apstiprinājumu, pagaidu MAL saglabā spēkā vēl divus gadus, ja nav konstatēti fakti, kas rada bažas par nepieļaujamu kaitējumu patērētāju drošībai.

16. pants

Procedūra pagaidu MAL noteikšanai atsevišķos gadījumos

1.   Pagaidu MAL, kas jāiekļauj III pielikumā, ar 14. panta 1. punktā minēto regulu var noteikt šādos gadījumos:

| a) | izņēmuma gadījumos, jo īpaši tad, ja pesticīdu atliekas var būt radījis vides vai cita veida piesārņojums vai augu aizsardzības līdzekļu izmantošana saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 4. punktu; vai |
| --- | --- |

a)

izņēmuma gadījumos, jo īpaši tad, ja pesticīdu atliekas var būt radījis vides vai cita veida piesārņojums vai augu aizsardzības līdzekļu izmantošana saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 4. punktu; vai

| b) | ja attiecīgie produkti ir patērētāju un, attiecīgos gadījumos, dzīvnieku uztura neliela daļa; vai |
| --- | --- |

b)

ja attiecīgie produkti ir patērētāju un, attiecīgos gadījumos, dzīvnieku uztura neliela daļa; vai

| c) | attiecībā uz medu; vai |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz medu; vai

| d) | ja lēmumā par aktīvās vielas neiekļaušanu Direktīvai 91/414/EEK I pielikumā vai svītrošanu no tā ir noteikti augu aizsardzības līdzekļu svarīgas izmantošanas veidi. |
| --- | --- |

d)

ja lēmumā par aktīvās vielas neiekļaušanu Direktīvai 91/414/EEK I pielikumā vai svītrošanu no tā ir noteikti augu aizsardzības līdzekļu svarīgas izmantošanas veidi.

2.   Pagaidu MAL iekļaušanu, kā minēts 1. punktā, pamato ar Iestādes atzinumu, uzraudzības datiem un izvērtējumu, kas liecina, ka nepastāv nepieļaujams risks patērētājiem vai dzīvniekiem.

Tādu pagaidu MAL turpmāku spēkā esamību, kas minēti 1. punkta a), b) un c) apakšpunktos, atkārtoti izvērtē vismaz reizi 10 gados, un jebkuru šādu MAL vajadzības gadījumā maina vai svītro.

Tādus MAL, kas minēti 1. punkta d) apakšpunktā, atkārtoti izvērtē, beidzoties termiņam, uz kuru tika atļauta pamata izmantošana.

17. pants

MAL mainīšana pēc augu aizsardzības līdzekļu atļauju atsaukšanas

Nepieciešamos grozījumus II un III pielikumā, lai svītrotu MAL pēc tam, kad ir atsaukta kāda augu aizsardzības līdzekļa spēkā esoša atļauja, var pieņemt, nelūdzot Iestādes atzinumu.

III NODAĻA

MAL AUGU UN DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTIEM

18. pants

Atbilstība MAL

1.   Sākot ar brīdi, kad produktus, uz ko attiecas I pielikums, laiž tirgū kā pārtiku vai barību vai kad šos produktus izbaro dzīvniekiem, tie nesatur pesticīdu atliekas, kas pārsniedz:

| a) | šiem produktiem II un III pielikumā noteiktos MAL; |
| --- | --- |

a)

šiem produktiem II un III pielikumā noteiktos MAL;

| b) | 0,01 mg/kg - produktiem, kam II vai III pielikumā nav noteikts konkrēts MAL, vai aktīvajām vielām, kas nav uzskaitītas IV pielikumā, ja vien saskaņā ar 45. panta 2. punktā minēto procedūru, vienlaikus ņemot vērā pieejamās parastās analīzes metodes, aktīvajai vielai nav paredzētas citas sākotnējās vērtības. Šādas sākotnējās vērtības uzskaita V pielikumā. |
| --- | --- |

b)

0,01 mg/kg - produktiem, kam II vai III pielikumā nav noteikts konkrēts MAL, vai aktīvajām vielām, kas nav uzskaitītas IV pielikumā, ja vien saskaņā ar 45. panta 2. punktā minēto procedūru, vienlaikus ņemot vērā pieejamās parastās analīzes metodes, aktīvajai vielai nav paredzētas citas sākotnējās vērtības. Šādas sākotnējās vērtības uzskaita V pielikumā.

2.   Saistībā ar produktiem, uz ko attiecas I pielikums, dalībvalstis savā teritorijā nedrīkst aizliegt vai kavēt to laišanu tirgū vai izbarošanu produktīvajiem dzīvniekiem, pamatojot to ar pesticīdu atlieku klātbūtni šajos produktos, ja

| a) | šie produkti atbilst 18. panta 1. punktam un 20. pantam; vai |
| --- | --- |

a)

šie produkti atbilst 18. panta 1. punktam un 20. pantam; vai

| b) | attiecīgā aktīvā viela ir uzskaitīta IV pielikumā. |
| --- | --- |

b)

attiecīgā aktīvā viela ir uzskaitīta IV pielikumā.

3.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, sakarā ar fumigēšanu savā teritorijā pēc ražas novākšanas dalībvalstis var atļaut aktīvās vielas atlieku līmeņus, kas produktos, uz kuriem attiecas I pielikums, pārsniedz II un III pielikumā noteiktos līmeņus, ja šīs aktīvās vielas/produkta kombinācijas ir uzskaitītas VII pielikumā, ar nosacījumu, ka

| a) | šie produkti nav paredzēti tūlītējam patēriņam; |
| --- | --- |

a)

šie produkti nav paredzēti tūlītējam patēriņam;

| b) | pastāv atbilstīga kontrole, lai nodrošinātu to, ka - gadījumos, kad šie produkti tiek tieši piegādāti gala lietotājam vai patērētājam - tos viņam nevar darīt pieejamus līdz brīdim, kad atliekas vairs nepārsniedz II vai III pielikumā noteiktos maksimālos līmeņus; |
| --- | --- |

b)

pastāv atbilstīga kontrole, lai nodrošinātu to, ka - gadījumos, kad šie produkti tiek tieši piegādāti gala lietotājam vai patērētājam - tos viņam nevar darīt pieejamus līdz brīdim, kad atliekas vairs nepārsniedz II vai III pielikumā noteiktos maksimālos līmeņus;

| c) | pārējās dalībvalstis un Komisija ir informētas par veiktajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

c)

pārējās dalībvalstis un Komisija ir informētas par veiktajiem pasākumiem.

Aktīvās vielas/produkta kombinācijas, kas uzskaitītas VII pielikumā, nosaka saskaņā ar 45. panta 2. punktā minēto procedūru.

4.   Izņēmuma gadījumos, un jo īpaši sakarā ar augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 4. punktu vai atbilstīgi Direktīvas 2000/29/EK (14) noteiktajiem pienākumiem, dalībvalsts var atļaut savā teritorijā laist tirgū un/vai izbarot dzīvniekiem apstrādātu pārtiku vai barību, kas neatbilst šā panta 1. punkta prasībām, ja šāda pārtika vai barība nerada nepieļaujamu risku. Par šādām atļaujām tūlīt paziņo pārējām dalībvalstīm, Komisijai un Iestādei, vienlaikus iesniedzot atbilstošu riska izvērtējumu tūlītējai izskatīšanai saskaņā ar 45. panta 2. punktā minēto procedūru, lai noteiktu pagaidu MAL konkrētam laikposmam vai lai veiktu jebkādus citus nepieciešamus pasākumus saistībā ar šādiem produktiem.

19. pants

Aizliegums attiecībā uz apstrādātiem un/vai jauktiem produktiem

Produktus, uz ko attiecas I pielikums un kas neatbilst 18. panta 1. punkta vai 20 pantam, ir aizliegts apstrādāt un/vai atšķaidīšanas nolūkā jaukt ar tādiem pašiem vai citiem produktiem, lai tos laistu tirgū kā pārtiku vai barību, vai izbarotu dzīvniekiem.

20. pants

MAL apstrādātiem un/vai jauktiem produktiem

1.   Ja II un III pielikumā nav noteikti MAL apstrādātai un/vai jauktai pārtikai vai barībai, tad piemēro MAL, kas attiecīgajam produktam, uz ko attiecas I pielikums, paredzēti 18. panta 1. punktā, ņemot vērā pesticīdu atlieku līmeņa izmaiņas, ko rada apstrāde un/vai jaukšana.

2.   Šīs regulas VI pielikumā saskaņā ar 45. panta 2. punktā minēto procedūru var iekļaut īpašus koncentrēšanas vai atšķaidīšanas faktorus noteiktām apstrādes un/vai jaukšanas darbībām vai noteiktiem apstrādātiem un/vai jauktiem produktiem.

IV NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ SPĒKĀ ESOŠO MAL IEKĻAUŠANU ŠAJĀ REGULĀ

21. pants

MAL sākotnējā noteikšana

1.   Produktiem, uz ko attiecas I pielikums, MAL sākotnēji nosaka un uzskaita II pielikumā saskaņā ar 45. panta 2. punktā minēto procedūru, iekļaujot MAL, kas paredzēti ar Direktīvām 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK, un ņemot vērā šīs regulas 14. panta 2. punktā minētos kritērijus.

2.   Šīs regulas II pielikumu izstrādā 12 mēnešos pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

22. pants

Pagaidu MAL sākotnējā noteikšana

1.   Pagaidu MAL tām aktīvajām vielām, attiecībā uz kurām vēl nav pieņemts lēmums par to iekļaušanu vai neiekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, sākotnēji nosaka un uzskaita šīs regulas III pielikumā, ja vien šie MAL nav jau uzskaitīti šīs regulas II pielikumā, saskaņā ar 45. panta 2. punktā minēto procedūru, ņemot vērā dalībvalstu sniegto informāciju, vajadzības gadījumā, 24. pantā minēto atzinumu, 14. panta 2. punktā minētos faktorus un šādus MAL:

| a) | atlikušos MAL Direktīvas 76/895/EEK pielikumā un |
| --- | --- |

a)

atlikušos MAL Direktīvas 76/895/EEK pielikumā un

| b) | līdz šim nesaskaņotus valstu MAL. |
| --- | --- |

b)

līdz šim nesaskaņotus valstu MAL.

2.   Šīs regulas III pielikumu izstrādā 12 mēnešos pēc šīs regulas stāšanās spēkā saskaņā ar 23., 24. un 25. pantu.

23. pants

Informācija, ko dalībvalstis sniedz par valstu MAL

Ja aktīvā viela vēl nav iekļauta Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un ja dalībvalsts, vēlākais līdz dienai, kad stājas spēkā šīs regulas I pielikums, ir noteikusi šīs aktīvās vielas valsts MAL produktam, uz ko attiecas šīs regulas I pielikums, vai ir nolēmusi, ka MAL šai aktīvai vielai nav jānosaka, tad attiecīgā dalībvalsts, ievērojot formu un terminu, ko nosaka saskaņā ar 45. panta 2. punktā minēto procedūru, paziņo Komisijai valsts MAL vai faktu, ka MAL šai aktīvai vielai nav jānosaka, un atbilstīgos gadījumos un pēc Komisijas lūguma

| a) | LLP; |
| --- | --- |

a)

LLP;

| b) | kur attiecīgajā dalībvalstī īsteno kritisko LLP un, ja ir pieejami, kopsavilkuma datus par uzraudzībā veiktajiem izmēģinājumiem un/vai uzraudzības datus; |
| --- | --- |

b)

kur attiecīgajā dalībvalstī īsteno kritisko LLP un, ja ir pieejami, kopsavilkuma datus par uzraudzībā veiktajiem izmēģinājumiem un/vai uzraudzības datus;

| c) | pieļaujamo diennakts devu un, atbilstīgos gadījumos, akūto references devu, kas izmantota riska izvērtēšanā valsts līmenī, kā arī izvērtējuma iznākumu. |
| --- | --- |

c)

pieļaujamo diennakts devu un, atbilstīgos gadījumos, akūto references devu, kas izmantota riska izvērtēšanā valsts līmenī, kā arī izvērtējuma iznākumu.

24. pants

Iestādes atzinums par datiem, kas ir valsts MAL pamatā

1.   Pēc Komisijas pieprasījuma Iestāde iesniedz Komisijai pamatotu atzinumu par potenciālo risku patērētāju veselībai, ko rada

| a) | pagaidu MAL, kurus var iekļaut III pielikumā; |
| --- | --- |

a)

pagaidu MAL, kurus var iekļaut III pielikumā;

| b) | aktīvās vielas, kuras var iekļaut IV pielikumā. |
| --- | --- |

b)

aktīvās vielas, kuras var iekļaut IV pielikumā.

2.   Sagatavojot 1. punktā minēto pamatoto atzinumu, Iestāde ņem vērā pieejamās zinātniskās un tehniskās zināšanas, un jo īpaši datus, ko dalībvalstis iesniegušas atbilstīgi 23. pantam.

25. pants

Pagaidu MAL noteikšana

Ņemot vērā Iestādes atzinumu, ja tāds ir pieprasīts, pagaidu MAL 23. pantā minētajām aktīvām vielām var noteikt un uzskaitīt III pielikumā, ievērojot 22. panta 1. punktu, vai - atbilstīgos gadījumos - aktīvo vielu var iekļaut IV pielikumā saskaņā ar 5. panta 1. punktu.

V NODAĻA

OFICIĀLAS KONTROLES, ZIŅOJUMI UN SANKCIJAS

1. IEDAĻA

MAL OFICIĀLAS KONTROLES

26. pants

Oficiālas kontroles

1.   Neskarot Direktīvu 96/23/EK (15), dalībvalstis saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas tiesību aktu noteikumiem par pārtikas un barības oficiālajām kontrolēm veic pesticīdu atlieku oficiālas kontroles, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai.

2.   Šādas pesticīdu atlieku kontroles jo īpaši ietver paraugu ņemšanu un to turpmāku analīzi, kā arī atrasto pesticīdu identificēšanu un to attiecīgo atlieku līmeņu noteikšanu.

27. pants

Paraugu ņemšana

1.   Katra dalībvalsts ņem pietiekamu skaitu dažādu paraugu, lai nodrošinātu, ka rezultāti atspoguļo tirgus stāvokli, ņemot vērā iepriekšējo kontroles programmu rezultātus. Šādu paraugu ņemšanu veic tik tuvu piegādes punktam, cik iespējams, lai nodrošinātu jebkādu turpmāku izpildes pasākumu veikšanu.

2.   Nepieciešamās paraugu ņemšanas metodes, lai veiktu šādu pesticīdu atlieku kontroli produktos, kas nav Komisijas Direktīvā 2002/63/EK (16) paredzētās metodes, nosaka saskaņā ar šīs regulas 45. panta 2. punktā minēto procedūru.

28. pants

Analīzes metodes

1.   Pesticīdu atlieku analīzes metodes atbilst kritērijiem, kas noteikti attiecīgos Kopienas tiesību aktu noteikumos par pārtikas un barības oficiālajām kontrolēm.

2.   Tehniskās pamatnostādnes, kas attiecas uz īpašiem apstiprināšanas kritērijiem un kvalitātes kontroles procedūrām saistībā ar analīzes metodēm pesticīdu atlieku noteikšanai, var pieņemt saskaņā ar 45. panta 2. punktā minēto procedūru.

3.   Visas laboratorijas, kas veic paraugu analīzes saistībā ar pesticīdu atlieku oficiālajām kontrolēm, piedalās Kopienas kvalifikācijas testos attiecībā uz pesticīdu atliekām, kurus rīko Komisija.

2. IEDAĻA

KOPIENAS KONTROLES PROGRAMMA

29. pants

Kopienas kontroles programma

1.   Lai novērtētu patērētāju pakļaušanu riskam un spēkā esošo tiesību aktu piemērošanu, Komisija izstrādā saskaņotu daudzgadu Kopienas kontroles programmu, nosakot konkrētus paraugus iekļaušanai valstu kontroles programmās un ņemot vērā problēmas, kas konstatētas attiecībā uz atbilstību šajā regulā noteiktajiem MAL.

2.   Kopienas kontroles programmu pieņem un katru gadu atjaunina saskaņā ar 45. panta 2. punktā minēto procedūru. Kopienas kontroles programmas projektu iesniedz 45. panta 1. punktā minētajai komitejai vismaz sešus mēnešus pirms katra kalendārā gada beigām.

3. IEDAĻA

VALSTU KONTROLES PROGRAMMAS

30. pants

Pesticīdu atlieku valstu kontroles programmas

1.   Dalībvalstis izstrādā pesticīdu atlieku daudzgadu valstu kontroles programmas. Tās katru gadu atjaunina savu daudzgadu programmu.

Šīs programmas izstrādā, ņemot par pamatu riskus, un to mērķis ir jo īpaši izvērtēt patērētāju risku un atbilstību spēkā esošajiem tiesību aktiem. Šajās programmās nosaka vismaz

| a) | produktus, no kuriem ņem paraugus; |
| --- | --- |

a)

produktus, no kuriem ņem paraugus;

| b) | paraugu skaitu un veicamās analīzes; |
| --- | --- |

b)

paraugu skaitu un veicamās analīzes;

| c) | analizējamos pesticīdus; |
| --- | --- |

c)

analizējamos pesticīdus;

| d) | kritērijus, kas piemēroti, sagatavojot šīs programmas, tostarp






  i) | izvēlētās pesticīdu/produktu kombinācijas, |
| --- | --- | --- |

d)

kritērijus, kas piemēroti, sagatavojot šīs programmas, tostarp

i)

izvēlētās pesticīdu/produktu kombinācijas,

| ii) | paraugu skaitu, ko ņem attiecīgi no vietējiem un citas izcelsmes produktiem, |
| --- | --- |

ii)

paraugu skaitu, ko ņem attiecīgi no vietējiem un citas izcelsmes produktiem,

| iii) | attiecīgo produktu patēriņu kā daļu valsts iedzīvotāju uzturā, |
| --- | --- |

iii)

attiecīgo produktu patēriņu kā daļu valsts iedzīvotāju uzturā,

| iv) | Kopienas kontroles programmu un |
| --- | --- |

iv)

Kopienas kontroles programmu un

| v) | iepriekšējo kontroles programmu rezultātus. |
| --- | --- |

v)

iepriekšējo kontroles programmu rezultātus.

2.   Savas atjauninātās pesticīdu atlieku valsts kontroles programmas, kā minēts 1. punktā, dalībvalstis iesniedz Komisijai un Iestādei vismaz trīs mēnešus pirms katra kalendārā gada beigām.

3.   Dalībvalstis piedalās Kopienas kontroles programmā, kā tas paredzēts 29. pantā.

4. IEDAĻA

DALĪBVALSTU SNIEGTĀ INFORMĀCIJA UN GADA ZIŅOJUMS

31. pants

Dalībvalstu sniegtā informācija

1.   Līdz katra gada 31. augustam dalībvalstis iesniedz Komisijai, Iestādei un pārējām dalībvalstīm šādu informāciju par iepriekšējo kalendāro gadu:

| a) | šīs regulas 26. panta 1. punktā paredzēto oficiālo kontroļu rezultātus; |
| --- | --- |

a)

šīs regulas 26. panta 1. punktā paredzēto oficiālo kontroļu rezultātus;

| b) | tās NR, ko piemēro 30. pantā minētajās valsts kontroles programmās un 29. pantā minētajās Kopienas kontroles programmās; |
| --- | --- |

b)

tās NR, ko piemēro 30. pantā minētajās valsts kontroles programmās un 29. pantā minētajās Kopienas kontroles programmās;

| c) | sīkus datus par analītisko laboratoriju dalību Kopienas kvalifikācijas testos, kas minēti 28. panta 3. punktā, un citos kvalifikācijas testos, kas attiecas uz pesticīdu/produktu kombinācijām, kuru paraugus ņēma atbilstīgi valsts kontroles programmai; |
| --- | --- |

c)

sīkus datus par analītisko laboratoriju dalību Kopienas kvalifikācijas testos, kas minēti 28. panta 3. punktā, un citos kvalifikācijas testos, kas attiecas uz pesticīdu/produktu kombinācijām, kuru paraugus ņēma atbilstīgi valsts kontroles programmai;

| d) | sīkus datus par to analītisko laboratoriju akreditācijas statusu, kuras piedalās a) apakšpunktā minētajās kontrolēs; |
| --- | --- |

d)

sīkus datus par to analītisko laboratoriju akreditācijas statusu, kuras piedalās a) apakšpunktā minētajās kontrolēs;

| e) | sīkus datus par veiktajiem izpildes pasākumiem, ja to atļauj attiecīgās valsts tiesību akti. |
| --- | --- |

e)

sīkus datus par veiktajiem izpildes pasākumiem, ja to atļauj attiecīgās valsts tiesību akti.

2.   Īstenošanas pasākumus attiecībā uz informācijas sniegšanu, ko veic dalībvalstis, var noteikt saskaņā ar 45. panta 2. punktā minēto procedūru, iepriekš apspriežoties ar Iestādi.

32. pants

Gada ziņojums par pesticīdu atliekām

1.   Ņemot par pamatu informāciju, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar 31. panta 1. punktu, Iestāde sagatavo gada ziņojumu par pesticīdu atliekām.

2.   Iestāde gada ziņojumā iekļauj vismaz šādu informāciju:

| a) | kontroļu rezultātu analīzi, kā paredzēts 26. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

a)

kontroļu rezultātu analīzi, kā paredzēts 26. panta 2. punktā;

| b) | paziņojumu par iespējamiem iemesliem, kāpēc MAL tika pārsniegti, un jebkādus atbilstīgus apsvērumus par riska pārvaldības iespējām; |
| --- | --- |

b)

paziņojumu par iespējamiem iemesliem, kāpēc MAL tika pārsniegti, un jebkādus atbilstīgus apsvērumus par riska pārvaldības iespējām;

| c) | analīzi par hronisku un akūtu risku patērētāju veselībai, ko rada pesticīdu atliekas; |
| --- | --- |

c)

analīzi par hronisku un akūtu risku patērētāju veselībai, ko rada pesticīdu atliekas;

| d) | izvērtējumu par patērētāju risku saistībā ar pesticīdu atlieku iedarbību, pamatojoties uz informāciju, kas iesniegta saskaņā ar a) apakšpunktu, un jebkādu citu attiecīgu informāciju, kas ir pieejama, tostarp saskaņā ar Direktīvu 96/23/EEK iesniegtos ziņojumus. |
| --- | --- |

d)

izvērtējumu par patērētāju risku saistībā ar pesticīdu atlieku iedarbību, pamatojoties uz informāciju, kas iesniegta saskaņā ar a) apakšpunktu, un jebkādu citu attiecīgu informāciju, kas ir pieejama, tostarp saskaņā ar Direktīvu 96/23/EEK iesniegtos ziņojumus.

3.   Ja dalībvalsts nav sniegusi informāciju saskaņā ar 31. pantu, Iestāde, sagatavojot Kopienas gada ziņojumu, var neņemt vērā informāciju, kas attiecas uz šo dalībvalsti.

4.   Gada ziņojuma formu var noteikt saskaņā ar 45. panta 2. punktā minēto procedūru.

5.   Iestāde iesniedz Komisijai gada ziņojumu par pesticīdu atliekām līdz katra gada februāra pēdējai dienai.

6.   Gada ziņojumā var ietvert atzinumu par pesticīdiem, uz ko jāattiecina turpmākas programmas.

7.   Iestāde dara publiski pieejamu gada ziņojumu, kā arī jebkādas Komisijas vai dalībvalstu piezīmes.

33. pants

Gada ziņojuma par pesticīdu atliekām iesniegšana komitejai

Komisija nekavējoties iesniedz gada ziņojumu par pesticīdu atliekām 45. panta 1. punktā minētajai komitejai izskatīšanai un ieteikumu sniegšanai par jebkādiem pasākumiem, kas jāveic attiecībā uz II un III pielikumā minēto MAL pārkāpumiem, par kuriem ir ziņots.

5. IEDAĻA

SANKCIJAS

34. pants

Sankcijas

Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, ko piemēro par šīs regulas pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu minēto noteikumu ievērošanu. Šīm sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām.

Dalībvalstis nekavējoties paziņo Komisijai par šiem noteikumiem un jebkādiem turpmākiem to grozījumiem.

VI NODAĻA

NEATLIEKAMI PASĀKUMI

35. pants

Neatliekami pasākumi

Ja, pamatojoties uz jaunu informāciju vai esošās informācijas atkārtotu izvērtējumu, pesticīdu atliekas vai MAL, uz ko attiecas šī regula, var apdraudēt cilvēku vai dzīvnieku veselību, un tādējādi ir nepieciešama tūlītēja rīcība, piemēro Regulas (EK) 178/2002 53. un 54. pantu.

VII NODAĻA

ATBALSTA PASĀKUMI, KAS ATTIECAS UZ SASKAŅOTIEM PESTICĪDU MAL

36. pants

Atbalsta pasākumi, kas attiecas uz saskaņotiem pesticīdu MAL

1.   Kopienas līmenī izstrādā atbalsta pasākumus, kas attiecas uz saskaņotiem pesticīdu MAL, tostarp:

| a) | konsolidētu datu bāzi Kopienas tiesību aktiem par pesticīdu atlieku MAL, darot šādu informāciju publiski pieejamu; |
| --- | --- |

a)

konsolidētu datu bāzi Kopienas tiesību aktiem par pesticīdu atlieku MAL, darot šādu informāciju publiski pieejamu;

| b) | šīs regulas 28. panta 3. punktā minētos Kopienas kvalifikācijas testus; |
| --- | --- |

b)

šīs regulas 28. panta 3. punktā minētos Kopienas kvalifikācijas testus;

| c) | pētījumus un citus pasākumus, kas vajadzīgi, lai sagatavotu un turpmāk attīstītu tiesību aktus un tehniskās pamatnostādnes par pesticīdu atliekām; |
| --- | --- |

c)

pētījumus un citus pasākumus, kas vajadzīgi, lai sagatavotu un turpmāk attīstītu tiesību aktus un tehniskās pamatnostādnes par pesticīdu atliekām;

| d) | pētījumus, kas vajadzīgi, lai novērtētu pesticīdu atlieku iedarbību uz patērētājiem un dzīvniekiem; |
| --- | --- |

d)

pētījumus, kas vajadzīgi, lai novērtētu pesticīdu atlieku iedarbību uz patērētājiem un dzīvniekiem;

| e) | pētījumus, kas vajadzīgi, lai atbalstītu tās kontroles laboratorijas, ar kuru analīzes metodēm nevar kontrolēt noteiktos MAL. |
| --- | --- |

e)

pētījumus, kas vajadzīgi, lai atbalstītu tās kontroles laboratorijas, ar kuru analīzes metodēm nevar kontrolēt noteiktos MAL.

2.   Jebkurus īstenošanas noteikumus, kas attiecas uz 1. punktā minētajiem pasākumiem, var pieņemt saskaņā ar 45. panta 2. punktā minēto procedūru.

37. pants

Kopienas līdzdalība atbalsta pasākumos, kas attiecas uz saskaņotiem pesticīdu MAL

1.   Kopiena var nodrošināt finansiālu līdzdalību līdz 100 % no izmaksām, kas saistītas ar 36. pantā paredzētajiem pasākumiem.

2.   Apropriācijas katram finanšu gadam apstiprina budžeta procedūras gaitā.

VIII NODAĻA

MAL NOTEIKŠANAS PIETEIKUMU SASKAŅOŠANA

38. pants

Valstu iestāžu norīkošana

Katra dalībvalsts izraugās vienu vai vairākas valsts iestādes, lai šīs regulas mērķu sasniegšanai koordinētu sadarbību ar Komisiju, Iestādi, pārējām dalībvalstīm, izgatavotājiem, ražotājiem un audzētājiem. Ja dalībvalsts izraugās vairāk nekā vienu iestādi, tā norāda, kura no izraudzītajām iestādēm darbosies kā kontaktpersona.

Valstu iestādes var deleģēt uzdevumus citām struktūrām.

Katra dalībvalsts paziņo Komisijai un Iestādei izraudzīto valsts iestāžu nosaukumus un adreses.

39. pants

Iestādes veiktā MAL informācijas koordinācija

Iestāde:

| a) | koordinē sadarbību ar ziņotāju dalībvalsti, ko attiecībā uz katru aktīvo vielu izraugās saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK; |
| --- | --- |

a)

koordinē sadarbību ar ziņotāju dalībvalsti, ko attiecībā uz katru aktīvo vielu izraugās saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK;

| b) | koordinē sadarbību ar dalībvalstīm un Komisiju attiecībā uz MAL, jo īpaši, lai izpildītu 41. panta prasības. |
| --- | --- |

b)

koordinē sadarbību ar dalībvalstīm un Komisiju attiecībā uz MAL, jo īpaši, lai izpildītu 41. panta prasības.

40. pants

Informācija, ko iesniedz dalībvalstis

Dalībvalstis pēc Iestādes pieprasījuma iesniedz tai jebkuru pieejamo informāciju, kas vajadzīga, lai izvērtētu MAL nekaitīgumu.

41. pants

Iestādes MAL datu bāze

Neskarot spēkā esošos Kopienas un valstu tiesību aktus par piekļuvi dokumentiem, Iestāde izstrādā un uztur datu bāzi, kurai var piekļūt Komisija un dalībvalstu kompetentās iestādes un kurā ir attiecīgā zinātniskā informācija un LLP, kas attiecas uz MAL, aktīvajām vielām un apstrādes faktoriem, kā paredzēts II, III, IV un VII pielikumā. Tajā jo īpaši ir izvērtējumi par vielu uzņemšanu pārtikā, apstrādes faktori un vielas pieļaujamie toksikoloģiskie daudzumi.

42. pants

Dalībvalstis un nodevas

1.   Dalībvalstis var atgūt izmaksas, kas saistītas ar MAL noteikšanu, mainīšanu vai svītrošanu vai ar jebkādu citu darbību, kas izriet no šajā regulā paredzētajiem pienākumiem, piemērojot nodevu vai maksu.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka 1. punktā minētā nodeva vai maksājums

| a) | ir noteikts pārredzamā veidā; un |
| --- | --- |

a)

ir noteikts pārredzamā veidā; un

| b) | atbilst attiecīgās darbības faktiskajām izmaksām. |
| --- | --- |

b)

atbilst attiecīgās darbības faktiskajām izmaksām.

Tajos var ietvert fiksētu nodevu cenrādi, pamatojoties uz 1. punktā minēto darbību vidējām izmaksām.

IX NODAĻA

ĪSTENOŠANA

43. pants

Iestādes zinātniskais atzinums

Komisija vai dalībvalstis var lūgt Iestādi sniegt zinātnisku atzinumu par jebkuru pasākumu, kas saistīts ar riska izvērtēšanu atbilstīgi šai regulai. Komisija var noteikt termiņu šāda atzinuma sniegšanai.

44. pants

Iestādes atzinumu pieņemšanas procedūra

1.   Ja Iestādes atzinumu sagatavošanai saskaņā ar šo regulu ir vajadzīgs tikai tāds zinātnisks vai tehnisks darbs, kas saistīts ar vispāratzītiem zinātniskiem vai tehniskiem principiem, Iestāde šos atzinumus var sniegt, neapspriežoties ar Regulas 178/2002 28. pantā minēto zinātnisko komiteju vai zinātnes ekspertu grupām, ja vien pret to neiebilst Komisija vai kāda dalībvalsts.

2.   Īstenošanas noteikumos, ievērojot Regulas 178/2002 29. panta 6. punkta a) apakšpunktu, precizē gadījumus, kuros piemēro šā panta 1. punktu.

45. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 58. pantu, (turpmāk “Komiteja”).

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

46. pants

Īstenošanas pasākumi

Saskaņā ar 45. panta 2. punktā minēto procedūru un, vajadzības gadījumā, ņemot vērā Iestādes atzinumu, var paredzēt vai grozīt:

| a) | īstenošanas pasākumus, lai nodrošinātu šīs regulas vienādu piemērošanu; |
| --- | --- |

a)

īstenošanas pasākumus, lai nodrošinātu šīs regulas vienādu piemērošanu;

| b) | šīs regulas 23. pantā, 29. panta 2. punktā, 30. panta 2. punktā, 31. panta 1. punktā un 32. panta 5. punktā minētos datumus; |
| --- | --- |

b)

šīs regulas 23. pantā, 29. panta 2. punktā, 30. panta 2. punktā, 31. panta 1. punktā un 32. panta 5. punktā minētos datumus;

| c) | tehniskās palīdzības dokumentus, lai palīdzētu īstenot šo regulu; |
| --- | --- |

c)

tehniskās palīdzības dokumentus, lai palīdzētu īstenot šo regulu;

| d) | sīki izstrādātus noteikumus par zinātniskajiem datiem, kas vajadzīgi MAL noteikšanai. |
| --- | --- |

d)

sīki izstrādātus noteikumus par zinātniskajiem datiem, kas vajadzīgi MAL noteikšanai.

47. pants

Ziņojums par šīs regulas īstenošanu

Ne vēlāk kā 10 gadus pēc šīs regulas stāšanās spēka Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par tās īstenošanu un jebkādus atbilstīgus priekšlikumus.

X NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

48. pants

Tiesību aktu atcelšana un pielāgošana

1.   Direktīvas 76/895/EEK, 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK ar šo ir atceltas, un atcelšana stājas spēkā 50. panta otrajā daļā minētajā dienā.

2.   Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

| “f) | attiecīgos gadījumos, MAL lauksaimniecības produktiem, kurus ietekmē atļaujā minētā izmantošana, ir noteikts vai mainīts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. XXX/2004 (17). |
| --- | --- |

“f)

attiecīgos gadījumos, MAL lauksaimniecības produktiem, kurus ietekmē atļaujā minētā izmantošana, ir noteikts vai mainīts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. XXX/2004 (17).

49. pants

Pārejas pasākumi

1.   Šīs regulas III nodaļas prasības neattiecas uz produktiem, kas ir likumīgi ražoti vai importēti Kopienā pirms 50. panta otrajā daļā minētā datuma.

Tomēr, lai nodrošinātu patērētāju augstu aizsardzības līmeni, attiecībā uz šiem produktiem var veikt atbilstīgus pasākumus saskaņā ar 45. pantā 2. punktā minēto procedūru.

2.   Var noteikt turpmākus pārejas pasākumus konkrētu MAL īstenošanai, kā paredzēts 15., 16., 21., 22. un 25. pantā, ja tas vajadzīgs produktu normālai tirdzniecībai, pārstrādei un patēriņam.

Tos pasākumus, kuri neskar pienākumu nodrošināt patērētāju augstu aizsardzības līmeni, pieņem saskaņā ar 45. pantā 2. punktā minēto procedūru.

50. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī

Šīs regulas II, III un V nodaļu piemēro, kad ir pagājuši seši mēneši pēc pēdējās regulas publicēšanas, ar kuru izveido šīs regulas I, II, III un IV pielikumu.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 234, 30.9.2003., 33. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2004. gada 20. aprīļa Atzinums (OV C 104 E, 30.4.2004.), Padomes 2004. gada 19. jūlija Kopējā nostāja, Eiropas Parlamenta ... gada ... Nostāja (“Oficiālajā Vēstnesī” vēl nav publicēta).

2

(3)  OV L 340, 9.12.1976., 26. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.).

3

(4)  OV L 221, 7.8.1986., 37. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2004/61/EK (OV L 127, 29.4.2004., 81. lpp.).

4

(5)  OV L 221, 7.8.1986., 43. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/61/EK.

5

(6)  OV L 350, 14.12.1990., 71. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/61/EK.

6

(7)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2004/71/EK (OV L 127, 29.4.2004., 14. lpp.).

7

(8)  OV L 33, 8.2.1979., 36. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003.

8

(9)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1642/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 4. lpp.).

9

(10)  OV L 140, 30.5.2002., 10. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2003/100/EK (OV L 285, 1.11.2003., 33. lpp.).

10

(11)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/8/EK (1998. gada 16. februāris) par biocīdo produktu laišanu tirgū (OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

12

(13)  Padomes Regula (EEK) Nr. 2377/90 (1990. gada 26. jūnijs), ar ko nosaka Kopienas procedūru veterināro zāļu maksimālo atlieku līmeņu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikā (OV L 224, 18.8.1990., 1. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 546/2004 (OV L 87, 25.3.2004., 13. lpp.).

13

(14)  Padomes Direktīva 2000/29/EK (2000. gada 8. maijs) par aizsardzības pasākumiem, lai novērstu augiem vai augu produktiem kaitīgu organismu importam un izplatību Kopienā (OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2004/70/EK (OV L 127, 29.4.2004., 97. lpp.).

14

(15)  Padomes Direktīva 96/23/EK (1996. gada 29. aprīlis), ar ko paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, un ar ko atceļ Direktīvu 85/358/EEK un Direktīvu 86/469/EEK, kā arī Lēmumu 89/187/EEK un Lēmumu 91/664/EEK (OV L 125, 23.5.1996., 10. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.).

15

(16)  Komisijas Direktīva 2002/63/EK (2002. gada 11. jūlijs), ar ko nosaka Kopienas paraugu ņemšanas metodes pesticīdu atlieku oficiālajai kontrolei augu un dzīvnieku izcelsmes produktos un uz tiem un ar ko atceļ Direktīvu 79/700/EEK (OV L 187, 16.7.2002., 30. lpp.).

16

(17)  OV L ......”.

17

---

PAZIŅOJUMS PAR PADOMES APSVĒRUMIEM

I.   IEVADS

2003. gada 14. martā Padome no Komisijas saņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku daudzumus augu un dzīvnieku izcelsmes produktos.

Eiropas Parlaments sniedza savu atzinumu pēc pirmā lasījuma 2004. gada 20. aprīlī. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja sniedza savu atzinumu 2003. gada 16. jūlijā.

Padome pieņēma Kopēju nostāju 2004. gada 19. jūlijā saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru.

II.   MĒRĶI

Šā priekšlikuma mērķis ir veikt būtiskas izmaiņas Eiropas tiesību aktos par pesticīdiem, kā arī tos vienkāršot, aizstājot četras Padomes direktīvas ar vienu regulu. Šo jauno, saskaņoto noteikumu mērķis ir divējāds: veicināt tirdzniecību vienotā tirgū un ar trešajām valstīm, eksportētājiem uz ES konkrētos gadījumos piešķirot importa pielaides, un visā Kopienā nodrošināt stabilu patērētāju tiesību aizsardzības līmeni. Priekšlikums šajā jomā arī paredz lomu Eiropas Pārtikas aizsardzības pārvaldei (EPAP). Saskaņā ar jaunajiem Padomes grozītajiem noteikumiem pēc pārejas perioda MPAD tiktu noteikti tikai Kopienas līmenī, izmantojot procedūru, kurā dalībvalstis izvērtētu MPAD noteikšanas vajadzību un iesniegtu Komisijai novērtējuma ziņojumu, EPDP būtu atbildīga par riska novērtēšanu, balstoties uz attiecīgās dalībvalsts novērtējuma ziņojumu un datiem, kas saņemti no pieteikuma iesniedzējiem, bet Komisija, nosakot MPAD, rūpētos par riska pārvaldību.

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

A.   VISPĀRĪGI NOVĒROJUMI

Padomes kopējā nostāja galvenās līnijās saskan ar Komisijas un Parlamenta ieņemtajām nostājām, ņemot vērā, ka tā:

| — | apstiprina Komisijas ierosinātos un Eiropas Parlamenta atbalstītos mērķus un vairumu to pasākumu, |
| --- | --- |

—

apstiprina Komisijas ierosinātos un Eiropas Parlamenta atbalstītos mērķus un vairumu to pasākumu,

| — | ietver lielu skaitu Eiropas Parlamenta pirmā lasījumā pieņemto grozījumu. |
| --- | --- |

—

ietver lielu skaitu Eiropas Parlamenta pirmā lasījumā pieņemto grozījumu.

Jo īpaši, Padome apstiprināja virkni parlamenta izdarīto grozījumu, lai nodrošinātu jauno procedūru sekmīgu darbību un uzlabotu jaunās regulas un citu Kopienas tiesību aktu savstarpēju saskaņotību. Padome arī uzskatīja, ka bija lietderīgi ieviest papildu grozījumus, piemēram, tādus, kas ļautu dalībvalstīm attiecīgi reaģēt uz MPAD pārsniegumiem, kādi var rasties konkrētos izņēmuma gadījumos. Padome arī no jauna pārkārtoja un formatēja dažas regulas teksta daļas, lai precizētu dalībvalstu, EPDP un Komisijas lomu un atšķirtu pārejas noteikumus no jaunajā režīmā paredzētām standarta procedūrām. Tika izdarīti arī vairāki tehniski un redakcionāli grozījumi.

B.   ĪPAŠI KOMENTĀRI

a)   Pieteikuma procedūra: EPDP un dalībvalstu attiecīgās lomas

Komisija savā priekšlikumā bija paredzējusi sevišķu lomu EPDP zinātnisku izvērtējumu veikšanā un MPAD noteikšanā. Taču Padome un Parlaments vienojās, ka dalībvalstīm jāveic sākotnēja MPAD piemērošanas analīze saskaņā ar kārtību, kāda noteikta Direktīvā 91/414/EEK. Padome arī piekrita, ka būtu tūlīt jānosūta dalībvalsts saņemtās MPAD pieteikumu kopijas Komisijai un EPDP (8. pants).

b)   Procedūra attiecībā uz EPDP veikto ikdienas darbu

Ņemot vērā EPDP paredzēto pamatīgo darba slodzi, Padome ieviesa jaunu pantu, lai novērstu vēršanos pie zinātnes iestādēm pēc padoma jautājumos, kas attiecas uz to ikdienas darbu, t.i., gadījumos, kad EPDP sniedz atzinumus, kas balstās tikai uz vispāratzītiem zinātniskiem principiem (44. pants). Šis noteikums ir analogs Regulas 178/2002/EK 31. pantam.

c)   Administratīvā pārskatīšana

Ir pievienots jauns pants, ar ko paredz tiesiskās aizsardzības līdzekļus attiecībā uz EPDP lēmumiem, kā arī EPDP neizdarības gadījumā (13. pants).

d)   Laika grafiks un pāreja uz jaunām procedūrām

Lai nodrošinātu sekmīgu pāreju uz jaunajiem noteikumiem, Padome, atbalstot Parlamenta nostāju, noteica konkrētus termiņus to galveno tehnisko pielikumu pabeigšanai, kuros iekļaus saskaņotu MPAD sarakstu (II pielikums), saskaņotu pagaidu MPAD sarakstu (III pielikums) un to aktīvo vielu sarakstu, kurām MPAD vairs nav jāpiemēro (IV pielikums). Tādā pašā nolūkā Padome arī noteica termiņa beigas tā pielikuma sagatavošanai, kurā uzskaita produktus, kam piemēros saskaņotus MPAD (I pielikums). Padome, tāpat kā Parlaments, atzina, ka regula nebūtu jāpiemēro pilnībā, kamēr nav pabeigti visbūtiskākie pielikumi (4., 5., 21., 22. un 50. pants).

e)   Iespēja pagarināt pagaidu MPAD spēkā esamības termiņu

Lai veicinātu sekmīgu pāreju uz pilnīgas saskaņotības režīmu (piem., ja dalībvalstis norāda uz to, ka ir vajadzīgs papildu laiks, lai pabeigtu zinātniskus pētījumus par valsts līmenī jau atļautajām vielām), Padome nolēma, ka konkrētos gadījumos būtu iespējams atstāt pagaidu MPAD III pielikumā trīs papildu gadus (15. pants).

f)   Pesticīdu izmantošana apstrādei pēc ražas novākšanas

Regulā ieviesa atkāpi, lai paredzētu produktu fumigāciju pēc ražas novākšanas (piem., lai sargātu produktus no kaitēkļiem uzglabāšanas un transportēšanas laikā - darbība, kas varētu izraisīt MPAD īslaicīgu pārsniegšanu, kamēr produkts ir uzglabāšanā vai tranzītā) (18. panta 3. punkts).

g)   Pesticīdu izmantošana izņēmuma gadījumos

Lai nodrošinātu atbilstošu rīcību izņēmuma gadījumos (piem., ja saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 4. punktu jāizmanto kāds augu aizsardzības līdzeklis kaitēkļu kontrolei), tika ieviesti ārkārtas noteikumi, kas dod iespēju dalībvalstij atļaut savā teritorijā laist tirgū un/vai izbarot dzīvniekiem pārtiku vai barību, kas neatbilst regulā paredzētajiem MPAD. Par tādu atļauju piešķiršanu jāpaziņo pārējām dalībvalstīm, Komisijai un Eiropas Pārtikas drošības pārvaldei, lai noteiktu pagaidu MPAD un veiktu jebkuras citas vajadzīgas darbības. Tādas atļaujas var piešķirt tikai ar nosacījumu, ka attiecīgā apstrādātā pārtika vai barība nerada nepieņemamu risku patērētājiem (18. panta 4. punkts)).

h)   Definīcijas

Pārstrādājot tekstu, lai radītu lielāku juridisko skaidrību, Padome pievienoja divas jaunas definīcijas, proti, “kritiskā LLP” (t.i., labā lauksaimniecības prakse, kas saskaņā ar regulu veido pamatu saskaņotiem MPAD) un “CLX” (t.i., MPAD, ko nosaka Codex Alimentarius komisija), un svītroja “jauktās pārtikas” definīciju. Turklāt Padome, piekrītot Eiropas Parlamentam, arī precizēja “pesticīdu atlieku” definīciju (3. pants).

i)   Tehniski un redakcionāli grozījumi

Tika veiktas arī daudzas citas izmaiņas, tostarp tehniski pielāgojumi un precizējumi.

j)   Padomes nepieņemtie grozījumi

Papildu apspriedes ir jo īpaši vajadzīgas par jautājumiem, kas saistīti ar riska novērtēšanu, un noteikumiem par augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu, attiecībā uz kuriem Padome līdz šim nav varējusi apstiprināt vairākus Parlamenta izdarītos grozījumus. Tādi jautājumi jo īpaši skar to, kā novērtēt patērētāju risku, nosakot MPAD, apsvērumus, kas saistīti ar vispiemērotāko veidu, kā informēt sabiedrību, un to, kā izstrādāt noteikumus par labu lauksaimniecības praksi un kaitēkļu kontroli.

---

| 1.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 25/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 25/19

---

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 2/2005

(2004. gada 24. septembris)

ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu .../2005/EK, ar ko izveido daudzgadīgu Kopienas darbības programmu, lai uzlabotu digitālā satura pieejamību, lietošanu un izmantošanu Eiropā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/C 25E/02)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 157. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

apspriedusies ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Informācijas sabiedrības attīstība un platjoslas lokālo tīklu parādīšanās ietekmēs katra Eiropas Savienības pilsoņa dzīvi, inter alia, sekmējot piekļuvi zināšanām un veicinot jaunus zināšanu apguves veidus, tādējādi palielinot pieprasījumu pēc jauna satura, lietojumprogrammām un pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(1)

Informācijas sabiedrības attīstība un platjoslas lokālo tīklu parādīšanās ietekmēs katra Eiropas Savienības pilsoņa dzīvi, inter alia, sekmējot piekļuvi zināšanām un veicinot jaunus zināšanu apguves veidus, tādējādi palielinot pieprasījumu pēc jauna satura, lietojumprogrammām un pakalpojumiem.

| (2) | Interneta izplatība Kopienā joprojām nozīmīgi pieaug. Interneta piedāvātās iespējas būtu jāizmanto, lai katrai personai un katrai organizācijai Kopienā ļautu izmantot sociālos un saimnieciskos labumus, kas izriet no informācijas un zināšanu apmaiņas. Tagad Eiropā ir radīti visi apstākļi digitalā satura potenciāla izmantošanai. |
| --- | --- |

(2)

Interneta izplatība Kopienā joprojām nozīmīgi pieaug. Interneta piedāvātās iespējas būtu jāizmanto, lai katrai personai un katrai organizācijai Kopienā ļautu izmantot sociālos un saimnieciskos labumus, kas izriet no informācijas un zināšanu apmaiņas. Tagad Eiropā ir radīti visi apstākļi digitalā satura potenciāla izmantošanai.

| (3) | Lisabonas 2000. gada 23. un 24. marta Eiropadomes secinājumos ir uzsvērts, ka pāreja uz digitālu, uz zināšanām pamatotu ekonomiku, ko sekmē jaunas preces un pakalpojumi, būs spēcīgs dzinējspēks izaugsmei, konkurencei un darbavietu radīšanai. Tad jo īpaši atzina satura industriju nozīmi papildu vērtību radīšanā, izmantojot un saslēdzot tīklā Eiropas kulturālo daudzveidību. |
| --- | --- |

(3)

Lisabonas 2000. gada 23. un 24. marta Eiropadomes secinājumos ir uzsvērts, ka pāreja uz digitālu, uz zināšanām pamatotu ekonomiku, ko sekmē jaunas preces un pakalpojumi, būs spēcīgs dzinējspēks izaugsmei, konkurencei un darbavietu radīšanai. Tad jo īpaši atzina satura industriju nozīmi papildu vērtību radīšanā, izmantojot un saslēdzot tīklā Eiropas kulturālo daudzveidību.

| (4) | Attīstot Lisabonas stratēģiju, eEurope rīcības plāns 2005. gadam aicina izvērst darbības, kas sekmē drošu pakalpojumu, lietojumprogrammu un satura izveidošanu platjoslas lokālajos tīklos, tādējādi nodrošinot labvēlīgu vidi privātiem ieguldījumiem, jaunu darba vietu radīšanai un produktivitātes līmeņa celšanai, sabiedrisko pakalpojumu modernizēšanai, kā arī dodot ikvienam iespēju līdzdarboties globālajā informācijas sabiedrībā. |
| --- | --- |

(4)

Attīstot Lisabonas stratēģiju, eEurope rīcības plāns 2005. gadam aicina izvērst darbības, kas sekmē drošu pakalpojumu, lietojumprogrammu un satura izveidošanu platjoslas lokālajos tīklos, tādējādi nodrošinot labvēlīgu vidi privātiem ieguldījumiem, jaunu darba vietu radīšanai un produktivitātes līmeņa celšanai, sabiedrisko pakalpojumu modernizēšanai, kā arī dodot ikvienam iespēju līdzdarboties globālajā informācijas sabiedrībā.

| (5) | Eiropā arvien acīmredzamāks kļūst pieprasījums pēc augstas kvalitātes digitālā satura, kam raksturīga līdzsvarota pieeja un lietotāju tiesību ievērošana un ko izmanto plaša sabiedrība, vai tie būtu parasti sabiedrības locekļi, studenti, zinātnieki, MVU vai citi uzņēmējdarbības lietotāji, vai arī cilvēki ar īpašām vajadzībām, kas vēlas paplašināt savas zināšanas, vai “atkārtoti lietotāji”, kas vēlas izmantot digitālā satura resursus, lai radītu pakalpojumus. |
| --- | --- |

(5)

Eiropā arvien acīmredzamāks kļūst pieprasījums pēc augstas kvalitātes digitālā satura, kam raksturīga līdzsvarota pieeja un lietotāju tiesību ievērošana un ko izmanto plaša sabiedrība, vai tie būtu parasti sabiedrības locekļi, studenti, zinātnieki, MVU vai citi uzņēmējdarbības lietotāji, vai arī cilvēki ar īpašām vajadzībām, kas vēlas paplašināt savas zināšanas, vai “atkārtoti lietotāji”, kas vēlas izmantot digitālā satura resursus, lai radītu pakalpojumus.

| (6) | Digitālā satura ieinteresētās puses ir satura piegādātāji (tostarp valsts un privātās organizācijas un iestādes, kas rada un vāc digitālo saturu vai kā īpašumā ir digitālais saturs) un satura lietotāji (tostarp organizācijas un uzņēmumi, kas ir tiešie patērētāji, kuri atkārtoti lieto digitālo saturu un/vai rada tā papildu vērtību). Īpaša uzmanība būtu jāpievērš MVU līdzdalībai. |
| --- | --- |

(6)

Digitālā satura ieinteresētās puses ir satura piegādātāji (tostarp valsts un privātās organizācijas un iestādes, kas rada un vāc digitālo saturu vai kā īpašumā ir digitālais saturs) un satura lietotāji (tostarp organizācijas un uzņēmumi, kas ir tiešie patērētāji, kuri atkārtoti lieto digitālo saturu un/vai rada tā papildu vērtību). Īpaša uzmanība būtu jāpievērš MVU līdzdalībai.

| (7) | EContent programma (2001.-2004.), kas pieņemta ar Padomes 2000. gada 22. decembra Lēmumu 2001/48/EK (3), deva priekšroku Eiropas digitālā satura attīstīšanai un lietošanai internetā, kā arī Eiropas interneta vietņu valodu daudzveidībai informācijas sabiedrībā. Komisijas 2003. gada 10. oktobra paziņojums par eContent programmas vidējā termiņa novērtēšanu atkārtoti apstiprina, cik svarīgi ir darboties šajā jomā. |
| --- | --- |

(7)

EContent programma (2001.-2004.), kas pieņemta ar Padomes 2000. gada 22. decembra Lēmumu 2001/48/EK (3), deva priekšroku Eiropas digitālā satura attīstīšanai un lietošanai internetā, kā arī Eiropas interneta vietņu valodu daudzveidībai informācijas sabiedrībā. Komisijas 2003. gada 10. oktobra paziņojums par eContent programmas vidējā termiņa novērtēšanu atkārtoti apstiprina, cik svarīgi ir darboties šajā jomā.

| (8) | Tehnoloģijas progress dod iespēju radīt papildu vērtību saturam, tajā iekļaujot zināšanas, un uzlabot savstarpēju izmantojamību pakalpojumu līmenī, kas ir būtiski, piekļūstot digitālajam saturam, to lietojot un izplatot. Jo īpaši tas ir svarīgi tām sabiedrisko interešu jomām, uz kurām attiecas šī programma. |
| --- | --- |

(8)

Tehnoloģijas progress dod iespēju radīt papildu vērtību saturam, tajā iekļaujot zināšanas, un uzlabot savstarpēju izmantojamību pakalpojumu līmenī, kas ir būtiski, piekļūstot digitālajam saturam, to lietojot un izplatot. Jo īpaši tas ir svarīgi tām sabiedrisko interešu jomām, uz kurām attiecas šī programma.

| (9) | Stabilu uzņēmējdarbības modeļu veicināšana sekmēs šajā programmā uzsākto projektu nepārtrauktību un tādējādi uzlabos apstākļus labākai ekonomiskai atdevei no pakalpojumiem, kas balstās uz piekļuvi digitālajam saturam un tā atkārtotu lietošanu. |
| --- | --- |

(9)

Stabilu uzņēmējdarbības modeļu veicināšana sekmēs šajā programmā uzsākto projektu nepārtrauktību un tādējādi uzlabos apstākļus labākai ekonomiskai atdevei no pakalpojumiem, kas balstās uz piekļuvi digitālajam saturam un tā atkārtotu lietošanu.

| (10) | Ir noteikta tiesiskā sistēma, lai rīkotos, atbildot uz izaicinājumiem, ko digitālais saturs rada informācijas sabiedrībā (4)
   (5)
   (6). |
| --- | --- |

(10)

Ir noteikta tiesiskā sistēma, lai rīkotos, atbildot uz izaicinājumiem, ko digitālais saturs rada informācijas sabiedrībā (4)
   (5)
   (6).

| (11) | Dažāda prakse dalībvalstīs turpina radīt tehniskus šķēršļus, kas kavē valsts sektora informācijas plašu pieejamību, lietošanu, atkārtotu lietošanu un izmantošanu Kopienā. |
| --- | --- |

(11)

Dažāda prakse dalībvalstīs turpina radīt tehniskus šķēršļus, kas kavē valsts sektora informācijas plašu pieejamību, lietošanu, atkārtotu lietošanu un izmantošanu Kopienā.

| (12) | Ja digitālais saturs ir saistīts ar personas datiem, vajadzētu ievērot Direktīvu 95/46/EK (7) un Direktīva 2002/58/EK (8), un lietotajām tehnoloģijām vajadzētu respektēt un, ja iespējams, sekmēt privātās dzīves aizsardzību. |
| --- | --- |

(12)

Ja digitālais saturs ir saistīts ar personas datiem, vajadzētu ievērot Direktīvu 95/46/EK (7) un Direktīva 2002/58/EK (8), un lietotajām tehnoloģijām vajadzētu respektēt un, ja iespējams, sekmēt privātās dzīves aizsardzību.

| (13) | Kopienas darbībai, kas veikta saistībā ar informācijas saturu, būtu jāveicina Kopienas daudzvalodu un multikulturālās īpatnības. |
| --- | --- |

(13)

Kopienas darbībai, kas veikta saistībā ar informācijas saturu, būtu jāveicina Kopienas daudzvalodu un multikulturālās īpatnības.

| (14) | šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (9). |
| --- | --- |

(14)

šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (9).

| (15) | Komisijai būtu jānodrošina komplementaritāte un sinerģija ar atbilstīgām Kopienas iniciatīvām un programmām, jo īpaši ar tām, kas saistītas ar izglītību un kultūru, un Eiropas Savietojamības sistēmu. |
| --- | --- |

(15)

Komisijai būtu jānodrošina komplementaritāte un sinerģija ar atbilstīgām Kopienas iniciatīvām un programmām, jo īpaši ar tām, kas saistītas ar izglītību un kultūru, un Eiropas Savietojamības sistēmu.

| (16) | šis lēmums visam programmas īstenošanas laikam paredz finanšu līdzekļu apjomu, kas budžeta lēmējiestādēm ikgadējās budžeta procedūras vajadzībām ir galvenais atskaites punkts, kā paredzēts 33. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (1999. gada 6. maijs) par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (10). |
| --- | --- |

(16)

šis lēmums visam programmas īstenošanas laikam paredz finanšu līdzekļu apjomu, kas budžeta lēmējiestādēm ikgadējās budžeta procedūras vajadzībām ir galvenais atskaites punkts, kā paredzēts 33. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (1999. gada 6. maijs) par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (10).

| (17) | ņemot vērā to, ka piedāvātās rīcības mērķus, proti, uzlabot Eiropā digitālā satura pieejamību, lietošanu un izmantošanu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs attiecīgo jautājumu starptautiskā rakstura dēļ, un to, ka minētās rīcības Eiropas mēroga vai iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas mērogā, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(17)

ņemot vērā to, ka piedāvātās rīcības mērķus, proti, uzlabot Eiropā digitālā satura pieejamību, lietošanu un izmantošanu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs attiecīgo jautājumu starptautiskā rakstura dēļ, un to, ka minētās rīcības Eiropas mēroga vai iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas mērogā, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Programmas mērķis

1.   Ar šo lēmumu izveido Kopienas programmu laikposmam no 2005. gada līdz 2008. gadam, lai Eiropā uzlabotu digitālā satura pieejamību, lietošanu un izmantošanu, sekmējot informācijas - sabiedrisko interešu jomās - radīšanu un izplatīšanu Kopienas līmenī.

Programmas nosaukums ir “eContentplus” (še turpmāk – “Programma”).

2.   Lai sasniegtu Programmas vispārējo mērķi, pievēršas šādiem darbības virzieniem:

| a) | digitālā satura pieejamības, lietošanas un izmantošanas veicināšanai Kopienas līmenī; |
| --- | --- |

a)

digitālā satura pieejamības, lietošanas un izmantošanas veicināšanai Kopienas līmenī;

| b) | kvalitātes uzlabošanas un labākās prakses veicināšanai saistībā ar digitālo saturu starp satura nodrošinātājiem un lietotājiem, un starp nozarēm; |
| --- | --- |

b)

kvalitātes uzlabošanas un labākās prakses veicināšanai saistībā ar digitālo saturu starp satura nodrošinātājiem un lietotājiem, un starp nozarēm;

| c) | digitālajā saturā ieinteresēto pušu sadarbības un informētības veicināšanai. |
| --- | --- |

c)

digitālajā saturā ieinteresēto pušu sadarbības un informētības veicināšanai.

Darbības, kas jāveic saskaņā ar šiem darbības virzieniem, ir vērstas uz valsts sektora informāciju, telpiskiem datiem, kā arī izglītības, kultūras un zinātnes jomas saturu, kā noteikts I pielikumā. Programmu īsteno saskaņā ar II pielikumu.

2. pants

Dalība

1.   Programmā var piedalīties dalībvalstu juridiskās personas. Tajā var arī piedalīties kandidātvalstu juridiskās personas saskaņā ar divpusējiem līgumiem, kas ir spēkā vai kurus paredzēts noslēgt ar šīm valstīm.

2.   Programmā var atļaut piedalīties to EBTA valstu juridiskajām personām, kuras ir EEZ līguma Līgumslēdzējas Puses, saskaņā ar minētā līguma noteikumiem.

3.   Nesaņemot Kopienas finanšu atbalstu, Programmā var piedalīties trešo valstu juridiskās personas, kā arī starptautiskas organizācijas, ja šāda dalība sekmīgi palīdz Programmas īstenošanai. Lēmumu atļaut šādu dalību pieņem saskaņā ar 4. panta 2. punktā minēto procedūru.

3. pants

Komisijas pilnvaras

1.   Komisija ir atbildīga par Programmas īstenošanu.

2.   Pamatojoties uz šo lēmumu, Komisija izstrādā darba programmu.

3.   Īstenojot Programmu, Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina vispārēju atbilstību un komplementaritāti attiecībā uz citām saistītām Kopienas politikām, programmām un darbībām, kas skar Eiropas digitālā satura attīstību un lietošanu un valodu daudzveidības veicināšanu informācijas sabiedrībā, jo īpaši attiecībā uz Kopienas pētniecības un tehnoloģiju attīstības programmām, IDA, eTen, eInclusion, eLearning, MODINIS un Safer Internet.

4.   Komisija lemj saskaņā ar 4. panta 2. punktā izklāstīto procedūru,

| a) | pieņemot un grozot darba programmu; |
| --- | --- |

a)

pieņemot un grozot darba programmu;

| b) | nosakot kritērijus un saturu uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, ņemot vērā 1. pantā noteiktos mērķus; |
| --- | --- |

b)

nosakot kritērijus un saturu uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, ņemot vērā 1. pantā noteiktos mērķus;

| c) | izvērtējot priekšlikumu konkursos iesniegtos projektus Kopienas finansējuma saņemšanai, kuros paredzamais Kopienas ieguldījums ir EUR 1 miljons vai lielāks; |
| --- | --- |

c)

izvērtējot priekšlikumu konkursos iesniegtos projektus Kopienas finansējuma saņemšanai, kuros paredzamais Kopienas ieguldījums ir EUR 1 miljons vai lielāks;

| d) | visos gadījumos, kad atkāpjas no II pielikumā izklāstītajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

d)

visos gadījumos, kad atkāpjas no II pielikumā izklāstītajiem noteikumiem.

5.   Komisija informē 4. pantā minēto komiteju par sasniegto Programmas īstenošanā.

4. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

5. pants

Uzraudzība un novērtēšana

1.   Lai nodrošinātu, ka Kopienas atbalstu izmanto efektīvi, Komisija nodrošina, ka darbībām, ko veic saskaņā ar šo lēmumu, piemēro iepriekšēju novērtēšanu, paveiktā kontroli un turpmāku novērtēšanu.

2.   Komisija uzrauga Programmas projektu īstenošanu. Komisija vērtē, kā projekti tiek īstenoti, un vērtē to īstenošanas rezultātu, lai konstatētu, vai ir sasniegti sākotnējie mērķi.

3.   Komisija, vēlākais, 2006. gada vidū ziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par 1. panta 2. punktā minēto darbības virzienu īstenošanu. Šajā sakarā Komisija ziņo par 2007. un 2008. gada līdzekļu apjoma atbilstību finanšu plānam. Ja nepieciešams, Komisija veic vajadzīgās izmaiņas, īstenojot 2007. un 2008. gada budžeta procedūru, lai nodrošinātu gada apropriāciju atbilstību finanšu plānam. Programmas beigās Komisija iesniedz galīgo novērtējumu.

4.   Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz kvantitatīvo un kvalitatīvo novērtējumu rezultātus kopā ar attiecīgiem priekšlikumiem par šā lēmuma grozījumiem. Rezultātus nosūta, pirms tiek iesniegts Eiropas Savienības vispārējā budžeta projekts, attiecīgi, 2007. un 2009. gadam.

6. pants

Finanšu līdzekļu apjoms

1.   Ar šo nosaka, ka finanšu līdzekļu apjoms, kas paredzēts šajā lēmumā noteikto Kopienas darbību īstenošanai, laikposmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim ir EUR 135 miljoni, tostarp EUR 55,6 miljoni paredzēti laikposmam līdz 2006. gada 31. decembrim.

2.   Summu laikposmam pēc 2006. gada 31. decembra uzskata par apstiprinātu, ja šajā stadijā tā atbilst finanšu plānam, kas ir spēkā laikposmam no 2007. gada.

3.   Gada apropriācijas laikposmam no 2005. gada līdz 2008. gadam apstiprina budžeta lēmējiestādes, ievērojot finanšu plānu. Provizorisks izdevumu sadalījums sniegts III pielikumā.

Briselē,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 117, 30.4.2004., 49. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2004. gada 22. aprīļa Atzinums (OV C 104 E, 30.4.2004.), Padomes 2004. gada 24. septembra Kopējā nostāja un Eiropas Parlamenta ... Nostāja (“Oficiālajā Vēstnesī” vēl nav publicēta).

2

(3)  OV L 14, 18.1.2001., 32. lpp.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/98/EK (2003. gada 17. novembris) par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (OV L 345, 31.12.2003., 90. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/29/EK (2001. gada 22. maijs) par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā (OV L 167, 22.6.2001., 10. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 96/9/EK (1996. gada 11. marts) par datubāzu tiesisko aizsardzību (OV L 77, 27.3.1996., 20. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.). Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektroniskajām komunikācijām) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.).

8

(9)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

9

(10)  OV C 172, 18.6.1999, 1. lpp. Nolīgumā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2003/429/EK (OV L 147, 14.6.2003., 25. lpp.).

10

---

I PIELIKUMS

DARBĪBA

I.   IEVADS

eContentplus vispārējais mērķis ir Eiropā uzlabot digitālā satura pieejamību, lietošanu un izmantošanu, veicinot informācijas - sabiedrības interešu jomās - radīšanu un izplatīšanu Kopienas līmenī.

Tas izveidos labākus apstākļus digitālā satura un pakalpojumu pieejamībai un pārvaldībai vidē, kur pastāv valodu un kultūru daudzveidība. Tas dos lietotājiem plašāku izvēli un veicinās jaunus veidus mijiedarbībai ar zināšanām uzlabotu digitālo saturu; šis elements kļūst arvien nozīmīgāks, lai panāktu dinamiskāku saturu, kā arī tādu, kas ir piemērots konkrētām jomām (izglītībai, kultūrai, cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, u.c.).

Programma pavērs ceļu uz strukturētu kvalitatīvu digitālā satura sistēmu Eiropā - Eiropas Digitālā satura zonu - veicinot pieredzes, labākās prakses apmaiņu un savstarpēju bagātināšanos starp satura nozarēm, satura nodrošinātājiem un lietotājiem.

Ir paredzētas trīs pasākumu grupas:

| a) | digitālā satura pieejamības, lietošanas un izmantošanas veicināšana Kopienas līmenī; |
| --- | --- |

a)

digitālā satura pieejamības, lietošanas un izmantošanas veicināšana Kopienas līmenī;

| b) | kvalitātes uzlabošanas un labākās prakses veicināšana saistībā ar digitālo saturu starp satura nodrošinātājiem un lietotājiem, un starp nozarēm; |
| --- | --- |

b)

kvalitātes uzlabošanas un labākās prakses veicināšana saistībā ar digitālo saturu starp satura nodrošinātājiem un lietotājiem, un starp nozarēm;

| c) | digitālajā saturā ieinteresēto pušu sadarbības un informētības veicināšana. |
| --- | --- |

c)

digitālajā saturā ieinteresēto pušu sadarbības un informētības veicināšana.

II.   DARBĪBAS VIRZIENI

A.   Digitālā satura pieejamības, lietošanas un izmantošanas veicināšana Kopienas līmenī

Darbības, ko veic saskaņā ar šo darbības virzienu, ietver ieinteresēto pušu tīklu un apvienību izveidošanu un jaunu pakalpojumu radīšanu.

Darbība ir vērsta uz valsts sektora informācijas jomām, telpiskiem datiem, izglītības un kultūras saturu.

Darbība būs vērsta uz to, lai tā:

| a) | atbalstītu plašāku informētību par valsts sektora informācijas (VSI) nozīmi, tās komerciālo vērtību un tās lietošanas ietekmi uz sabiedrību. Darbība uzlabos efektīvu VSI pārrobežu lietošanu un izmantošanu starp valsts sektora iestādēm un privātām uzņēmējsabiedrībām, tostarp MVU, attiecībā uz informācijas produktiem un pakalpojumiem, kuriem ir pievienotā vērtība; |
| --- | --- |

a)

atbalstītu plašāku informētību par valsts sektora informācijas (VSI) nozīmi, tās komerciālo vērtību un tās lietošanas ietekmi uz sabiedrību. Darbība uzlabos efektīvu VSI pārrobežu lietošanu un izmantošanu starp valsts sektora iestādēm un privātām uzņēmējsabiedrībām, tostarp MVU, attiecībā uz informācijas produktiem un pakalpojumiem, kuriem ir pievienotā vērtība;

| b) | veicinātu plašāku telpisku datu lietošanu no valsts sektora iestāžu, privātu uzņēmējsabiedrību, tostarp MVU, un pilsoņu puses, izmantojot sadarbības mehānismus Eiropas līmenī. Darbībai būtu jārisina gan tehniskus, gan organizatoriskus jautājumus, izvairoties no dublēšanas un mazattīstītām teritoriālām datu kopām. Tā būtu jāveicina pārrobežu savietojamību, atbalstot kartogrāfijas dienestu koordinēšanu un sekmējot jaunu pakalpojumu izveidošanu Eiropas līmenī mobilajiem lietotājiem. Tā arī būtu jāatbalsta atklātu standartu lietošanu; |
| --- | --- |

b)

veicinātu plašāku telpisku datu lietošanu no valsts sektora iestāžu, privātu uzņēmējsabiedrību, tostarp MVU, un pilsoņu puses, izmantojot sadarbības mehānismus Eiropas līmenī. Darbībai būtu jārisina gan tehniskus, gan organizatoriskus jautājumus, izvairoties no dublēšanas un mazattīstītām teritoriālām datu kopām. Tā būtu jāveicina pārrobežu savietojamību, atbalstot kartogrāfijas dienestu koordinēšanu un sekmējot jaunu pakalpojumu izveidošanu Eiropas līmenī mobilajiem lietotājiem. Tā arī būtu jāatbalsta atklātu standartu lietošanu;

| c) | veicinātu atklātu Eiropas digitālo objektu zināšanu kopumu vairošanu izglītības un pētniecības kopienu, kā arī atsevišķu personu vajadzībām. Darbība atbalsta Eiropas starpnieku pakalpojumu izveidi digitālajam izglītības saturam, izmantojot attiecīgus uzņēmējdarbības modeļus. Darbībai arī būtu jāveicina atklātu standartu lietošanu, un tādu lielu lietotāju grupu izveidošanu, kas analizē un pārbauda pirmsstandartizācijas un specifikāciju shēmas, lai digitālā izglītības satura globālu standartu noteikšanas procesā atspoguļotu Eiropas valodu un kultūras daudzveidības aspektus; |
| --- | --- |

c)

veicinātu atklātu Eiropas digitālo objektu zināšanu kopumu vairošanu izglītības un pētniecības kopienu, kā arī atsevišķu personu vajadzībām. Darbība atbalsta Eiropas starpnieku pakalpojumu izveidi digitālajam izglītības saturam, izmantojot attiecīgus uzņēmējdarbības modeļus. Darbībai arī būtu jāveicina atklātu standartu lietošanu, un tādu lielu lietotāju grupu izveidošanu, kas analizē un pārbauda pirmsstandartizācijas un specifikāciju shēmas, lai digitālā izglītības satura globālu standartu noteikšanas procesā atspoguļotu Eiropas valodu un kultūras daudzveidības aspektus;

| d) | veicinātu Eiropas informācijas infrastruktūras izveidošanu, lai būtu pieejami un lietojami augstas kvalitātes Eiropas digitālie kultūras un zinātnes resursi, savienojot virtuālas bibliotēkas, kopienu atmiņas, utt. Darbībai būtu jāietver koordinētas pieejas ciparošanai un datu savākšanai, digitālo objektu uzglabāšanai, kā arī digitālo kultūras un zinātnes resursu uzskaitei. Tai būtu jāuzlabo piekļuve digitālajiem kultūras un zinātnes resursiem, izmantojot efektīvas licencēšanas shēmas un kolektīvu iepriekšēju tiesību apstiprināšanu. |
| --- | --- |

d)

veicinātu Eiropas informācijas infrastruktūras izveidošanu, lai būtu pieejami un lietojami augstas kvalitātes Eiropas digitālie kultūras un zinātnes resursi, savienojot virtuālas bibliotēkas, kopienu atmiņas, utt. Darbībai būtu jāietver koordinētas pieejas ciparošanai un datu savākšanai, digitālo objektu uzglabāšanai, kā arī digitālo kultūras un zinātnes resursu uzskaitei. Tai būtu jāuzlabo piekļuve digitālajiem kultūras un zinātnes resursiem, izmantojot efektīvas licencēšanas shēmas un kolektīvu iepriekšēju tiesību apstiprināšanu.

B.   Kvalitātes uzlabošanas un labākās prakses veicināšana saistībā ar digitālo saturu starp satura nodrošinātājiem un lietotājiem, un starp nozarēm

Atbilstīgi šim darbības virzienam veikto darbību nolūks ir veicināt metožu, procesu un pasākumu labākās prakses noteikšanu un izvērstu izplatīšanu, lai nodrošinātu augstāku kvalitāti un lielāku efektivitāti digitālā satura izveidē, lietošanā un izplatīšanā.

Tā ietver izmēģinājumus, kas pastāvošajā juridiskajā sistēmā pierāda digitālā satura meklējamību, lietojamību, atkārtotu lietojamību, sastādamību un savietojamību, tajā pašā laikā jau no procesa sākumposma atbilstot dažādu mērķa grupu un tirgu prasībām vidē ar pieaugošām valodu un kultūru daudzveidības izpausmēm un attīstoties vairāk nekā tikai par lokalizācijas tehnoloģijām.

Tā izmantos ieguvumus, kas izriet no digitālā satura uzlabošanas ar mašīnlasāmiem datiem (semantiski labi noteikti metadati, kuri balstīti uz attiecīgas aprakstošas terminoloģijas, vārdu krājumiem un ontoloģijām).

Izmēģinājumus veic tematiskās grupās. Iegūto zināšanu savākšana, izplatīšana un starpnozaru savstarpēja papildināmība ir izmēģinājumu būtiska daļa.

Darbības mērķa jomas ir valsts sektora informācijas, telpisko datu, izglītības un kultūras digitālā satura jomas, kā arī zinātniskā digitālā satura joma.

C.   Digitālajā saturā ieinteresēto pušu sadarbības un informētības veicināšana

Darbība ietver attiecīgajos tiesību aktos paredzētus pasākumus, kas attiecas uz digitālu saturu un kas pastiprina digitālā saturā ieinteresēto pušu sadarbību un veicina informētības palielināšanu. Tā atbalstīs salīdzinošās novērtēšanas, uzraudzības un analīzes līdzekļu attīstību, Programmas ietekmes vērtēšanu un rezultātu izplatīšanu. Tās noteiks un analizēs jaunas iespējas un problēmas (piem., uzticamību, kvalitātes marķēšanu, intelektuālā īpašuma tiesības izglītībā) un atbilstīgos gadījumos ierosinās risinājumus.

---

II PIELIKUMS

PROGRAMMAS ĪSTENOŠANAS LĪDZEKĻI

| 1. | Komisija īsteno Programmu saskaņā ar I pielikumā precizēto tehnisko raksturojumu. |
| --- | --- |

1.

Komisija īsteno Programmu saskaņā ar I pielikumā precizēto tehnisko raksturojumu.

| 2. | Programmu īsteno netiešās darbības veidā, ietverot:






  a) | dalīto izmaksu darbību:







  i) | projekti, kas paredzēti, lai papildinātu zināšanas, lai tādējādi uzlabotu pastāvošos produktus, procesus un/vai pakalpojumus un/vai lai pildītu Kopienas politikas prasības. Kopienas finansējums parasti nepārsniegs 50 % no projekta izdevumiem. Valsts sektora iestāžu izdevumus var kompensēt, pamatojoties uz 100 % no papildu izmaksām; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Programmu īsteno netiešās darbības veidā, ietverot:

a)

dalīto izmaksu darbību:

i)

projekti, kas paredzēti, lai papildinātu zināšanas, lai tādējādi uzlabotu pastāvošos produktus, procesus un/vai pakalpojumus un/vai lai pildītu Kopienas politikas prasības. Kopienas finansējums parasti nepārsniegs 50 % no projekta izdevumiem. Valsts sektora iestāžu izdevumus var kompensēt, pamatojoties uz 100 % no papildu izmaksām;

| ii) | labākās prakses darbība zināšanu izplatīšanai. To parasti veic tematiskās grupās un savieno tematiskos tīklos. Kopienas ieguldījums šajā punktā paredzētajiem pasākumiem attieksies tikai uz tiešām izmaksām, ko uzskata par vajadzīgām vai piemērotām, lai panāktu darbības konkrētos mērķus; |
| --- | --- |

ii)

labākās prakses darbība zināšanu izplatīšanai. To parasti veic tematiskās grupās un savieno tematiskos tīklos. Kopienas ieguldījums šajā punktā paredzētajiem pasākumiem attieksies tikai uz tiešām izmaksām, ko uzskata par vajadzīgām vai piemērotām, lai panāktu darbības konkrētos mērķus;

| iii) | tematiski tīkli: tīkli, kas savieno vairākas ieinteresētās puses ar konkrētu tehnoloģisku un organizatorisku mērķi, lai veicinātu koordinācijas darbības un zināšanu apmaiņu. Tie var būt saistīti ar darbību labas prakses jomā. Papildu atbilstīgajiem izdevumiem, kas saistīti ar tīkla koordinēšanu un ieviešanu, sniegs pabalstu. Ar Kopienas līdzdalību var segt šo pasākumu papildu atbilstīgos izdevumus; |
| --- | --- |

iii)

tematiski tīkli: tīkli, kas savieno vairākas ieinteresētās puses ar konkrētu tehnoloģisku un organizatorisku mērķi, lai veicinātu koordinācijas darbības un zināšanu apmaiņu. Tie var būt saistīti ar darbību labas prakses jomā. Papildu atbilstīgajiem izdevumiem, kas saistīti ar tīkla koordinēšanu un ieviešanu, sniegs pabalstu. Ar Kopienas līdzdalību var segt šo pasākumu papildu atbilstīgos izdevumus;

| b) | papildu pasākumus:

  Papildu pasākumi veicina Programmas īstenošanu vai turpmāku darbību sagatavošanu. Pasākumi, kas saistīti ar produktu, procesu vai pakalpojumu ieviešanu tirgū, tirdzniecības un realizācijas veicināšanu ir izslēgti.






  i) | Programmas atbalstīšanas pētījumi, tostarp turpmāku darbību sagatavošana; |
| --- | --- | --- |

b)

papildu pasākumus:

Papildu pasākumi veicina Programmas īstenošanu vai turpmāku darbību sagatavošanu. Pasākumi, kas saistīti ar produktu, procesu vai pakalpojumu ieviešanu tirgū, tirdzniecības un realizācijas veicināšanu ir izslēgti.

i)

Programmas atbalstīšanas pētījumi, tostarp turpmāku darbību sagatavošana;

| ii) | informācijas apmaiņa, konferences, semināri vai citas sanāksmes un tematisko grupu darbības pārvalde; |
| --- | --- |

ii)

informācijas apmaiņa, konferences, semināri vai citas sanāksmes un tematisko grupu darbības pārvalde;

| iii) | izplatīšanas, informācijas un komunikācijas darbība. |
| --- | --- |

iii)

izplatīšanas, informācijas un komunikācijas darbība.

| 3. | Dalīto izmaksu darbību izvēli pamatos uz uzaicinājumiem izteikt priekšlikumus, kas publicēti Komisijas interneta vietnē saskaņā ar spēkā esošiem finanšu noteikumiem. |
| --- | --- |

3.

Dalīto izmaksu darbību izvēli pamatos uz uzaicinājumiem izteikt priekšlikumus, kas publicēti Komisijas interneta vietnē saskaņā ar spēkā esošiem finanšu noteikumiem.

| 4. | Pieteikumos Kopienas atbalsta saņemšanai attiecīgā gadījumā norāda finanšu plānu, uzskaitot visus projektu finansēšanas elementus, tostarp no Kopienas pieprasīto finansiālo atbalstu, un visus citus pieteikumus atbalsta saņemšanai vai piešķirto atbalstu no citiem avotiem. |
| --- | --- |

4.

Pieteikumos Kopienas atbalsta saņemšanai attiecīgā gadījumā norāda finanšu plānu, uzskaitot visus projektu finansēšanas elementus, tostarp no Kopienas pieprasīto finansiālo atbalstu, un visus citus pieteikumus atbalsta saņemšanai vai piešķirto atbalstu no citiem avotiem.

| 5. | Paredzētos pasākumus ievieš, izmantojot uzaicinājumus uz konkursu, saskaņā ar spēkā esošiem finanšu noteikumiem. |
| --- | --- |

5.

Paredzētos pasākumus ievieš, izmantojot uzaicinājumus uz konkursu, saskaņā ar spēkā esošiem finanšu noteikumiem.

---

III PIELIKUMS

PAREDZAMAIS IZDEVUMU SADALĪJUMS

| 1. | Digitālā satura pieejamības, lietošanas un izmantošanas veicināšana Kopienas līmenī |
| --- | --- |

1.

Digitālā satura pieejamības, lietošanas un izmantošanas veicināšana Kopienas līmenī

40 – 50 %

| 2. | Kvalitātes uzlabošanas veicināšana un labākās prakses veicināšana saistībā ar digitālo saturu starp satura nodrošinātājiem un lietotājiem, un starp nozarēm |
| --- | --- |

2.

Kvalitātes uzlabošanas veicināšana un labākās prakses veicināšana saistībā ar digitālo saturu starp satura nodrošinātājiem un lietotājiem, un starp nozarēm

45 - 55 %

| 3. | Digitālā saturā ieinteresēto pušu sadarbības un informētības veicināšana |
| --- | --- |

3.

Digitālā saturā ieinteresēto pušu sadarbības un informētības veicināšana

8 – 12 %

---

PAZIŅOJUMS PAR PADOMES APSVĒRUMIEM

I.   IEVADS

| 1. | Komisija 2004. gada 13. februārī pieņēma iepriekšminēto Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma priekšlikumu (1). Priekšlikums pamatojas uz Līguma 157. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2004. gada 13. februārī pieņēma iepriekšminēto Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma priekšlikumu (1). Priekšlikums pamatojas uz Līguma 157. panta 3. punktu.

| 2. | Eiropas Parlaments sniedza atzinumu 2004. gada 22. aprīlī, Ekonomikas un sociālo lietu komiteja – 2004. gada 29. aprīlī, un Reģionu komiteja atteicās sniegt atzinumu. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Parlaments sniedza atzinumu 2004. gada 22. aprīlī, Ekonomikas un sociālo lietu komiteja – 2004. gada 29. aprīlī, un Reģionu komiteja atteicās sniegt atzinumu.

| 3. | Komisija 2004. gada 4. maijā iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei grozītu priekšlikumu. |
| --- | --- |

3.

Komisija 2004. gada 4. maijā iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei grozītu priekšlikumu.

| 4. | Padome 2004. gada 24. septembrī pieņēma Kopējo nostāju saskaņā ar Līguma 251. pantu. |
| --- | --- |

4.

Padome 2004. gada 24. septembrī pieņēma Kopējo nostāju saskaņā ar Līguma 251. pantu.

II.   MĒRĶIS

Šā priekšlikuma mērķis ir izveidot apstākļus digitālā satura plašākai pieejamībai un lietošanai, un ja nepieciešams, labākai ekonomiskai atdevei no pakalpojumiem, kas balstās uz digitālā satura pieejas izmantošanas un tā (atkārtotas) lietošanas, sniedzot nozīmīgu devumu “eEiropas” stratēģijai tādās nozarēs kā e-studijas, e-valdība u.c. (programma, kas seko pašreizējai “eSatura” programmai, beidzas 2004. gada beigās).

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

Kopējā nostāja atbalsta Komisijas iesniegtā priekšlikuma kopējo mērķi un arī vispārēji ieteiktos mērķa sasniegšanas līdzekļus. Tomēr diskusiju gaitā Padomē priekšlikuma teksts daļēji tika mainīts. Kopējās nostājas galvenie jautājumi, kuri atšķiras no Komisijas priekšlikuma un Eiropas Parlamenta labojumiem (skatīt IV punktu), ir šādi:

| 1. | Ņemot vērā priekšlikumā paredzēto projektu apjomu, Padome uzskatīja par lietderīgu izdarīt atsauci uz MVU un īpašu uzmanību pievērst to dalībai ( 5. un 6. apsvērums, kā arī I.II.A pielikums). Turklāt atsauci uz cilvēkiem ar īpašām vajadzībām pievienoja 5. apsvērumā un I.I. pielikumā. |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā priekšlikumā paredzēto projektu apjomu, Padome uzskatīja par lietderīgu izdarīt atsauci uz MVU un īpašu uzmanību pievērst to dalībai ( 5. un 6. apsvērums, kā arī I.II.A pielikums). Turklāt atsauci uz cilvēkiem ar īpašām vajadzībām pievienoja 5. apsvērumā un I.I. pielikumā.

| 2. | Ar Kopējo nostāju maina 3. pantu, pievienojot tam jaunu punktu, kurā precizē programmas konsekvenci un savstarpēju papildināšanu ar citām attiecīgajām Kopienas programmām, politiku un rīcību. |
| --- | --- |

2.

Ar Kopējo nostāju maina 3. pantu, pievienojot tam jaunu punktu, kurā precizē programmas konsekvenci un savstarpēju papildināšanu ar citām attiecīgajām Kopienas programmām, politiku un rīcību.

| 3. | Padome uzskata, ka programmas īstenošanā Komisijai būtu cieši jāsadarbojas ar dalībvalstīm un jānodrošina pārskatāmība. Kopējā nostājā tādējādi mainīja 3. un 4. pantu tiktāl, ciktāl tas attiecas uz komitoloģiju, dodot priekšroku vadības procedūrai. Šīs izmaiņas tuvāk precizētas 14. apsvērumā. |
| --- | --- |

3.

Padome uzskata, ka programmas īstenošanā Komisijai būtu cieši jāsadarbojas ar dalībvalstīm un jānodrošina pārskatāmība. Kopējā nostājā tādējādi mainīja 3. un 4. pantu tiktāl, ciktāl tas attiecas uz komitoloģiju, dodot priekšroku vadības procedūrai. Šīs izmaiņas tuvāk precizētas 14. apsvērumā.

| 4. | Tiktāl, ciktāl tas attiecas uz programmas finanšu kārtību (6. pants), Kopējā nostājā samazina Komisijas ierosināto kopējo summu. Komisija ierosināja būtiski palielināt budžetu no esošās programmas, taču, lai arī visas dalībvalstis atzina programmas svarīgumu, par lietderīgu tika atzīta mazāka budžeta palielināšana. Saskaņā ar citiem tiesību aktiem iekļāva pārtraukuma klauzulu, lai uzturētu budžeta disciplīnu, jo programma pārsniedz spēkā esošo finanšu perspektīvu. |
| --- | --- |

4.

Tiktāl, ciktāl tas attiecas uz programmas finanšu kārtību (6. pants), Kopējā nostājā samazina Komisijas ierosināto kopējo summu. Komisija ierosināja būtiski palielināt budžetu no esošās programmas, taču, lai arī visas dalībvalstis atzina programmas svarīgumu, par lietderīgu tika atzīta mazāka budžeta palielināšana. Saskaņā ar citiem tiesību aktiem iekļāva pārtraukuma klauzulu, lai uzturētu budžeta disciplīnu, jo programma pārsniedz spēkā esošo finanšu perspektīvu.

| 5. | Kopējās nostājas III pielikumā pārveido izdevumu provizorisko sadalījumu. Padome uzskatīja par lietderīgu dot lielāku impulsu darbības virzienam Action line 1. |
| --- | --- |

5.

Kopējās nostājas III pielikumā pārveido izdevumu provizorisko sadalījumu. Padome uzskatīja par lietderīgu dot lielāku impulsu darbības virzienam Action line 1.

IV.   EIROPAS PARLAMENTA GROZĪJUMI

1.   Eiropas Parlamenta grozījumi, kurus atbalstījusi Komisija un pieņēmusi Padome

| — | Pirmais grozījums iekļauts Kopējā nostājā kā 6. apsvērums; ar Padomes papildinājumu attiecībā uz MVU. |
| --- | --- |

—

Pirmais grozījums iekļauts Kopējā nostājā kā 6. apsvērums; ar Padomes papildinājumu attiecībā uz MVU.

| — | Otrais grozījums iekļauts 1. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

—

Otrais grozījums iekļauts 1. panta 1. punktā.

| — | Trešais, ceturtais un piektais grozījums iekļauts Kopējās nostājas 1. panta 2. punktā izņemot atsauci uz “sabiedrības interešu jomām”, kuru Padome jau atrunājusi tā paša panta 1. punktā. Turklāt Padome 2. punktā saglabājusi atsauci uz “informētību”, ko tā uzskata par svarīgu. Tas attiecas arī uz 11., 12., 13., 14. un 16. grozījumu, ko Padome iekļāvusi I un III pielikumā. |
| --- | --- |

—

Trešais, ceturtais un piektais grozījums iekļauts Kopējās nostājas 1. panta 2. punktā izņemot atsauci uz “sabiedrības interešu jomām”, kuru Padome jau atrunājusi tā paša panta 1. punktā. Turklāt Padome 2. punktā saglabājusi atsauci uz “informētību”, ko tā uzskata par svarīgu. Tas attiecas arī uz 11., 12., 13., 14. un 16. grozījumu, ko Padome iekļāvusi I un III pielikumā.

| — | Padome Kopējās nostājas 5. pantā iekļāvusi 6. un 7. grozījumu, lai gan ar nelielām izmaiņām 6. grozījumā. |
| --- | --- |

—

Padome Kopējās nostājas 5. pantā iekļāvusi 6. un 7. grozījumu, lai gan ar nelielām izmaiņām 6. grozījumā.

| — | Astotais, devītais un desmitais grozījums iekļauts Kopējās nostājas 6. pantā izņemot finanšu kārtības kopējo summu, ko Padome mainīja saskaņā ar iepriekšminētajiem iemesliem. |
| --- | --- |

—

Astotais, devītais un desmitais grozījums iekļauts Kopējās nostājas 6. pantā izņemot finanšu kārtības kopējo summu, ko Padome mainīja saskaņā ar iepriekšminētajiem iemesliem.

2.   Eiropas Parlamenta grozījumi, kurus atbalstījusi Komisija, bet Padome nav pieņēmusi

| — | Padome nav pieņēmusi 15. grozījumu, jo tai šķiet, ka informētības veicināšana ir nozīmīga programmas sastāvdaļa. |
| --- | --- |

—

Padome nav pieņēmusi 15. grozījumu, jo tai šķiet, ka informētības veicināšana ir nozīmīga programmas sastāvdaļa.

---

(1)  OV C 98, 23.4.2004., 39. lpp.

---

| 1.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 25/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 25/29

---

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 3/2005

(2004. gada 7. oktobris)

ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/C 25E/03)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Kopienas jūrniecības drošības politikas mērķis ir sasniegt augsta līmeņa drošību un vides aizsardzību, un tās pamatā ir izpratne par to, ka visas puses, kas iesaistītas preču pārvadājumos pa jūru, ir atbildīgas par to, lai Kopienas ūdeņos izmantotie kuģi atbilstu spēkā esošajiem noteikumiem un standartiem. |
| --- | --- |

(1)

Kopienas jūrniecības drošības politikas mērķis ir sasniegt augsta līmeņa drošību un vides aizsardzību, un tās pamatā ir izpratne par to, ka visas puses, kas iesaistītas preču pārvadājumos pa jūru, ir atbildīgas par to, lai Kopienas ūdeņos izmantotie kuģi atbilstu spēkā esošajiem noteikumiem un standartiem.

| (2) | Materiālie standarti piesārņojošu vielu noplūdēm no kuģiem visās dalībvalstīs ir balstīti uz Marpol 73/78 Konvenciju; tomēr šos noteikumus ikdienā neievēro ļoti liels skaits kuģu, kas kuģo Kopienas ūdeņos, un netiek veikti nekādi pasākumi stāvokļa labošanai. |
| --- | --- |

(2)

Materiālie standarti piesārņojošu vielu noplūdēm no kuģiem visās dalībvalstīs ir balstīti uz Marpol 73/78 Konvenciju; tomēr šos noteikumus ikdienā neievēro ļoti liels skaits kuģu, kas kuģo Kopienas ūdeņos, un netiek veikti nekādi pasākumi stāvokļa labošanai.

| (3) | Marpol 73/78 īstenošana parāda nesakritības starp dalībvalstīm, un tādēļ ir nepieciešams Kopienas līmenī saskaņot Marpol 73/78 īstenošanu; būtiskas atšķirības saskatāmas jo īpaši dalībvalstu praksē attiecībā uz sankciju piemērošanu par piesārņojošu vielu noplūdi no kuģiem. |
| --- | --- |

(3)

Marpol 73/78 īstenošana parāda nesakritības starp dalībvalstīm, un tādēļ ir nepieciešams Kopienas līmenī saskaņot Marpol 73/78 īstenošanu; būtiskas atšķirības saskatāmas jo īpaši dalībvalstu praksē attiecībā uz sankciju piemērošanu par piesārņojošu vielu noplūdi no kuģiem.

| (4) | Preventīvi pasākumi ir Kopienas jūrniecības drošības politikas sastāvdaļa, nodrošinot saikni starp katras ar piesārņojošu vielu pārvadāšanu pa jūru saistītās puses atbildību un sankciju piemērošanu; tādēļ, lai panāktu efektīvu vides aizsardzību, ir vajadzīgas efektīvas, preventīvas un samērīgas sankcijas. |
| --- | --- |

(4)

Preventīvi pasākumi ir Kopienas jūrniecības drošības politikas sastāvdaļa, nodrošinot saikni starp katras ar piesārņojošu vielu pārvadāšanu pa jūru saistītās puses atbildību un sankciju piemērošanu; tādēļ, lai panāktu efektīvu vides aizsardzību, ir vajadzīgas efektīvas, preventīvas un samērīgas sankcijas.

| (5) | Lai stiprinātu krimināltiesisko reglamentāciju tiesību aktu īstenošanas nodrošināšanai saistībā ar kuģu radīto piesārņojumu, ir būtiski tuvināt pastāvošās tiesību normas, jo īpaši, no vienas puses, precīzas attiecīgo pārkāpumu definīcijas un atbrīvojumu gadījumus, uz ko attiecas šī direktīva, un, no otras puses, obligātos noteikumus par sodiem, atbildību un jurisdikciju, uz ko attiecas Padomes Pamatlēmums 2005/../TI (... gada ...) par krimināltiesiskās sistēmas stiprināšanu, lai īstenotu tiesību aktus pret kuģu radīto piesārņojumu. |
| --- | --- |

(5)

Lai stiprinātu krimināltiesisko reglamentāciju tiesību aktu īstenošanas nodrošināšanai saistībā ar kuģu radīto piesārņojumu, ir būtiski tuvināt pastāvošās tiesību normas, jo īpaši, no vienas puses, precīzas attiecīgo pārkāpumu definīcijas un atbrīvojumu gadījumus, uz ko attiecas šī direktīva, un, no otras puses, obligātos noteikumus par sodiem, atbildību un jurisdikciju, uz ko attiecas Padomes Pamatlēmums 2005/../TI (... gada ...) par krimināltiesiskās sistēmas stiprināšanu, lai īstenotu tiesību aktus pret kuģu radīto piesārņojumu.

| (6) | šīs direktīvas mērķis ir sniegt noplūdes definīciju un tādējādi sekmēt Pamatlēmuma 2005/../TI īstenošanu, lai novērstu šāda veida pārkāpumus. |
| --- | --- |

(6)

šīs direktīvas mērķis ir sniegt noplūdes definīciju un tādējādi sekmēt Pamatlēmuma 2005/../TI īstenošanu, lai novērstu šāda veida pārkāpumus.

| (7) | Ne starptautiskais režīms, kas paredz civiltiesisko atbildību un kompensāciju par naftas piesārņojumu, nedz arī starptautiskais režīms attiecībā uz citu bīstamu vai kaitīgu vielu piesārņojumu nenodrošina pietiekamu preventīvu iedarbību, lai atturētu bīstamu kravu pārvadāšanā iesaistītās puses no standartiem neatbilstošas prakses; nepieciešamo preventīvo iedarbību var panākt, vienīgi ieviešot sankcijas, kuras piemēro jebkurai personai, kas izraisa jūras piesārņošanu vai iesaistās tajā; sankcijas būtu jāpiemēro ne tikai kuģu īpašniekiem vai kuģa kapteinim, bet arī kravas īpašniekam, klasificēšanas sabiedrībai vai jebkurai citai iesaistītai personai. |
| --- | --- |

(7)

Ne starptautiskais režīms, kas paredz civiltiesisko atbildību un kompensāciju par naftas piesārņojumu, nedz arī starptautiskais režīms attiecībā uz citu bīstamu vai kaitīgu vielu piesārņojumu nenodrošina pietiekamu preventīvu iedarbību, lai atturētu bīstamu kravu pārvadāšanā iesaistītās puses no standartiem neatbilstošas prakses; nepieciešamo preventīvo iedarbību var panākt, vienīgi ieviešot sankcijas, kuras piemēro jebkurai personai, kas izraisa jūras piesārņošanu vai iesaistās tajā; sankcijas būtu jāpiemēro ne tikai kuģu īpašniekiem vai kuģa kapteinim, bet arī kravas īpašniekam, klasificēšanas sabiedrībai vai jebkurai citai iesaistītai personai.

| (8) | Kuģu radīta piesārņojošu vielu noplūde būtu jāuzskata par pārkāpumu, ja tas izdarīts ar nodomu, aiz neuzmanības vai rupjas nolaidības. |
| --- | --- |

(8)

Kuģu radīta piesārņojošu vielu noplūde būtu jāuzskata par pārkāpumu, ja tas izdarīts ar nodomu, aiz neuzmanības vai rupjas nolaidības.

| (9) | Sankcijas par piesārņojošu vielu noplūdi no kuģiem nav saistītas ar iesaistīto pušu civiltiesisko atbildību, un tādējādi uz tām neattiecas nekādi notiekumi par civiltiesiskās atbildības ierobežojumiem vai pārnešanu, kā arī tās neierobežo pietiekamu kompensāciju piesārņojuma gadījumā cietušajiem. |
| --- | --- |

(9)

Sankcijas par piesārņojošu vielu noplūdi no kuģiem nav saistītas ar iesaistīto pušu civiltiesisko atbildību, un tādējādi uz tām neattiecas nekādi notiekumi par civiltiesiskās atbildības ierobežojumiem vai pārnešanu, kā arī tās neierobežo pietiekamu kompensāciju piesārņojuma gadījumā cietušajiem.

| (10) | Ir nepieciešama turpmāka efektīva sadarbība starp dalībvalstīm, lai nodrošinātu to, ka piesārņojošu vielu noplūde no kuģiem tiek pamanīta laikus un ka pārkāpēji tiek identificēti. |
| --- | --- |

(10)

Ir nepieciešama turpmāka efektīva sadarbība starp dalībvalstīm, lai nodrošinātu to, ka piesārņojošu vielu noplūde no kuģiem tiek pamanīta laikus un ka pārkāpēji tiek identificēti.

| (11) | Ja ir skaidrs un objektīvs pierādījums, ka ir notikusi noplūde, kas izraisījusi lielu postījumu vai liela postījuma draudus, dalībvalstīm būtu jāiesniedz šī lieta savām komptenetajām iestādēm, lai tiktu sāktas procedūrtas, kas atbilst 220. pantam ANO 1982. gada Konvencijā par jūras tiesībām. |
| --- | --- |

(11)

Ja ir skaidrs un objektīvs pierādījums, ka ir notikusi noplūde, kas izraisījusi lielu postījumu vai liela postījuma draudus, dalībvalstīm būtu jāiesniedz šī lieta savām komptenetajām iestādēm, lai tiktu sāktas procedūrtas, kas atbilst 220. pantam ANO 1982. gada Konvencijā par jūras tiesībām.

| (12) | šī direktīva ir saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu un proporcionalitātes principu. Kuģu izraisīta piesārņojuma starptautisko standartu iekļaušana Kopienas tiesību aktos un tādu sankciju ieviešana, kas var ietvert krimināltiesiskas vai administratīvas sankcijas par minēto noteikumu pārkāpšanu, ir nepieciešama, lai sasniegtu augsta līmeņa drošību un vides aizsardzību jūras pārvadājumu jomā. To Kopiena var efektīvi panākt vienīgi ar saskaņotu noteikumu palīdzību. Direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai, un neparedz neko tādu, kas nebūtu vajadzīgs šim mērķim. Tā neliedz dalībvalstīm noteikt stingrākus pasākumus pret kuģu radīto piesārņojumu saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. |
| --- | --- |

(12)

šī direktīva ir saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu un proporcionalitātes principu. Kuģu izraisīta piesārņojuma starptautisko standartu iekļaušana Kopienas tiesību aktos un tādu sankciju ieviešana, kas var ietvert krimināltiesiskas vai administratīvas sankcijas par minēto noteikumu pārkāpšanu, ir nepieciešama, lai sasniegtu augsta līmeņa drošību un vides aizsardzību jūras pārvadājumu jomā. To Kopiena var efektīvi panākt vienīgi ar saskaņotu noteikumu palīdzību. Direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai, un neparedz neko tādu, kas nebūtu vajadzīgs šim mērķim. Tā neliedz dalībvalstīm noteikt stingrākus pasākumus pret kuģu radīto piesārņojumu saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.

| (13) | šī direktīva pilnībā ievēro Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

(13)

šī direktīva pilnībā ievēro Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Mērķis

1.   Šīs direktīvas mērķis ir nodrošināt to, ka personām, kas ir atbildīgas par kuģu radītu piesārņojumu, piemēro attiecīgas sankcijas, lai uzlabotu jūrniecības drošību un sekmētu jūras vides aizsardzību no kuģu radītā piesārņojuma.

2.   Šī direktīva neliedz dalībvalstīm noteikt stingrākus pasākumus pret kuģu radīto piesārņojumu saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā

| 1. | “Marpol 73/78” ir Starptautiskā konvencija par kuģu radītā piesārņojuma novēršanu (1973.) un tās 1978. gada protokols to jaunākajā redakcijā; |
| --- | --- |

1.

“Marpol 73/78” ir Starptautiskā konvencija par kuģu radītā piesārņojuma novēršanu (1973.) un tās 1978. gada protokols to jaunākajā redakcijā;

| 2. | “piesārņojošas vielas” ir vielas, kas minētas Marpol 73/78 I pielikumā (nafta) un II pielikumā (neiepakotas kaitīgas šķidras vielas); |
| --- | --- |

2.

“piesārņojošas vielas” ir vielas, kas minētas Marpol 73/78 I pielikumā (nafta) un II pielikumā (neiepakotas kaitīgas šķidras vielas);

| 3. | “noplūde” ir jebkādā veidā no kuģa izdarīta izvadīšana jūrā, kā minēts Marpol 73/78 2. pantā; |
| --- | --- |

3.

“noplūde” ir jebkādā veidā no kuģa izdarīta izvadīšana jūrā, kā minēts Marpol 73/78 2. pantā;

| 4. | “kuģis” ir jebkura veida jūras kuģis, kas darbojas jūras vidē, neatkarīgi no tā karoga, tostarp kuģi ar zemūdens spārniem, kuģi uz gaisa spilveniem, zemūdens kuģi un peldošie kuģi. |
| --- | --- |

4.

“kuģis” ir jebkura veida jūras kuģis, kas darbojas jūras vidē, neatkarīgi no tā karoga, tostarp kuģi ar zemūdens spārniem, kuģi uz gaisa spilveniem, zemūdens kuģi un peldošie kuģi.

3. pants

Piemērošanas joma

1.   Šo direktīvu saskaņā ar starptautiskajām tiesībām piemēro attiecībā uz piesārņojošu vielu noplūdi:

| a) | dalībvalstu iekšējos ūdeņos, tostarp ostās, ciktāl ir piemērojams Marpol režīms; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstu iekšējos ūdeņos, tostarp ostās, ciktāl ir piemērojams Marpol režīms;

| b) | dalībvalstu teritoriālajos ūdeņos; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstu teritoriālajos ūdeņos;

| c) | starptautiskai kuģošanai izmantotajos jūras šaurumos, ievērojot tranzīta režīmu, kā noteikts III. daļas 2. iedaļā 1982. gada ANO Konvencijā par jūras tiesībām, tiktāl, ciktāl šādi jūras šaurumi ir kādas dalībvalsts jurisdikcijā; |
| --- | --- |

c)

starptautiskai kuģošanai izmantotajos jūras šaurumos, ievērojot tranzīta režīmu, kā noteikts III. daļas 2. iedaļā 1982. gada ANO Konvencijā par jūras tiesībām, tiktāl, ciktāl šādi jūras šaurumi ir kādas dalībvalsts jurisdikcijā;

| d) | kādas dalībvalsts ekskluzīvā ekonomiskajā zonā vai līdzvērtīgā zonā, kas izveidota saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; un |
| --- | --- |

d)

kādas dalībvalsts ekskluzīvā ekonomiskajā zonā vai līdzvērtīgā zonā, kas izveidota saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; un

| e) | atklātā jūrā. |
| --- | --- |

e)

atklātā jūrā.

2.   Šo direktīvu piemēro piesārņojošu vielu noplūdei no visiem kuģiem neatkarīgi no to karoga, izņemot visus karakuģus, jūras kara palīgkuģus vai citus kuģus, kas pieder kādai valstij vai ko kāda valsts attiecīgajā laikā ekspluatē un izmanto tikai nekomerciālos valsts nolūkos.

4. pants

Pārkāpumi

Dalībvalstis nodrošina to, ka piesārņojošo vielu noplūdi no kuģiem visās 3. panta 1. punktā minētajās teritorijās uzskata par pārkāpumu, ja tas izdarīts ar nodomu, aiz neuzmanības vai rupjas nolaidības.

5. punkts

Izņēmumi

1.   Piesārņojošu vielu noplūdi jebkurā no 3. panta 1. punktā minētajam teritorijām neuzskata par pārkāpumu, ja tā atbilst nosacījumiem, kas noteikti Marpol 73/78 I pielikuma 11. a), 11. b) vai 11. c) noteikumā vai II pielikuma 6. a) vai 6. c) noteikumā.

2.   Piesārņojošu vielu noplūdi 3. panta 1. punkta c), d) un e) apakšpunktos minētajās teritorijās neuzskata par pārkāpumu, par kuru atbildīgs īpašnieks, kapteinis vai apkalpe, kas rīkojas pēc kapteiņa pavēles, ja tā atbilst nosacījumiem, kas noteikti Marpol 73/78 I pielikuma 11. b) noteikumā un II pielikuma 6. b) noteikumā.

3.   Piesārņojošu vielu noplūdi jebkurā no 3. panta 1. punktā minētajām teritorijām neuzskata par pārkāpumu, ja tā atbilst nosacījumiem, kas noteikti Marpol 73/78 I pielikuma 9. vai 10. noteikumā vai II pielikuma 5. noteikumā.

6. pants

Īstenošanas pasākumi attiecībā uz kuģiem dalībvalstu ostās

1.   Ja neatbilstība standartiem vai kāda informācija rada aizdomas, ka kuģis, kas labprātīgi atrodas kādas dalībvalsts ostā vai ārzonas terminālā, ir iesaistījies vai iesaistās piesārņojošu vielu noplūdē jebkurā no 3. panta 1. punktā minētajām teritorijām, attiecīgā dalībvalsts nodrošina atbilstīgas pārbaudes veikšanu saskaņā ar tās tiesību aktiem, ņemot vērā attiecīgas Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (IMO) pamatnostādnes.

2.   Tiktāl, ciktāl 1. punktā minētā pārbaude atklāj faktus, kas varētu norādīt uz pārkāpumu 4. panta nozīmē, par to informē attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes un karoga valsts iestādes.

7. pants

Piekrastes valstu īstenošanas pasākumi attiecībā uz tranzītkuģiem

1.   Ja piesārņojošu vielu iespējama noplūde notiek teritorijā, kas minēta 3. panta 1. punkta b), c), d) un e) apakšpunktā, un ja kuģis, kuru tur aizdomās par šo noplūdi, nepiestāj dalībvalsts ostā, kurai ir informācija par iespējamo noplūdi, piemēro šādus noteikumus:

| a) | ja nākamā osta, kurā kuģis piestāj, ir kādā citā dalībvalstī, attiecīgās dalībvalstis, cieši sadarbojoties, veic pārbaudes, kas minētas 5. panta 1. punktā, un lemj par atbilstīgiem administratīviem pasākumiem attiecībā uz šādu noplūdi; |
| --- | --- |

a)

ja nākamā osta, kurā kuģis piestāj, ir kādā citā dalībvalstī, attiecīgās dalībvalstis, cieši sadarbojoties, veic pārbaudes, kas minētas 5. panta 1. punktā, un lemj par atbilstīgiem administratīviem pasākumiem attiecībā uz šādu noplūdi;

| b) | ja nākamā osta, kurā kuģis piestāj, ir tādas valsts osta, kas nav Kopienas dalībvalsts, dalībvalstij jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka nākamā osta, kurā kuģis piestāj, ir informēta par iespējamo noplūdi, un tai jālūdz nākamās ostas valsts veikt atbilstīgus pasākumus attiecībā uz šādu noplūdi. |
| --- | --- |

b)

ja nākamā osta, kurā kuģis piestāj, ir tādas valsts osta, kas nav Kopienas dalībvalsts, dalībvalstij jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka nākamā osta, kurā kuģis piestāj, ir informēta par iespējamo noplūdi, un tai jālūdz nākamās ostas valsts veikt atbilstīgus pasākumus attiecībā uz šādu noplūdi.

2.   Ja ir skaidrs un objektīvs pierādījums, ka kuģis, kas kuģo 3. panta 1. punkta b) vai d) apakšpunktā minētajā teritorijā, ir izdarījis pārkāpumu 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajā teritorijā, un veicis noplūdi, kas izraisījusi lielu postījumu vai liela postījuma draudus attiecīgās dalībvalsts piekrastei vai saistītam interešu objektam, vai jebkuriem 3. panta 1. punkta b) vai d) apakšpunktā minētajiem resursiem, tad atbilstīgi ANO 1982. gada Konvencijas par jūras tiesībām XII daļas 7. iedaļai un ar nosacījumu, ka pierādījumi to apstiprina, valsts iesniedz šo lietu savai kompetentajai iestādei, lai atbilstīgi attiecīgās valsts tiesību aktiem tiktu uzsāktas juridiskās procedūras, tostarp kuģa aizturēšana.

3.   Visos gadījumos informē karoga valsts iestādes.

8. pants

Sankcijas

1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka par 5. pantā minētajiem pārkāpumiem piemēro efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas, kas var ietvert krimināltiesiskas vai administratīvas sankcijas.

2.   Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka 1. punktā minētās sankcijas piemēro jebkurai personai, kas ir atzīta par atbildīgu par pārkāpumu, kā minēts 5. pantā.

9. pants

Atbilstība starptautiskajām tiesībām

Dalībvalstis piemēro šo direktīvu bez jebkādas formālas vai faktiskas ārzemju kuģu diskriminācijas un saskaņā ar attiecīgajiem starptautisko tiesību aktiem, tostarp ar ANO 1982. gada Konvencijas par jūras tiesībām XII daļas 7. iedaļu, un tās nekavējoties informē kuģa karoga valsti un jebkuru citu iesaistītu valsti par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar šo direktīvu.

10. pants

Papildu pasākumi

Piemērojot šo direktīvu, dalībvalstis un Komisija vajadzības gadījumā cieši sadarbojas ar Eiropas Jūrniecības drošības aģentūru un, vajadzības gadījumā, darbojas atbilstīgi rīcības programmai, kas paredzēta nejauša vai apzināta jūras piesārņojuma gadījumā un izveidota ar Lēmumu Nr. 2850/2000/EK (3), lai:

| a) | izstrādātu informācijas sistēmas, kas nepieciešamas šīs direktīvas efektīvai īstenošanai; |
| --- | --- |

a)

izstrādātu informācijas sistēmas, kas nepieciešamas šīs direktīvas efektīvai īstenošanai;

| b) | izveidotu kopīgu praksi un pamatnostādnes, pamatojoties uz jau esošu starptautiska mēroga praksi un pamatnostādnēm, jo īpaši attiecībā uz:






  — | to kuģu uzraudzību un ātru identifikāciju, kuri nopludina piesārņojošas vielas, pārkāpjot šo direktīvu, tostarp vajadzības gadījumā attiecībā uz uzraudzības ierīcēm uz kuģa; |
| --- | --- | --- |

b)

izveidotu kopīgu praksi un pamatnostādnes, pamatojoties uz jau esošu starptautiska mēroga praksi un pamatnostādnēm, jo īpaši attiecībā uz:

—

to kuģu uzraudzību un ātru identifikāciju, kuri nopludina piesārņojošas vielas, pārkāpjot šo direktīvu, tostarp vajadzības gadījumā attiecībā uz uzraudzības ierīcēm uz kuģa;

| — | uzticamām metodēm, kā noteikt kāda konkrēta kuģa piesārņojošas vielas jūrā; un |
| --- | --- |

—

uzticamām metodēm, kā noteikt kāda konkrēta kuģa piesārņojošas vielas jūrā; un

| — | šīs direktīvas efektīvu īstenošanu. |
| --- | --- |

—

šīs direktīvas efektīvu īstenošanu.

11. pants

Ziņošana

Ik pēc trim gadiem dalībvalstis iesniedz Komisijai ziņojumu par to, kā kompetentās iestādes piemēro šo direktīvu. Pamatojoties uz šiem ziņojumiem, Komisija iesniedz Kopienas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.

12. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Kuģošanas drošības un kuģu radītā piesārņojuma novēršanas komiteja (COSS), kas izveidota ar 3. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2099/2002 (2002. gada 5. novembris), ar ko izveido Kuģošanas drošības un kuģu radītā piesārņojuma novēršanas komiteju (COSS) (4)

2.   Komisija regulāri informē Komiteju, kas izveidota ar Lēmumu Nr. 2850/2000/EK, par jebkādiem ierosinātiem pasākumiem vai citām svarīgām darbībām attiecībā uz jūras piesārņošanas novēršanu.

13. pants

Grozījumu izdarīšanas procedūra

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2099/2002 5. pantu uz grozījumiem Marpol 73/78, kas minēti 2. panta 1. punktā, var neattiecināt šīs direktīvas piemērošanas jomu.

14. pants

Īstenošana

Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību šai direktīvai ne vēlāk kā........ (1), un tās par to nekavējoties informē Komisiju.

Kad dalībvalstis pieņem šos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces.

15. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

16. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 220, 16.9.2003., 72. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2004. gada 13. janvāra Atzinums (OV C 92 E, 21.4.2004., 77. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 2850/2000/EK (2000. gada 20. decembris), ar ko izveido Kopienas sadarbības sistēmu nejaušas vai apzinātas jūras piesārņošanas jomā (OV L 332, 28.12.2000., 1. lpp.). Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 787/2004/EK (OV L 138, 30.4.2004., 12. lpp.).

3

(4)  OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 415/2004 (OV L 68, 6.3.2004., 10. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Atsauces nolūkos veidots Marpol 73/78 pārskats par noplūdes noteikumiem attiecībā uz naftas un kaitīgu šķidru vielu noplūdi, kā minēts 2. panta 2. punktā

I daļa:   Nafta (Marpol 73/78, I pielikums)

Piemērojot Marpol 73/78 I pielikumu, “nafta” ir jebkura veida nafta, tostarp jēlnafta, mazuts, nosēdumi, naftas pārstrādes produkti un rafinēti produkti (izņemot petroķīmiskus produktus, uz kuriem attiecas Marpol 73/78 II pielikuma noteikumi), un “naftas maisījums” ir maisījums, kura sastāvā ir nafta.

Izvilkums no attiecīgajiem Marpol 73/78 I pielikuma noteikumiem:

9. noteikums:   Naftas izvadīšanas kontrole

| 1) | Saskaņā ar šī pielikuma 10. un 11. noteikumu un šī noteikuma 2. punktu jebkāda naftas vai naftas maisījuma izvadīšana jūrā no kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums, ir aizliegta, izņemot gadījumus, ja tiek ievēroti visi šie nosacījumi:






  a) | naftas tankkuģim, izņemot šā punkta b) apakšpunktā noteiktos gadījumus:






  i) | tankkuģis neatrodas īpašā teritorijā; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Saskaņā ar šī pielikuma 10. un 11. noteikumu un šī noteikuma 2. punktu jebkāda naftas vai naftas maisījuma izvadīšana jūrā no kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums, ir aizliegta, izņemot gadījumus, ja tiek ievēroti visi šie nosacījumi:

a)

naftas tankkuģim, izņemot šā punkta b) apakšpunktā noteiktos gadījumus:

i)

tankkuģis neatrodas īpašā teritorijā;

| ii) | tankkuģis ir vismaz 50 jūras jūdžu attālumā no tuvākās sauszemes; |
| --- | --- |

ii)

tankkuģis ir vismaz 50 jūras jūdžu attālumā no tuvākās sauszemes;

| iii) | tankkuģis atrodas ceļā; |
| --- | --- |

iii)

tankkuģis atrodas ceļā;

| iv) | tūlītēja naftas izplūdes koncentrācija nepārsniedz 30 litrus uz vienu jūras jūdzi |
| --- | --- |

iv)

tūlītēja naftas izplūdes koncentrācija nepārsniedz 30 litrus uz vienu jūras jūdzi

| v) | kopējais jūrā izvadītais naftas daudzums nepārsniedz pastāvošajiem tankkuģiem 1/15 000 no kopējā konkrētās kravas daudzuma, kuras sastāvā bija nogulsnes, un jauniem tankkuģiem 1/30 000 no kopējā konkrētās kravas daudzuma, kuras sastāvā bija nogulsnes; un |
| --- | --- |

v)

kopējais jūrā izvadītais naftas daudzums nepārsniedz pastāvošajiem tankkuģiem 1/15 000 no kopējā konkrētās kravas daudzuma, kuras sastāvā bija nogulsnes, un jauniem tankkuģiem 1/30 000 no kopējā konkrētās kravas daudzuma, kuras sastāvā bija nogulsnes; un

| vi) | tankkuģiem darbojas naftas izplūdes uzraudzības un kontroles sistēma un noplūdes tanka ierīce, kā paredzēts šā pielikuma 15. noteikumā; |
| --- | --- |

vi)

tankkuģiem darbojas naftas izplūdes uzraudzības un kontroles sistēma un noplūdes tanka ierīce, kā paredzēts šā pielikuma 15. noteikumā;

| b) | no tāda kuģa ar bruto tilpību 400 un vairāk, kas nav naftas tankkuģis, un no mašīntelpu nosēdtilpnēm, izņemot naftas tankkuģa kravas sūkņu telpas nosēdtilpnes, ja nav naftas kravas nogulšņu piejaukuma:






  i) | kuģis neatrodas īpašā teritorijā; |
| --- | --- | --- |

b)

no tāda kuģa ar bruto tilpību 400 un vairāk, kas nav naftas tankkuģis, un no mašīntelpu nosēdtilpnēm, izņemot naftas tankkuģa kravas sūkņu telpas nosēdtilpnes, ja nav naftas kravas nogulšņu piejaukuma:

i)

kuģis neatrodas īpašā teritorijā;

| ii) | kuģis atrodas ceļā; |
| --- | --- |

ii)

kuģis atrodas ceļā;

| iii) | neatšķaidītas naftas daudzums notekūdenī nav lielāks par 15 daļām pret miljonu; un |
| --- | --- |

iii)

neatšķaidītas naftas daudzums notekūdenī nav lielāks par 15 daļām pret miljonu; un

| iv) | kuģim darbojas [uzraudzības, kontroles un filtrācijas] iekārtas, kā noteikts šā pielikuma 16. noteikumā. |
| --- | --- |

iv)

kuģim darbojas [uzraudzības, kontroles un filtrācijas] iekārtas, kā noteikts šā pielikuma 16. noteikumā.

| 2) | Ja kuģim, kas nav naftas tankkuģis, bruto tilpība ir mazāka nekā 400 tonnu, tam atrodoties ārpus īpašās teritorijas, [karoga valsts] iestāde nodrošina to, ka tajā ir uzstādītas, ciktāl tas ir lietderīgi un saprātīgi, ierīces, kas nodrošina naftas nogulšņu uzglabāšanu uz klāja un to izvadīšanu uzkrāšanas iekārtās vai jūrā saskaņā ar šā noteikuma 1. punkta b) apakšpunktā noteiktajām prasībām.
  [...] |
| --- | --- |

2)

Ja kuģim, kas nav naftas tankkuģis, bruto tilpība ir mazāka nekā 400 tonnu, tam atrodoties ārpus īpašās teritorijas, [karoga valsts] iestāde nodrošina to, ka tajā ir uzstādītas, ciktāl tas ir lietderīgi un saprātīgi, ierīces, kas nodrošina naftas nogulšņu uzglabāšanu uz klāja un to izvadīšanu uzkrāšanas iekārtās vai jūrā saskaņā ar šā noteikuma 1. punkta b) apakšpunktā noteiktajām prasībām.

[...]

| 4) | Šā noteikuma 1. punkts neattiecas uz tīru vai izolētu balastu vai nepārstrādātiem naftas maisījumiem, kuros neatšķaidīts naftas daudzums nepārsniedz 15 daļas uz miljonu, un kas nenāk no kravas sūkņa telpas nosēdtilpnēm un kam nav naftas kravas nogulšņu piejaukuma. |
| --- | --- |

4)

Šā noteikuma 1. punkts neattiecas uz tīru vai izolētu balastu vai nepārstrādātiem naftas maisījumiem, kuros neatšķaidīts naftas daudzums nepārsniedz 15 daļas uz miljonu, un kas nenāk no kravas sūkņa telpas nosēdtilpnēm un kam nav naftas kravas nogulšņu piejaukuma.

| 5) | Jūrā ieplūdinātās vielas nesatur ķimikālijas vai citas vielas tādā daudzumā vai koncentrācijā, kas ir bīstami jūras videi, vai ķimikālijas vai citas vielas, kas pievienotas, lai apietu šajā noteikumā izklāstītos izvadīšanas nosacījumus. |
| --- | --- |

5)

Jūrā ieplūdinātās vielas nesatur ķimikālijas vai citas vielas tādā daudzumā vai koncentrācijā, kas ir bīstami jūras videi, vai ķimikālijas vai citas vielas, kas pievienotas, lai apietu šajā noteikumā izklāstītos izvadīšanas nosacījumus.

| 6) | Naftas nogulsnes, ko nevar izplūdināt saskaņā ar šā noteikuma 1), 2) un 4) punktu, patur uz kuģa vai izvada uzkrāšanas iekārtās.
  [...] |
| --- | --- |

6)

Naftas nogulsnes, ko nevar izplūdināt saskaņā ar šā noteikuma 1), 2) un 4) punktu, patur uz kuģa vai izvada uzkrāšanas iekārtās.

[...]

10. noteikums:   Metodes naftas piesārņojuma novēršanai no kuģiem, tiem darbojoties īpašās teritorijās

| 1) | Šajā pielikumā īpašās teritorijas ir Vidusjūras reģions, Baltijas jūras reģions, Melnās jūras reģions, Sarkanās jūras reģions, “Jūras līča reģions”, Adenas reģiona līcis, Antarktikas reģions un Ziemeļrietumeiropas ūdeņi, [tālāk definēti un raksturoti]. |
| --- | --- |

1)

Šajā pielikumā īpašās teritorijas ir Vidusjūras reģions, Baltijas jūras reģions, Melnās jūras reģions, Sarkanās jūras reģions, “Jūras līča reģions”, Adenas reģiona līcis, Antarktikas reģions un Ziemeļrietumeiropas ūdeņi, [tālāk definēti un raksturoti].

| 2) | Saskaņā ar šā pielikuma 11. noteikumu:






  a) | Jebkāda naftas vai naftas maisījumu izplūdināšana jūrā no naftas tankkuģiem un jebkādiem kuģiem, kas nav naftas tankkuģi ar bruto tilpību 400 un vairāk tonnu, ir aizliegta, atrodoties īpašā teritorijā. [...] |
| --- | --- | --- |

2)

Saskaņā ar šā pielikuma 11. noteikumu:

a)

Jebkāda naftas vai naftas maisījumu izplūdināšana jūrā no naftas tankkuģiem un jebkādiem kuģiem, kas nav naftas tankkuģi ar bruto tilpību 400 un vairāk tonnu, ir aizliegta, atrodoties īpašā teritorijā. [...]

| b) | [...] Jebkāda naftas vai naftas maisījumu izplūdināšana jūrā no tādiem kuģiem ar bruto tilpību mazāk par 400 tonnām, kas nav naftas tankkuģi, ir aizliegta, atrodoties īpašā teritorijā, izņemot, ja neatšķaidītas naftas daudzums notekūdenī nepārsniedz 15 daļas uz miljonu. |
| --- | --- |

b)

[...] Jebkāda naftas vai naftas maisījumu izplūdināšana jūrā no tādiem kuģiem ar bruto tilpību mazāk par 400 tonnām, kas nav naftas tankkuģi, ir aizliegta, atrodoties īpašā teritorijā, izņemot, ja neatšķaidītas naftas daudzums notekūdenī nepārsniedz 15 daļas uz miljonu.

| 3) | a) | Šā noteikuma 2) punkts neattiecas uz tīra un izolēta balasta izplūdi; |
| --- | --- | --- |

3)

a)

Šā noteikuma 2) punkts neattiecas uz tīra un izolēta balasta izplūdi;

| b) | Šā noteikuma 2) punkta a) apakšpunkts neattiecas uz attīrīta nosēdtilpnes ūdens izplūdi no mašīntelpām, ja ir ievēroti visi šie nosacījumi:






  i) | nosēdtilpnes ūdens nenāk no kravas sūkņu telpas nosēdtilpnēm; |
| --- | --- | --- |

b)

Šā noteikuma 2) punkta a) apakšpunkts neattiecas uz attīrīta nosēdtilpnes ūdens izplūdi no mašīntelpām, ja ir ievēroti visi šie nosacījumi:

i)

nosēdtilpnes ūdens nenāk no kravas sūkņu telpas nosēdtilpnēm;

| ii) | nosēdtilpnes ūdenim nav naftas kravas nogulšņu piejaukuma; |
| --- | --- |

ii)

nosēdtilpnes ūdenim nav naftas kravas nogulšņu piejaukuma;

| iii) | kuģis atrodas ceļā; |
| --- | --- |

iii)

kuģis atrodas ceļā;

| iv) | neatšķaidītas naftas daudzums notekūdenī nepārsniedz 15 daļas uz miljonu; |
| --- | --- |

iv)

neatšķaidītas naftas daudzums notekūdenī nepārsniedz 15 daļas uz miljonu;

| v) | kuģī darbojas naftas filtrēšanas iekārtas, kas atbilst šā pielikuma 16. noteikuma 5) punkta prasībām; un |
| --- | --- |

v)

kuģī darbojas naftas filtrēšanas iekārtas, kas atbilst šā pielikuma 16. noteikuma 5) punkta prasībām; un

| vi) | filtrācijas sistēma ir aprīkota ar aizvaru, kas nodrošina to, ka izvadīšana tiek automātiski apturēta, kad naftas daudzums notekūdenī pārsniedz 15 daļas uz miljonu. |
| --- | --- |

vi)

filtrācijas sistēma ir aprīkota ar aizvaru, kas nodrošina to, ka izvadīšana tiek automātiski apturēta, kad naftas daudzums notekūdenī pārsniedz 15 daļas uz miljonu.

| 4) | a) | Jūrā izpludinātais šķidrums nesatur ķimikālijas vai citas vielas tādā daudzumā vai koncentrācijā, kas apdraud jūras vidi, vai ķimikālijas vai citas vielas, kas pievienotas, lai apietu šajā noteikumā izklāstītos izplūdes nosacījumus; |
| --- | --- | --- |

4)

a)

Jūrā izpludinātais šķidrums nesatur ķimikālijas vai citas vielas tādā daudzumā vai koncentrācijā, kas apdraud jūras vidi, vai ķimikālijas vai citas vielas, kas pievienotas, lai apietu šajā noteikumā izklāstītos izplūdes nosacījumus;

| b) | Naftas nogulsnes, ko nevar izvadīt saskaņā ar šā noteikuma 2) un 3) punktu, patur uz kuģa vai izvada uzkrāšanas iekārtās. |
| --- | --- |

b)

Naftas nogulsnes, ko nevar izvadīt saskaņā ar šā noteikuma 2) un 3) punktu, patur uz kuģa vai izvada uzkrāšanas iekārtās.

| 5) | Nekas šajā noteikumā neaizliedz braucošam kuģim, kam īpašā teritorija ir tikai daļa no maršruta, veikt izvadīšanu ārpus īpašās teritorijas saskaņā ar šā pielikuma 9. noteikumu.
  [...] |
| --- | --- |

5)

Nekas šajā noteikumā neaizliedz braucošam kuģim, kam īpašā teritorija ir tikai daļa no maršruta, veikt izvadīšanu ārpus īpašās teritorijas saskaņā ar šā pielikuma 9. noteikumu.

[...]

11. noteikums:   Izņēmumi

Šā pielikuma 9. un 10. noteikums neattiecas uz:

| a) | naftas vai naftas maisījuma izvadīšanu jūrā kuģa drošības dēļ vai lai glābtu kādam dzīvību jūrā; vai |
| --- | --- |

a)

naftas vai naftas maisījuma izvadīšanu jūrā kuģa drošības dēļ vai lai glābtu kādam dzīvību jūrā; vai

| b) | naftas vai naftas maisījuma izvadīšanu jūrā kuģa vai tā iekārtu bojājuma dēļ:






  i) | ja pēc tam, kad radies bojājums vai pamanīta noplūde, veikti visi loģiskie piesardzības pasākumi, lai novērstu vai mazinātu noplūdi; un |
| --- | --- | --- |

b)

naftas vai naftas maisījuma izvadīšanu jūrā kuģa vai tā iekārtu bojājuma dēļ:

i)

ja pēc tam, kad radies bojājums vai pamanīta noplūde, veikti visi loģiskie piesardzības pasākumi, lai novērstu vai mazinātu noplūdi; un

| ii) | izņemot gadījumus, ja īpašnieks vai kapteinis rīkojies vai nu ar nolūku radīt bojājumu, vai rīkojies nolaidīgi, apzinoties, ka bojājums visticamāk radīsies; vai |
| --- | --- |

ii)

izņemot gadījumus, ja īpašnieks vai kapteinis rīkojies vai nu ar nolūku radīt bojājumu, vai rīkojies nolaidīgi, apzinoties, ka bojājums visticamāk radīsies; vai

| c) | jūrā izplūdina [karoga valsts] iestādes apstiprinātas vielas, kas satur naftu, ja to veic, lai apkarotu īpašus piesārņojuma gadījumus nolūkā mazināt piesārņojuma radīto kaitējumu līdz minimumam. Jebkādu šādu izvadīšanu apstiprina tā valdība, kuras jurisdikcijā paredzēts veikt izvadīšanu. |
| --- | --- |

c)

jūrā izplūdina [karoga valsts] iestādes apstiprinātas vielas, kas satur naftu, ja to veic, lai apkarotu īpašus piesārņojuma gadījumus nolūkā mazināt piesārņojuma radīto kaitējumu līdz minimumam. Jebkādu šādu izvadīšanu apstiprina tā valdība, kuras jurisdikcijā paredzēts veikt izvadīšanu.

II DAĻA:   Kaitīgas šķidras vielas (Marpol 73/78 II pielikums)

Izvilkums no attiecīgiem Marpol 73/78 II pielikuma noteikumiem:

3. noteikums:   Kaitīgu šķidru vielu kategorizācija un uzskaite

| 1) | Šajā pielikumā kaitīgas šķidras vielas ir iedalītas šādās četrās kategorijās:






  a) | A kategorija: Kaitīgas šķidras vielas, kas, ja tiktu izvadītas jūrā, veicot tvertnes tīrīšanu vai balasta izkraušanu, nopietni apdraudētu vai nu jūras resursus vai cilvēku veselību, vai radītu nopietnu kaitējumu atpūtas iespējām pie jūras vai citādai likumīgai jūras izmantošanai, un tālab attaisno stingru piesārņojuma novēršanas pasākumu piemērošanu; |
| --- | --- | --- |

1)

Šajā pielikumā kaitīgas šķidras vielas ir iedalītas šādās četrās kategorijās:

a)

A kategorija: Kaitīgas šķidras vielas, kas, ja tiktu izvadītas jūrā, veicot tvertnes tīrīšanu vai balasta izkraušanu, nopietni apdraudētu vai nu jūras resursus vai cilvēku veselību, vai radītu nopietnu kaitējumu atpūtas iespējām pie jūras vai citādai likumīgai jūras izmantošanai, un tālab attaisno stingru piesārņojuma novēršanas pasākumu piemērošanu;

| b) | B kategorija: Kaitīgas šķidras vielas, kas, ja tiktu izvadītas jūrā, veicot tvertnes tīrīšanu vai balasta izkraušanu, apdraudētu vai nu jūras resursus vai cilvēku veselību, vai radītu kaitējumu atpūtas iespējām pie jūras vai citādai likumīgai jūras izmantošanai, un tālab attaisno īpašu piesārņojuma novēršanas pasākumu piemērošanu; |
| --- | --- |

b)

B kategorija: Kaitīgas šķidras vielas, kas, ja tiktu izvadītas jūrā, veicot tvertnes tīrīšanu vai balasta izkraušanu, apdraudētu vai nu jūras resursus vai cilvēku veselību, vai radītu kaitējumu atpūtas iespējām pie jūras vai citādai likumīgai jūras izmantošanai, un tālab attaisno īpašu piesārņojuma novēršanas pasākumu piemērošanu;

| c) | C kategorija: Kaitīgas šķidras vielas, kas, ja tiktu izvadītas jūrā, veicot tvertnes tīrīšanu vai balasta izkraušanu, radītu nelielus draudus vai nu jūras resursiem vai cilvēka veselībai, vai radītu nelielu kaitējumu atpūtas iespējām pie jūras vai citādai likumīgai jūras izmantošanai, un tālab prasa īpašu rīcību; |
| --- | --- |

c)

C kategorija: Kaitīgas šķidras vielas, kas, ja tiktu izvadītas jūrā, veicot tvertnes tīrīšanu vai balasta izkraušanu, radītu nelielus draudus vai nu jūras resursiem vai cilvēka veselībai, vai radītu nelielu kaitējumu atpūtas iespējām pie jūras vai citādai likumīgai jūras izmantošanai, un tālab prasa īpašu rīcību;

| d) | D kategorija: Kaitīgas šķidras vielas, kas, ja tiktu izvadītas jūrā, veicot tvertnes tīrīšanu vai balasta izkraušanu, manāmi apdraudētu vai nu jūras resursus vai cilvēku veselību, vai radītu minimālu kaitējumu atpūtas iespējām pie jūras vai citādai likumīgai jūras izmantošanai, un tālab prasa zināmu uzmanību darbības apstākļos. |
| --- | --- |

d)

D kategorija: Kaitīgas šķidras vielas, kas, ja tiktu izvadītas jūrā, veicot tvertnes tīrīšanu vai balasta izkraušanu, manāmi apdraudētu vai nu jūras resursus vai cilvēku veselību, vai radītu minimālu kaitējumu atpūtas iespējām pie jūras vai citādai likumīgai jūras izmantošanai, un tālab prasa zināmu uzmanību darbības apstākļos.

[...]

[Papildu pamatnostādnes vielu kategorizēšanā, tostarp kategorizēto vielu saraksts, ir dots 2. noteikuma 2) – 4) punktā un 4. noteikumā, kā arī Marpol 73/78 II pielikuma papildinājumos]

[...]

5. noteikums:   Kaitīgu šķidru vielu izvadīšana

A, B un C kategorijas vielas ārpus īpašajām teritorijām un D kategorijas vielas visās teritorijās

Ievērojot šā pielikuma 6. noteikumu [...]

| 1) | Izvadīt jūrā ir aizliegts šā pielikuma 3. noteikuma 1) punkta a) apakšpunktā definētās A kategorijas vielas vai vielas, kas pagaidām par tādām atzītas, vai balasta ūdeni, tvertnes mazgāšanas ūdeni vai citas nogulsnes vai maisījumus, kas tās satur. Ja jāmazgā tilpnes, kur atradušās tādas vielas vai to maisījumi, nogulsnes, kas rodas mazgājot, izvada uzkrāšanas iekārtā, līdz vielas koncentrācija šīs iekārtas notekūdenī ir 0,1 % svara vai mazāk, un kamēr tvertne ir tukša, izņemot dzelteno vai balto fosforu, kam pārpalikuma koncentrācija ir 0,01 % svara. Ūdeni, ko vēlāk iepilda tvertnē, var izvadīt jūrā, ja ievēroti visi šie nosacījumi:






  a) | kuģis brauc ar vismaz 7 mezglu ātrumu, ja kuģis ir pašgājējs, vai vismaz ar 4 mezglu ātrumu, ja kuģis nav pašgājējs; |
| --- | --- | --- |

1)

Izvadīt jūrā ir aizliegts šā pielikuma 3. noteikuma 1) punkta a) apakšpunktā definētās A kategorijas vielas vai vielas, kas pagaidām par tādām atzītas, vai balasta ūdeni, tvertnes mazgāšanas ūdeni vai citas nogulsnes vai maisījumus, kas tās satur. Ja jāmazgā tilpnes, kur atradušās tādas vielas vai to maisījumi, nogulsnes, kas rodas mazgājot, izvada uzkrāšanas iekārtā, līdz vielas koncentrācija šīs iekārtas notekūdenī ir 0,1 % svara vai mazāk, un kamēr tvertne ir tukša, izņemot dzelteno vai balto fosforu, kam pārpalikuma koncentrācija ir 0,01 % svara. Ūdeni, ko vēlāk iepilda tvertnē, var izvadīt jūrā, ja ievēroti visi šie nosacījumi:

a)

kuģis brauc ar vismaz 7 mezglu ātrumu, ja kuģis ir pašgājējs, vai vismaz ar 4 mezglu ātrumu, ja kuģis nav pašgājējs;

| b) | izplūdināšana notiek zem ūdens līnijas, ņemot vērā to, vai tuvumā nav jūras ūdens ieplūdes vietas; un |
| --- | --- |

b)

izplūdināšana notiek zem ūdens līnijas, ņemot vērā to, vai tuvumā nav jūras ūdens ieplūdes vietas; un

| c) | izplūdināšana notiek vismaz 12 jūras jūdžu attālumā no tuvākās sauszemes vismaz 25 metru dziļumā. |
| --- | --- |

c)

izplūdināšana notiek vismaz 12 jūras jūdžu attālumā no tuvākās sauszemes vismaz 25 metru dziļumā.

| 2) | Izvadīt jūrā ir aizliegts šā pielikuma 3. noteikuma 1) punkta b) apakšpunktā definētās B kategorijas vielas, vai vielas, kas pagaidām par tādām atzītas, vai balasta ūdeni, tvertņu mazgāšanas ūdeni, vai citas nogulsnes vai maisījumus, kas satur šādas vielas, izņemot gadījumus, ja ievēroti visi šie nosacījumi:






  a) | kuģis brauc ar vismaz 7 mezglu ātrumu, ja kuģis ir pašgājējs, vai vismaz ar 4 mezglu ātrumu, ja kuģis nav pašgājējs; |
| --- | --- | --- |

2)

Izvadīt jūrā ir aizliegts šā pielikuma 3. noteikuma 1) punkta b) apakšpunktā definētās B kategorijas vielas, vai vielas, kas pagaidām par tādām atzītas, vai balasta ūdeni, tvertņu mazgāšanas ūdeni, vai citas nogulsnes vai maisījumus, kas satur šādas vielas, izņemot gadījumus, ja ievēroti visi šie nosacījumi:

a)

kuģis brauc ar vismaz 7 mezglu ātrumu, ja kuģis ir pašgājējs, vai vismaz ar 4 mezglu ātrumu, ja kuģis nav pašgājējs;

| b) | izvadīšanas procedūras un dokumentāciju apstiprina [karoga valsts] iestāde. Tādas procedūras un dokumentācija pamatojas uz [IMO] izstrādātiem standartiem, un nodrošina to, lai notekūdeņu izvadīšanas koncentrācija un apjoms būtu tāds, ka vielas koncentrācija kuģa ķīļūdenī nepārsniedz 1 daļu pret miljonu; |
| --- | --- |

b)

izvadīšanas procedūras un dokumentāciju apstiprina [karoga valsts] iestāde. Tādas procedūras un dokumentācija pamatojas uz [IMO] izstrādātiem standartiem, un nodrošina to, lai notekūdeņu izvadīšanas koncentrācija un apjoms būtu tāds, ka vielas koncentrācija kuģa ķīļūdenī nepārsniedz 1 daļu pret miljonu;

| c) | maksimāli pieļaujamais no katras tilpnes un ar to saistītās cauruļsistēmas izplūdināmās kravas daudzums nepārsniedz maksimālo daudzumu, kas pieļauts saskaņā ar šā punkta b) apakšpunktā minētajām procedūrām, kurš nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt 1 m3 jeb 1/3,000 no tilpnes ietilpības kubikmetros; |
| --- | --- |

c)

maksimāli pieļaujamais no katras tilpnes un ar to saistītās cauruļsistēmas izplūdināmās kravas daudzums nepārsniedz maksimālo daudzumu, kas pieļauts saskaņā ar šā punkta b) apakšpunktā minētajām procedūrām, kurš nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt 1 m3 jeb 1/3,000 no tilpnes ietilpības kubikmetros;

| d) | izplūdināšana notiek zem ūdens līnijas, ņemot vērā to, vai tuvumā nav jūras ūdens ņemšanas vietas; un |
| --- | --- |

d)

izplūdināšana notiek zem ūdens līnijas, ņemot vērā to, vai tuvumā nav jūras ūdens ņemšanas vietas; un

| e) | izplūdināšana notiek vismaz 12 jūras jūdžu attālumā no tuvākās sauszemes, un vietā, kur ūdens ir vismaz 25 metru dziļš. |
| --- | --- |

e)

izplūdināšana notiek vismaz 12 jūras jūdžu attālumā no tuvākās sauszemes, un vietā, kur ūdens ir vismaz 25 metru dziļš.

| 3) | Izplūdināt jūrā ir aizliegts šā pielikuma 3. noteikuma 1) punkta c) apakšpunktā definētās C kategorijas vielas vai vielas, kas pagaidām atzītas par tādām, vai arī balasta ūdeni, tilpņu mazgāšanas ūdeni vai citas nogulsnes vai tādu vielu maisījumus, kas tās satur, izņemot gadījumus, ja ievēroti visi šie nosacījumi:






  a) | kuģis ir ceļā vismaz ar 7 mezglu ātrumu, ja kuģis ir pašgājējs, vai vismaz ar 4 mezglu ātrumu, ja kuģis nav pašgājējs; |
| --- | --- | --- |

3)

Izplūdināt jūrā ir aizliegts šā pielikuma 3. noteikuma 1) punkta c) apakšpunktā definētās C kategorijas vielas vai vielas, kas pagaidām atzītas par tādām, vai arī balasta ūdeni, tilpņu mazgāšanas ūdeni vai citas nogulsnes vai tādu vielu maisījumus, kas tās satur, izņemot gadījumus, ja ievēroti visi šie nosacījumi:

a)

kuģis ir ceļā vismaz ar 7 mezglu ātrumu, ja kuģis ir pašgājējs, vai vismaz ar 4 mezglu ātrumu, ja kuģis nav pašgājējs;

| b) | izplūdināšanas procedūras un dokumentāciju apstiprina [karoga valsts] iestāde. Tādas procedūras un dokumentācija pamatojas uz [IMO] izstrādātiem standartiem, un nodrošina to, lai notekūdens izplūdināšanas koncentrācija un ātrums būtu tāds, ka vielas koncentrācija kuģa ķīļūdenī nepārsniedz 10 daļas uz miljonu; |
| --- | --- |

b)

izplūdināšanas procedūras un dokumentāciju apstiprina [karoga valsts] iestāde. Tādas procedūras un dokumentācija pamatojas uz [IMO] izstrādātiem standartiem, un nodrošina to, lai notekūdens izplūdināšanas koncentrācija un ātrums būtu tāds, ka vielas koncentrācija kuģa ķīļūdenī nepārsniedz 10 daļas uz miljonu;

| c) | maksimāli pieļaujamais no katras tilpnes un ar to saistītās cauruļsistēmas izplūdināmās kravas daudzums nepārsniedz maksimālo daudzumu, kas pieļauts saskaņā ar šā punkta b) apakšpunktā minētajām procedūrām, kurš nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt 3 m3 jeb 1/1,000 no tilpnes ietilpības kubikmetros; |
| --- | --- |

c)

maksimāli pieļaujamais no katras tilpnes un ar to saistītās cauruļsistēmas izplūdināmās kravas daudzums nepārsniedz maksimālo daudzumu, kas pieļauts saskaņā ar šā punkta b) apakšpunktā minētajām procedūrām, kurš nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt 3 m3 jeb 1/1,000 no tilpnes ietilpības kubikmetros;

| d) | izplūdināšana notiek zem ūdens līnijas, ņemot vērā to, vai tuvumā nav jūras ūdens ņemšanas vietas; un |
| --- | --- |

d)

izplūdināšana notiek zem ūdens līnijas, ņemot vērā to, vai tuvumā nav jūras ūdens ņemšanas vietas; un

| e) | izplūdināšana notiek vismaz 12 jūras jūdžu attālumā no tuvākās sauszemes, un vietā, kur ūdens ir vismaz 25 metru dziļš. |
| --- | --- |

e)

izplūdināšana notiek vismaz 12 jūras jūdžu attālumā no tuvākās sauszemes, un vietā, kur ūdens ir vismaz 25 metru dziļš.

| 4) | Ir aizliegts izplūdināt jūrā šā pielikuma 3. noteikuma 1) punkta d) apakšpunktā definētās D kategorijas vielas vai vielas, kas pagaidām atzītas par tādām, vai arī balasta ūdeni, tilpņu mazgāšanas ūdeni vai citas nogulsnes vai tādu vielu maisījumus, kas tās satur, izņemot gadījumus, ja ievēroti visi šie nosacījumi:






  a) | kuģis brauc vismaz ar 7 mezglu ātrumu, ja kuģis ir pašgājējs, vai vismaz ar 4 mezglu ātrumu, ja kuģis nav pašgājējs; |
| --- | --- | --- |

4)

Ir aizliegts izplūdināt jūrā šā pielikuma 3. noteikuma 1) punkta d) apakšpunktā definētās D kategorijas vielas vai vielas, kas pagaidām atzītas par tādām, vai arī balasta ūdeni, tilpņu mazgāšanas ūdeni vai citas nogulsnes vai tādu vielu maisījumus, kas tās satur, izņemot gadījumus, ja ievēroti visi šie nosacījumi:

a)

kuģis brauc vismaz ar 7 mezglu ātrumu, ja kuģis ir pašgājējs, vai vismaz ar 4 mezglu ātrumu, ja kuģis nav pašgājējs;

| b) | tādu maisījumu koncentrācija nepārsniedz vienu daļu vielas desmit daļās ūdens; un |
| --- | --- |

b)

tādu maisījumu koncentrācija nepārsniedz vienu daļu vielas desmit daļās ūdens; un

| c) | izplūdināšana notiek vismaz 12 jūras jūdžu attālumā no tuvākās sauszemes. |
| --- | --- |

c)

izplūdināšana notiek vismaz 12 jūras jūdžu attālumā no tuvākās sauszemes.

| 5) | Lai no tilpnes iztīrītu kravas nogulsnes, var izmantot [karoga valsts] iestādes apstiprinātas ventilācijas procedūras. Tādas procedūras pamatojas uz [IMO] izstrādātiem standartiem. Ūdens, ko pēc tam iepilda tilpnē, ir uzskatāms par tīru, un uz to neattiecas šā noteikuma 1), 2), 3) vai 4) punkts. |
| --- | --- |

5)

Lai no tilpnes iztīrītu kravas nogulsnes, var izmantot [karoga valsts] iestādes apstiprinātas ventilācijas procedūras. Tādas procedūras pamatojas uz [IMO] izstrādātiem standartiem. Ūdens, ko pēc tam iepilda tilpnē, ir uzskatāms par tīru, un uz to neattiecas šā noteikuma 1), 2), 3) vai 4) punkts.

| 6) | Ir aizliegts jūrā izplūdināt vielas, kas nav kategorizētas, provizoriski novērtētas vai ir atzītas kā piederīgas pie tādām, kuras minētas šā pielikuma 4. noteikuma 1) punktā, vai balasta ūdeni, tilpņu mazgāšanas ūdeni, vai citas nogulsnes vai tādu vielu maisījumus, kas tās satur. |
| --- | --- |

6)

Ir aizliegts jūrā izplūdināt vielas, kas nav kategorizētas, provizoriski novērtētas vai ir atzītas kā piederīgas pie tādām, kuras minētas šā pielikuma 4. noteikuma 1) punktā, vai balasta ūdeni, tilpņu mazgāšanas ūdeni, vai citas nogulsnes vai tādu vielu maisījumus, kas tās satur.

A, B un C kategorijas vielas īpašās jomās [kā definēts Marpol 73/78 II pielikuma 1. noteikumā, arī attiecībā uz Baltijas jūru]

Saskaņā ar šā noteikuma 14) punktu un šā pielikuma 6. noteikumu.

| 7) | Ir aizliegts izplūdināt jūrā šā pielikuma 3. noteikuma 1) punkta a) apakšpunktā definētās A kategorijas vielas vai vielas, kas pagaidām par tādām atzītas, vai balasta ūdeni, tilpņu mazgāšanas ūdeni vai citas nogulsnes vai maisījumus, kas satur tādas vielas. Ja jāmazgā tilpnes, kur atradušās tādas vielas vai maisījumi, tad mazgājot radušās nogulsnes ievada uzkrāšanas iekārtā, ko saskaņā ar šā pielikuma 7. noteikumu nodrošina valstis, kas robežojas ar īpašo teritoriju, līdz vielas koncentrācija netīrajos ūdeņos, ko ievada iekārtā, ir 0,05 % svara vai mazāk, tikmēr, kamēr tilpne ir tukša, izņemot dzelteno vai balto fosforu, kam nogulšņu koncentrācija ir 0,005 % svara. Ūdeni, ko vēlāk iepilda tilpnē, var izplūdināt jūrā, ja ievēroti visi šie nosacījumi:






  a) | kuģis brauc vismaz ar 7 mezglu ātrumu, ja kuģis ir pašgājējs, vai vismaz ar 4 mezglu ātrumu, ja kuģis nav pašgājējs; |
| --- | --- | --- |

7)

Ir aizliegts izplūdināt jūrā šā pielikuma 3. noteikuma 1) punkta a) apakšpunktā definētās A kategorijas vielas vai vielas, kas pagaidām par tādām atzītas, vai balasta ūdeni, tilpņu mazgāšanas ūdeni vai citas nogulsnes vai maisījumus, kas satur tādas vielas. Ja jāmazgā tilpnes, kur atradušās tādas vielas vai maisījumi, tad mazgājot radušās nogulsnes ievada uzkrāšanas iekārtā, ko saskaņā ar šā pielikuma 7. noteikumu nodrošina valstis, kas robežojas ar īpašo teritoriju, līdz vielas koncentrācija netīrajos ūdeņos, ko ievada iekārtā, ir 0,05 % svara vai mazāk, tikmēr, kamēr tilpne ir tukša, izņemot dzelteno vai balto fosforu, kam nogulšņu koncentrācija ir 0,005 % svara. Ūdeni, ko vēlāk iepilda tilpnē, var izplūdināt jūrā, ja ievēroti visi šie nosacījumi:

a)

kuģis brauc vismaz ar 7 mezglu ātrumu, ja kuģis ir pašgājējs, vai vismaz ar 4 mezglu ātrumu, ja kuģis nav pašgājējs;

| b) | izplūdināšana notiek zem ūdens līnijas, ņemot vērā to, vai tuvumā nav jūras ūdens ņemšanas vietas; un |
| --- | --- |

b)

izplūdināšana notiek zem ūdens līnijas, ņemot vērā to, vai tuvumā nav jūras ūdens ņemšanas vietas; un

| c) | izplūdināšana notiek vismaz 12 jūras jūdžu attālumā no tuvākās sauszemes, un vietā, kur ūdens ir vismaz 25 metru dziļš. |
| --- | --- |

c)

izplūdināšana notiek vismaz 12 jūras jūdžu attālumā no tuvākās sauszemes, un vietā, kur ūdens ir vismaz 25 metru dziļš.

| 8) | Ir aizliegts izplūdināt jūrā šā pielikuma 3. noteikuma 1) punkta b) apakšpunktā definētās B kategorijas vielas, vai vielas, kas pagaidām par tādām atzītas, vai balasta ūdeni, tilpņu mazgāšanas ūdeni, vai citas nogulsnes vai maisījumus, kas satur šādas vielas, izņemot gadījumus, ja ievēroti visi šie nosacījumi:






  a) | tilpnes ir iepriekš mazgātas saskaņā ar [karoga valsts] iestādes apstiprinātām procedūrām, kas pamatojas uz [IMO] izstrādātiem standartiem, un attiecīgās tilpņu mazgāšanas izplūdinātas uzkrāšanas iekārtā; |
| --- | --- | --- |

8)

Ir aizliegts izplūdināt jūrā šā pielikuma 3. noteikuma 1) punkta b) apakšpunktā definētās B kategorijas vielas, vai vielas, kas pagaidām par tādām atzītas, vai balasta ūdeni, tilpņu mazgāšanas ūdeni, vai citas nogulsnes vai maisījumus, kas satur šādas vielas, izņemot gadījumus, ja ievēroti visi šie nosacījumi:

a)

tilpnes ir iepriekš mazgātas saskaņā ar [karoga valsts] iestādes apstiprinātām procedūrām, kas pamatojas uz [IMO] izstrādātiem standartiem, un attiecīgās tilpņu mazgāšanas izplūdinātas uzkrāšanas iekārtā;

| b) | kuģis brauc vismaz ar 7 mezglu ātrumu, ja kuģis ir pašgājējs, vai vismaz ar 4 mezglu ātrumu, ja kuģis nav pašgājējs; |
| --- | --- |

b)

kuģis brauc vismaz ar 7 mezglu ātrumu, ja kuģis ir pašgājējs, vai vismaz ar 4 mezglu ātrumu, ja kuģis nav pašgājējs;

| c) | izplūdināšanas un mazgāšanas procedūras un dokumentāciju apstiprina [karoga valsts] iestāde. Tādas procedūras un dokumentācija pamatojas uz [IMO] izstrādātiem standartiem, un nodrošina to, lai netīro ūdeņu izplūdināšanas koncentrācija un ātrums būtu tāds, ka vielas koncentrācija kuģa ķīļūdenī nepārsniedz 1 daļu uz miljonu; |
| --- | --- |

c)

izplūdināšanas un mazgāšanas procedūras un dokumentāciju apstiprina [karoga valsts] iestāde. Tādas procedūras un dokumentācija pamatojas uz [IMO] izstrādātiem standartiem, un nodrošina to, lai netīro ūdeņu izplūdināšanas koncentrācija un ātrums būtu tāds, ka vielas koncentrācija kuģa ķīļūdenī nepārsniedz 1 daļu uz miljonu;

| d) | izplūdināšana notiek zem ūdens līnijas, ņemot vērā to, vai tuvumā nav jūras ūdens ņemšanas vietas; un |
| --- | --- |

d)

izplūdināšana notiek zem ūdens līnijas, ņemot vērā to, vai tuvumā nav jūras ūdens ņemšanas vietas; un

| e) | izplūdināšana notiek vismaz 12 jūras jūdžu attālumā no tuvākās sauszemes, un vietā, kur ūdens ir vismaz 25 metru dziļš. |
| --- | --- |

e)

izplūdināšana notiek vismaz 12 jūras jūdžu attālumā no tuvākās sauszemes, un vietā, kur ūdens ir vismaz 25 metru dziļš.

| 9) | Izplūdināt jūrā ir aizliegts šā pielikuma 3. noteikuma 1) punkta c) apakšpunktā definētās C kategorijas vielas vai vielas, kas pagaidām atzītas par tādām, vai arī balasta ūdeni, tilpņu samazgu ūdeni vai citas nogulsnes vai tādu vielu maisījumus, kas tās satur, izņemot gadījumus, ja ievēroti visi šie nosacījumi:






  a) | kuģis brauc vismaz ar 7 mezglu ātrumu, ja kuģis ir pašgājējs, vai vismaz ar 4 mezglu ātrumu, ja kuģis nav pašgājējs; |
| --- | --- | --- |

9)

Izplūdināt jūrā ir aizliegts šā pielikuma 3. noteikuma 1) punkta c) apakšpunktā definētās C kategorijas vielas vai vielas, kas pagaidām atzītas par tādām, vai arī balasta ūdeni, tilpņu samazgu ūdeni vai citas nogulsnes vai tādu vielu maisījumus, kas tās satur, izņemot gadījumus, ja ievēroti visi šie nosacījumi:

a)

kuģis brauc vismaz ar 7 mezglu ātrumu, ja kuģis ir pašgājējs, vai vismaz ar 4 mezglu ātrumu, ja kuģis nav pašgājējs;

| b) | izplūdināšanas procedūras un dokumentāciju apstiprina [karoga valsts] iestāde. Tādas procedūras un dokumentācija pamatojas uz [IMO] izstrādātiem standartiem, un nodrošina to, lai netīro ūdeņu izplūdināšanas koncentrācija un ātrums būtu tāds, ka vielas koncentrācija kuģa ķīļūdenī nepārsniedz 1 daļu uz miljonu; |
| --- | --- |

b)

izplūdināšanas procedūras un dokumentāciju apstiprina [karoga valsts] iestāde. Tādas procedūras un dokumentācija pamatojas uz [IMO] izstrādātiem standartiem, un nodrošina to, lai netīro ūdeņu izplūdināšanas koncentrācija un ātrums būtu tāds, ka vielas koncentrācija kuģa ķīļūdenī nepārsniedz 1 daļu uz miljonu;

| c) | maksimāli pieļaujamais no katras tilpnes un ar to saistītās cauruļsistēmas izplūdināmās kravas daudzums nepārsniedz maksimālo daudzumu, kas pieļauts saskaņā ar šā punkta b) apakšpunktā minētajām procedūrām, kurš nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt 1 m3 jeb 1/3 000 no tilpnes ietilpības kubikmetros; |
| --- | --- |

c)

maksimāli pieļaujamais no katras tilpnes un ar to saistītās cauruļsistēmas izplūdināmās kravas daudzums nepārsniedz maksimālo daudzumu, kas pieļauts saskaņā ar šā punkta b) apakšpunktā minētajām procedūrām, kurš nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt 1 m3 jeb 1/3 000 no tilpnes ietilpības kubikmetros;

| d) | izplūdināšana notiek zem ūdens līnijas, ņemot vērā to, vai tuvumā nav jūras ūdens ņemšanas vietas; un |
| --- | --- |

d)

izplūdināšana notiek zem ūdens līnijas, ņemot vērā to, vai tuvumā nav jūras ūdens ņemšanas vietas; un

| e) | izplūdināšana notiek vismaz 12 jūras jūdžu attālumā no tuvākās sauszemes, un vietā, kur ūdens ir vismaz 25 metru dziļš. |
| --- | --- |

e)

izplūdināšana notiek vismaz 12 jūras jūdžu attālumā no tuvākās sauszemes, un vietā, kur ūdens ir vismaz 25 metru dziļš.

| 10) | Lai no tilpnes iztīrītu kravas nogulsnes, var izmantot [karoga valsts] iestādes apstiprinātas ventilācijas procedūras. Tādas procedūras pamatojas uz [IMO] izstrādātiem standartiem. Ūdeni, kas pēc tam ievadīts tilpnē, uzskata par tīru, un uz to neattiecas šā noteikuma 7), 8), vai 9) punkts. |
| --- | --- |

10)

Lai no tilpnes iztīrītu kravas nogulsnes, var izmantot [karoga valsts] iestādes apstiprinātas ventilācijas procedūras. Tādas procedūras pamatojas uz [IMO] izstrādātiem standartiem. Ūdeni, kas pēc tam ievadīts tilpnē, uzskata par tīru, un uz to neattiecas šā noteikuma 7), 8), vai 9) punkts.

| 11) | Ir aizliegts jūrā izplūdināt vielas, kas nav kategorizētas, provizoriski novērtētas vai ir atzītas kā piederīgas pie tādām, kuras minētas šā pielikuma 4. noteikuma 1) punktā, vai balasta ūdeni, tilpņu samazgu ūdeni, vai citas nogulsnes vai tādu vielu maisījumus, kas tās satur. |
| --- | --- |

11)

Ir aizliegts jūrā izplūdināt vielas, kas nav kategorizētas, provizoriski novērtētas vai ir atzītas kā piederīgas pie tādām, kuras minētas šā pielikuma 4. noteikuma 1) punktā, vai balasta ūdeni, tilpņu samazgu ūdeni, vai citas nogulsnes vai tādu vielu maisījumus, kas tās satur.

| 12) | Nekas šajā noteikumā neliedz kuģī paturēt B vai C kategorijas kravu nogulsnes, un tās izplūdināt jūrā ārpus īpašās teritorijas attiecīgi saskaņā ar šā noteikuma 2) vai 3) punktu. |
| --- | --- |

12)

Nekas šajā noteikumā neliedz kuģī paturēt B vai C kategorijas kravu nogulsnes, un tās izplūdināt jūrā ārpus īpašās teritorijas attiecīgi saskaņā ar šā noteikuma 2) vai 3) punktu.

6. noteikums:   Izņēmumi

Šā pielikuma 5. noteikums neattiecas uz to, ja:

| a) | indīgus šķidrumus vai to maisījumus izplūdina jūrā kuģa drošības dēļ vai arī, lai jūrā glābtu kādam dzīvību; vai |
| --- | --- |

a)

indīgus šķidrumus vai to maisījumus izplūdina jūrā kuģa drošības dēļ vai arī, lai jūrā glābtu kādam dzīvību; vai

| b) | indīgus šķidrumus vai to maisījuma izplūdina jūrā kuģa vai tā iekārtu bojājuma dēļ:






  i) | ja pēc tam, kad radies bojājums vai pamanīta noplūde, veikti visi loģiskie piesardzības pasākumi, lai novērstu vai mazinātu noplūdi; un |
| --- | --- | --- |

b)

indīgus šķidrumus vai to maisījuma izplūdina jūrā kuģa vai tā iekārtu bojājuma dēļ:

i)

ja pēc tam, kad radies bojājums vai pamanīta noplūde, veikti visi loģiskie piesardzības pasākumi, lai novērstu vai mazinātu noplūdi; un

| ii) | izņemot gadījumus, ja īpašnieks vai kapteinis veicis darbības vai nu, lai radītu kaitējumu, vai arī rīkojies nolaidīgi, apzinoties to, ka, visticamāk, kaitējums notiks; vai |
| --- | --- |

ii)

izņemot gadījumus, ja īpašnieks vai kapteinis veicis darbības vai nu, lai radītu kaitējumu, vai arī rīkojies nolaidīgi, apzinoties to, ka, visticamāk, kaitējums notiks; vai

| c) | jūrā izplūdina [karoga valsts] iestādes apstiprinātu indīgus šķidrumus vai to maisījumus, ja to veic, lai apkarotu īpašus piesārņojuma gadījumus nolūkā mazināt piesārņojuma radītos kaitējumus. Izplūdināšanai piekrīt tā valdība, kuras jurisdikcijā paredzēts veikt izplūdināšanu. |
| --- | --- |

c)

jūrā izplūdina [karoga valsts] iestādes apstiprinātu indīgus šķidrumus vai to maisījumus, ja to veic, lai apkarotu īpašus piesārņojuma gadījumus nolūkā mazināt piesārņojuma radītos kaitējumus. Izplūdināšanai piekrīt tā valdība, kuras jurisdikcijā paredzēts veikt izplūdināšanu.

---

PAZIŅOJUMS PAR PADOMES APSVĒRUMIEM

I.   IEVADS

Izmantojot koplēmuma procedūru (EK dibināšanas līguma 251. pants), Padome 2004. gada 11. jūnijā panāca politisku vienošanos par projektu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kuģu radīto piesārņojumu un sankciju ieviešanu par pārkāpumiem (1). Pēc juridiskās/lingvistiskās redakcijas Padome pieņēma kopējo nostāju 2004. gada 7. oktobrī.

Pieņemot nostāju, Padome ņēma vērā Eiropas Parlamenta atzinumu pirmajā lasījumā 2004. gada 13. janvārī (2) un Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (3)
   (4).

Direktīvas mērķis ir Kopienas tiesībās transponēt starptautiskos MAROPOL konvencijas noteikumus par kuģu radīto piesārņojumu, paredzot to, ka izplūdes noteikumu neievērošana ir pārkāpums, un paredzot saskaņotus noteikumus to izpildei. Tās mērķis ir arī noteikumus paplašināt, no vienas puses, lai tās attiecas uz naftas izplūdēm no bojājumiem, kas izdarīti ar nodomu vai neuzmanības, vai rupjas nolaidības dēļ, un, no otras puses, lai nodrošinātu visplašāko iespējamo izpildi saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS).

II.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

Pēc naftas tankkuģa “Prestige” avārijas Padome uzsvēra ne tikai jūrniecības drošības politikas nozīmi, bet arī vajadzību nodrošināt to, ka katrai personai, kas izraisījusi vai veicinājusi jūras piesārņošanu īpaši nolaidīgas rīcības dēļ, būtu jāpiemēro attiecīgas sankcijas. Padomes pieeja šim Komisijas 2003. gada martā iesniegtajam priekšlikumam, ko atbalsta Eiropadomes tā mēneša secinājums, uzsverot attiecīgā tiesiskā pamata izvēli, balstās uz principu par pilnīgu to Kopienas tiesību izmantošanu, kuras attiecas uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS), ievērojot dalībvalstu saistības attiecībā uz Starptautisko konvenciju par kuģu radītā piesārņojuma novēršanu (MARPOL).

Padome uzskata, ka transponēt starptautiskās MARPOL konvencijas noteikumus par kuģu radīto piesārņojumu Kopienas tiesību aktos nodrošinās to stingrāku un saskaņotāku piemērošanu un izpildi dalībvalstīs. Tā piekrīt uzskatam, ka jānodrošina tas, ka visi piesārņotājvielu izplūdes gadījumi ir uzskatīti par pārkāpumiem, ja tie izdarīti ar nodomu vai neuzmanības vai rupjas nolaidības dēļ.

Ievērojot MARPOL noteikumu ievērošanas principu, izņēmumi ir paredzēti gadījumā, ja izplūde ir veikta, lai glābtu dzīvības vai pašu kuģi. Saskaņā ar MARPOL konvenciju izņēmumu attiecībā uz īpašnieku un kapteini gadījumos, ja izplūdes notiek avāriju dēļ, piemēro starptautiskos jūra reģionos un dalībvalstu ekskluzīvā ekonomiskajā zonā vai līdzvērtīgā zonā. Šajos gadījumos no MARPOL noteikumiem loģiski izriet, ka apkalpe ir aizsargāta, ja tā rīkojas pēc kapteiņa pavēles. No otras puses, Padome dalībvalstu iekšējos ūdeņos vai teritoriālajā jūrā uzskata par piemērotu izmantot Kopienas UNCLOS 211. panta 4. punktā paredzētās tiesības, lai stiprinātu piekrastes aizsardzību un atcelt izņēmumu attiecībā uz izplūdēm, kas notiek avāriju dēļ.

Padome uzskata, ka sankcijām pret pārkāpumiem attiecībā uz kuģu radīto piesārņojumu jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām un var ietvert kriminālsankcijas vai administratīvas sankcijas. Tā arī piekrīt, ka sankcijas jāpiemēro visām personām, kuras atzītas par atbildīgām jūras piesārņošanā, tas ir, tās attiecas uz visu atbildības ķēdi. Lai gan pārkāpumi ir definēti direktīvā, Padome uzskata, ka būtu jāparedz saistošo noteikumu minimums kriminālsodiem, atbildībai un jurisdikcijai līdzīgā Komisijas iesniegtā pamatlēmumā, ko izskata Padome tieslietu un iekšlietu formācijā.

Padome atzinīgi novērtē to stingru izpildes pasākumu racionalizāciju, kurus piemēro kuģiem, kas iebrauc kādas dalībvalsts ostā, saskaņā ar attiecīgajām starptautiskajām pamatnostādnēm. Tā atbalsta uzlabotu dalībvalstu un trešo valstu informācijas apmaiņu par iespējamām izplūdēm, vai nu kā ostas, vai kā karoga valstis, lai veicinātu piemērotu pasākumu izpildi.

Visbeidzot, Padome uzskata, ka izmantojamas visas UNCLOS konvencijā paredzētās iespējas piekrastes joslas un tās resursu aizsardzībai, tostarp piekrastes valstu izpildes pasākumi attiecībā uz caurbraucēju kuģiem, kas kuģo teritoriālajā jūrā vai ekskluzīvajā ekonomiskā vai tai līdzvērtīgā zonā saskaņā ar UNCLOS 220. panta 6. punktu, ja ir skaidri, objektīvi pierādījumi par izplūdi, kas rada būtiskus kaitējumus, vai pastāv būtisku zaudējumu draudi piekrastei vai jebkuriem teritoriālā jūras vai ekskluzīvajās ekonomiskās vai tai līdzvērtīgās zonas resursiem. Šajā gadījumā attiecīgā dalībvalsts jautājumu iesniedz savām kompetentajām iestādēm, lai uzsāktu tiesvedību, tostarp kuģa aizturēšanu, saskaņā ar tās tiesību aktiem.

III.   GROZĪJUMI

Ņemot vēra to, ka, kā iepriekš norādīts, Padome lieto ievērojami atšķirīgu pieeju šim direktīva projektam, salīdzinot ar sākotnēji ierosināto tekstu, nebija iespējams ņemt vērā lielāko daļu grozījumu, ko Eiropas Parlaments ierosināja kopējās nostājas pirmajā lasījumā.

| — | Eiropas piekrastes apsardzes izveides koncepts (grozījumi Nr.6 un 22) nebija Komisijas sākotnējā priekšlikumā. Lai gan Padome uzskata, ka ir svarīgi risināt jautājumu par Eiropas piekrastes aizsardzību, tā nevēlas skart jebkuru attiecīgu Komisijas iniciatīvu, kas varētu rast atsevišķu tiesību aktu, kuru Padome rūpīgi apsvērs. |
| --- | --- |

—

Eiropas piekrastes apsardzes izveides koncepts (grozījumi Nr.6 un 22) nebija Komisijas sākotnējā priekšlikumā. Lai gan Padome uzskata, ka ir svarīgi risināt jautājumu par Eiropas piekrastes aizsardzību, tā nevēlas skart jebkuru attiecīgu Komisijas iniciatīvu, kas varētu rast atsevišķu tiesību aktu, kuru Padome rūpīgi apsvērs.

| — | Lai gan Padome ar Eiropas Parlamentu dala rūpes par Kopienas jūrniecības drošības tiesību aktu piemērošanu (grozījumi Nr. 3, 19, 20 un 31), tā uzskata, ka pašreizējo tiesību aktu piemērošana, piemēram, Direktīva 2000/59/EK par ostas uzņemšanas iekārtām, ir dalībvalstu kompetencē un saskaņā ar Līgumu tās uzraudzība ir Komisijas uzdevums. |
| --- | --- |

—

Lai gan Padome ar Eiropas Parlamentu dala rūpes par Kopienas jūrniecības drošības tiesību aktu piemērošanu (grozījumi Nr. 3, 19, 20 un 31), tā uzskata, ka pašreizējo tiesību aktu piemērošana, piemēram, Direktīva 2000/59/EK par ostas uzņemšanas iekārtām, ir dalībvalstu kompetencē un saskaņā ar Līgumu tās uzraudzība ir Komisijas uzdevums.

| — | Tā kā šīs direktīvas mērķis ir skaidri noteikt, ka piesārņotājvielu izplūdes no kuģiem ir pārkāpumi saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, Padome uzskata, ka citi tehniski noteikumi, piemēram, uzraudzības iekārtas uz kuģa vai naftas reģistri (grozījumi Nr. 30 un 32) pārsniedz šā priekšlikuma jomu. |
| --- | --- |

—

Tā kā šīs direktīvas mērķis ir skaidri noteikt, ka piesārņotājvielu izplūdes no kuģiem ir pārkāpumi saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, Padome uzskata, ka citi tehniski noteikumi, piemēram, uzraudzības iekārtas uz kuģa vai naftas reģistri (grozījumi Nr. 30 un 32) pārsniedz šā priekšlikuma jomu.

| — | Saskaņā ar Padomes iepriekš izklāstītās pieejas pamatprincipu MARPOL noteikumus par izplūdēm, tostarp izņēmumu attiecībā uz īpašnieku un kapteini gadījumos, kad izplūdes rodas avāriju dēļ (grozījums Nr. 10), piemēro starptautiskajos jūras rajonos un dalībvalstu ekskluzīvajā ekonomiskā vai tai līdzvērtīgā zonā. Šajos gadījumos tos nepiemēro apkalpei, ja tā rīkojas pēc kapteiņa pavēles. Turpretim dalībvalstu iekšējos ūdeņos un teritoriālajā jūrā šo izņēmumu nepieļauj saskaņā ar UNCLOS 211. panta 4. punktā paredzētajām iespējām. |
| --- | --- |

—

Saskaņā ar Padomes iepriekš izklāstītās pieejas pamatprincipu MARPOL noteikumus par izplūdēm, tostarp izņēmumu attiecībā uz īpašnieku un kapteini gadījumos, kad izplūdes rodas avāriju dēļ (grozījums Nr. 10), piemēro starptautiskajos jūras rajonos un dalībvalstu ekskluzīvajā ekonomiskā vai tai līdzvērtīgā zonā. Šajos gadījumos tos nepiemēro apkalpei, ja tā rīkojas pēc kapteiņa pavēles. Turpretim dalībvalstu iekšējos ūdeņos un teritoriālajā jūrā šo izņēmumu nepieļauj saskaņā ar UNCLOS 211. panta 4. punktā paredzētajām iespējām.

| — | Attiecībā uz direktīvas jomu Padome uzskata, ka ir lietderīgi pret visiem kuģiem konkrētā juras rajonā neatkarīgi no to karoga izturēties līdztiesīgi, lai kuģi zem dalībvalsts karoga nenonāktu neizdevīgā stāvoklī (grozījums Nr. 11 un 13). |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz direktīvas jomu Padome uzskata, ka ir lietderīgi pret visiem kuģiem konkrētā juras rajonā neatkarīgi no to karoga izturēties līdztiesīgi, lai kuģi zem dalībvalsts karoga nenonāktu neizdevīgā stāvoklī (grozījums Nr. 11 un 13).

| — | Lai gan kopējā nostājā nav sīki izstrādātu noteikumu par sodu veidiem (skatīt 8. panta 4. līdz 6. punkta svītrošanu un grozījumu Nr. 17 un 18), jo obligātie kriminālsodu saskaņošanas noteikumi ir paredzēti līdzīgā pamatlēmumā, 7. panta 2. punktā ir minēti piekrastes dalībvalstu veiktie izpildes pasākumi saskaņā ar UNCLOS 220. panta 6. punktu, tostarp kuģa aizturēšana, īpašos šajā pantā minētajos gadījumos. |
| --- | --- |

—

Lai gan kopējā nostājā nav sīki izstrādātu noteikumu par sodu veidiem (skatīt 8. panta 4. līdz 6. punkta svītrošanu un grozījumu Nr. 17 un 18), jo obligātie kriminālsodu saskaņošanas noteikumi ir paredzēti līdzīgā pamatlēmumā, 7. panta 2. punktā ir minēti piekrastes dalībvalstu veiktie izpildes pasākumi saskaņā ar UNCLOS 220. panta 6. punktu, tostarp kuģa aizturēšana, īpašos šajā pantā minētajos gadījumos.

Kopējā nostājā ietvertas dažas citas sīkākas izmaiņas Komisijas priekšlikumā un tā skaidrojumi. Par dažiem jautājumiem Eiropas Parlamenta ierosinātie grozījumi tika daļēji vai pilnīgi iekļauti, lai nodrošinātu konsekventu juridisku tekstu.

---

(1)  Komisija 2003. gada 7. martā iesniedza priekšlikumu (OV C 76, 25.03.2004., 5. lpp.) ar nosaukumu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kuģu radīto piesārņojumu un sankciju, tostarp krimināltiesisku sankciju, ieviešanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas saistīti ar piesārņošanu”.

(2)  Dok. 5181/04 CODEC 24 MAR 2 ENV 8 DROIPEN 1 (nav vēl publicēts OV).

(3)  OV C 220, 16.09.2003., 72. lpp.

(4)  Reģionu komiteja nolēma nesniegt atzinumu.

---

| 1.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 25/41 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 25/41

---

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 4/2005

(2004. gada 21. oktobris)

ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu .../2005/EK, ar kuru groza Lēmumu 1419/1999/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” no 2005. līdz 2019. gadam

(2005/C 25E/04)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 151. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (1),

rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1419/1999/EK (1999. gada 25. maijs), ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” no 2005. līdz 2019. gadam (3), ir domāts, lai uzsvērtu Eiropas kultūru bagātību, daudzveidību un kopīgās iezīmes un lai veicinātu labāku savstarpēju pazīšanos Eiropas pilsoņu vidū. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1419/1999/EK (1999. gada 25. maijs), ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” no 2005. līdz 2019. gadam (3), ir domāts, lai uzsvērtu Eiropas kultūru bagātību, daudzveidību un kopīgās iezīmes un lai veicinātu labāku savstarpēju pazīšanos Eiropas pilsoņu vidū.

| (2) | Lēmuma Nr. 1419/1999/EK I pielikumā ir izklāstīta hronoloģiskā secība, saskaņā ar kuru dalībvalstis var iesniegt nominācijas šim pasākumam. Minētajā pielikumā ir ietvertas tikai tās dalībvalstis, kuras bija Savienības sastāvā lēmuma pieņemšanas laikā, tas ir, 1999. gada 25. maijā. |
| --- | --- |

(2)

Lēmuma Nr. 1419/1999/EK I pielikumā ir izklāstīta hronoloģiskā secība, saskaņā ar kuru dalībvalstis var iesniegt nominācijas šim pasākumam. Minētajā pielikumā ir ietvertas tikai tās dalībvalstis, kuras bija Savienības sastāvā lēmuma pieņemšanas laikā, tas ir, 1999. gada 25. maijā.

| (3) | Lēmuma Nr. 1419/1999/EK 6. pants nosaka, ka šo lēmumu var pārskatīt, jo īpaši, ņemot vērā Eiropas Savienības paplašināšanos nākotnē. |
| --- | --- |

(3)

Lēmuma Nr. 1419/1999/EK 6. pants nosaka, ka šo lēmumu var pārskatīt, jo īpaši, ņemot vērā Eiropas Savienības paplašināšanos nākotnē.

| (4) | ņemot vērā 2004. gada paplašināšanos, ir svarīgi ļaut arī jaunajām dalībvalstīm iesniegt nominācijas saistībā ar pasākumu “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” īsā laikposmā, nemainot secību attiecībā uz pārējām valstīm, tā, lai sākot ar 2009. gadu un līdz šīs Kopienas rīcības darbības beigām katru gadu dalībvalstīs varētu izvēlēt divas galvaspilsētas. |
| --- | --- |

(4)

ņemot vērā 2004. gada paplašināšanos, ir svarīgi ļaut arī jaunajām dalībvalstīm iesniegt nominācijas saistībā ar pasākumu “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” īsā laikposmā, nemainot secību attiecībā uz pārējām valstīm, tā, lai sākot ar 2009. gadu un līdz šīs Kopienas rīcības darbības beigām katru gadu dalībvalstīs varētu izvēlēt divas galvaspilsētas.

| (5) | Tādējādi būtu jāgroza Lēmums Nr. 1419/1999/EK, |
| --- | --- |

(5)

Tādējādi būtu jāgroza Lēmums Nr. 1419/1999/EK,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu Nr. 1419/1999/EK ar šo groza šādi:

| 1. | Iekļauj šādu apsvērumu:






  “(12a) | būtu jāņem vērā šī lēmuma finansiālās sekas tā, lai nodrošinātu atbilstīgu un pienācīgu Kopienas finansējumu divu ”Eiropas Kultūras galvaspilsētu“ izvirzīšanai;”. |
| --- | --- | --- |

1.

Iekļauj šādu apsvērumu:

“(12a)

būtu jāņem vērā šī lēmuma finansiālās sekas tā, lai nodrošinātu atbilstīgu un pienācīgu Kopienas finansējumu divu ”Eiropas Kultūras galvaspilsētu“ izvirzīšanai;”.

| 2. | Lēmuma 2. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Dalībvalstu pilsētas izvirza par Eiropas Kultūras galvaspilsētu, ievērojot secību, kas noteikta I pielikumā iekļautajā sarakstā. Līdz 2008. gadam ieskaitot šī izvirzīšana attiecas uz vienu pilsētu dalībvalstī, kas minēta sarakstā. Sākot ar 2009. gadu izvirza vienu pilsētu katrā dalībvalstī, kas minēta sarakstā. Šā lēmuma I pielikumā doto hronoloģisko secību var grozīt, attiecīgajām dalībvalstīm savstarpēji vienojoties. Katra dalībvalsts, ievērojot secību, iesniedz vienas vai vairāku pilsētu nomināciju Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Reģionu komitejai. Šo nomināciju iesniedz ne vēlāk kā četrus gadus pirms attiecīgā pasākuma sākšanās, un tai var pievienot attiecīgās dalībvalsts rekomendāciju.”. |
| --- | --- |

2.

Lēmuma 2. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Dalībvalstu pilsētas izvirza par Eiropas Kultūras galvaspilsētu, ievērojot secību, kas noteikta I pielikumā iekļautajā sarakstā. Līdz 2008. gadam ieskaitot šī izvirzīšana attiecas uz vienu pilsētu dalībvalstī, kas minēta sarakstā. Sākot ar 2009. gadu izvirza vienu pilsētu katrā dalībvalstī, kas minēta sarakstā. Šā lēmuma I pielikumā doto hronoloģisko secību var grozīt, attiecīgajām dalībvalstīm savstarpēji vienojoties. Katra dalībvalsts, ievērojot secību, iesniedz vienas vai vairāku pilsētu nomināciju Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Reģionu komitejai. Šo nomināciju iesniedz ne vēlāk kā četrus gadus pirms attiecīgā pasākuma sākšanās, un tai var pievienot attiecīgās dalībvalsts rekomendāciju.”.

| 3. | Lēmuma I pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

3.

Lēmuma I pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2004. gada 1. maija.

Luksemburgā,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 121, 30.4.2004., 15. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2004. gada 22. aprīļa Atzinums (OV C 104 E, 30.4.2004.), Padomes 2004. gada 21. oktobra Kopējā nostāja un Eiropas Parlamenta Nostāja (vēl nav publicēta “Oficiālajā Vēstnesī”).

2

(3)  OV L 166, 1.7.1999., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

SECĪBA, KĀDĀ IZVIRZA EIROPAS KULTŪRAS GALVASPILSĒTAS

| 2005 | Īrija | |
| --- | --- | --- |
| 2006 | Grieķija (1) | |
| 2007 | Luksemburga | |
| 2008 | Apvienotā Karaliste | |
| 2009 | Austrija | Lietuva |
| 2010 | Vācija | Ungārija |
| 2011 | Somija | Igaunija |
| 2012 | Portugāle | Slovēnija |
| 2013 | Francija | Slovākija |
| 2014 | Zviedrija | Latvija |
| 2015 | Beļģija | Čehijas Republika |
| 2016 | Spānija | Polija |
| 2017 | Dānija | Kipra |
| 2018 | Nīderlande (1) | Malta |
| 2019 | Itālija | |

2005

Īrija

2006

Grieķija (1)

2007

Luksemburga

2008

Apvienotā Karaliste

2009

Austrija

Lietuva

2010

Vācija

Ungārija

2011

Somija

Igaunija

2012

Portugāle

Slovēnija

2013

Francija

Slovākija

2014

Zviedrija

Latvija

2015

Beļģija

Čehijas Republika

2016

Spānija

Polija

2017

Dānija

Kipra

2018

Nīderlande (1)

Malta

2019

Itālija

---

(1)  Kultūras un audiovizuālās informācijas padome tās sanāksmes laikā 1998. gada 28. maijā atzīmēja izmaiņas Grieķijas un Nīderlandes nostājās atbilstīgi Lēmuma 1419/1999/EK 2. panta 1. punktam.

---

PAZIŅOJUMS PAR PADOMES APSVĒRUMIEM

I   IEVADS

| 1. | 2003. gada 17. novembrī Komisija iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei uz Līguma 151. pantu balstītu Lēmuma projektu grozīt Lēmumu 1491/1999/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumiem “Eiropas kultūras galvaspilsēta” no 2005. līdz 2019. gadam. |
| --- | --- |

1.

2003. gada 17. novembrī Komisija iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei uz Līguma 151. pantu balstītu Lēmuma projektu grozīt Lēmumu 1491/1999/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumiem “Eiropas kultūras galvaspilsēta” no 2005. līdz 2019. gadam.

| 2. | Eiropas Parlaments pirmā lasījumā sniedza atzinumu pēc 2004. gada 20. aprīlī. Komisija mutiski darīja zināmu grozīto priekšlikumu 2004. gada 29. aprīlī. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Parlaments pirmā lasījumā sniedza atzinumu pēc 2004. gada 20. aprīlī. Komisija mutiski darīja zināmu grozīto priekšlikumu 2004. gada 29. aprīlī.

| 3. | Reģionu komiteja sniedza atzinumu 2004. gada 21. aprīlī. (1) |
| --- | --- |

3.

Reģionu komiteja sniedza atzinumu 2004. gada 21. aprīlī. (1)

| 4. | Padome pieņēma kopējo nostāju saskaņā ar Līguma 251. panta 2. punktu 2004. gada 21. oktobrī. |
| --- | --- |

4.

Padome pieņēma kopējo nostāju saskaņā ar Līguma 251. panta 2. punktu 2004. gada 21. oktobrī.

II   PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS

Priekšlikuma mērķis ir ļaut jaunajām dalībvalstīm piedalīties “Eiropas kultūras galvaspilsētas” pasākumā līdz 2019. gadam, kad beidzas minētā lēmuma termiņš. Tas nemaina spēkā esošo kārtību, kā dalībvalstis izvirza kultūras galvaspilsētas, bet izveido jaunu sistēmu, kas, sākot no 2009. gada, dod tiesības divām dalībvalstīm izvirzīt pilsētu, lai dalībvalstīs varētu izvirzīt divas galvaspilsētas.

III   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

1.   Vispārējas piebildes

Padome nav grozījusi Komisijas priekšlikumu. Komisija pilnībā pieņēmusi pirmo no pieciem Parlamenta ierosinātajiem grozījumiem (1. grozījumu).

2.   Eiropas Parlamenta ierosinātie grozījumi

2.1.   Padomes pieņemtie grozījumi

Padome pilnībā atbalsta Parlamenta ierosināto un Komisijas pieņemto grozījumu (1. grozījumu).

2.2.   Padomes noraidītie grozījumi

Padome, tāpat kā Komisija, uzskata, ka 2., 3., 4. un 5. grozījums neattiecas uz priekšlikuma būtību, un nav lietderīgi tos iekļaut.

IV   SECINĀJUMI

Padome uzskata, ka tās Kopējā nostāja ir pārdomāta un pilnībā atbilst Komisijas priekšlikuma galvenajam mērķim - veicināt jauno dalībvalstu iesaisti pasākumā “Eiropas kultūras galvaspilsēta” pēc iespējas drīzāk.

---

(1)  OV C 121, 30.4.2004., 15. lpp.

---

| 1.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 25/44 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 25/44

---

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 5/2005

(2004. gada 12. novembris)

ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr.../2005 par dabasgāzes pārvades tīklu pieejas nosacījumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/C 25E/05)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,

apspriedušies ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (1)

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/55/EK (2003. gada 26. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem dabasgāzes iekšējam tirgum (2) ir devusi nozīmīgu ieguldījumu iekšējā gāzes tirgus izveidē. Tagad ir strukturāli jāmaina regulatīvā sistēma, lai likvidētu atlikušos iekšējā tirgus izveides šķēršļus, jo īpaši gāzes tirdzniecībā. Ir vajadzīgi papildu tehniski noteikumi, jo īpaši attiecībā uz trešo personu pieeju pakalpojumiem, jaudu piešķiršanas mehānismu un pārslodzes novēršanas procedūrām un pārskatāmības prasībām. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/55/EK (2003. gada 26. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem dabasgāzes iekšējam tirgum (2) ir devusi nozīmīgu ieguldījumu iekšējā gāzes tirgus izveidē. Tagad ir strukturāli jāmaina regulatīvā sistēma, lai likvidētu atlikušos iekšējā tirgus izveides šķēršļus, jo īpaši gāzes tirdzniecībā. Ir vajadzīgi papildu tehniski noteikumi, jo īpaši attiecībā uz trešo personu pieeju pakalpojumiem, jaudu piešķiršanas mehānismu un pārslodzes novēršanas procedūrām un pārskatāmības prasībām.

| (2) | Pieredze, kas gūta, īstenojot un uzraugot pirmās Labas prakses pamatnostādnes, kas pieņemtas 2002. gadā Eiropas Gāzes pārvaldes forumā (“Forums”), rāda, ka, lai pilnībā īstenotu visās dalībvalstīs šos noteikumus, kas izklāstīti pamatnostādnēs, un lai praksē nodrošinātu obligātas garantijas vienādiem tirgus pieejas nosacījumiem, ir jānodrošina attiecīgo noteikumu juridisks spēks. |
| --- | --- |

(2)

Pieredze, kas gūta, īstenojot un uzraugot pirmās Labas prakses pamatnostādnes, kas pieņemtas 2002. gadā Eiropas Gāzes pārvaldes forumā (“Forums”), rāda, ka, lai pilnībā īstenotu visās dalībvalstīs šos noteikumus, kas izklāstīti pamatnostādnēs, un lai praksē nodrošinātu obligātas garantijas vienādiem tirgus pieejas nosacījumiem, ir jānodrošina attiecīgo noteikumu juridisks spēks.

| (3) | Otro vispārējo noteikumu kopumu ar nosaukumu “Otrās labas prakses pamatnostādnes” pieņēma Foruma sanāksmē 2003. gada 24. un 25. septembrī, un šīs regulas mērķis ir, pamatojoties uz šīm pamatnostādnēm, noteikt pamatprincipus un noteikumus par pieeju tīklam un trešo personu pieeju pakalpojumiem, pārslodzes novēršanu, pārskatāmību, līdzsvarošanu un jaudas tiesību tirdzniecību. |
| --- | --- |

(3)

Otro vispārējo noteikumu kopumu ar nosaukumu “Otrās labas prakses pamatnostādnes” pieņēma Foruma sanāksmē 2003. gada 24. un 25. septembrī, un šīs regulas mērķis ir, pamatojoties uz šīm pamatnostādnēm, noteikt pamatprincipus un noteikumus par pieeju tīklam un trešo personu pieeju pakalpojumiem, pārslodzes novēršanu, pārskatāmību, līdzsvarošanu un jaudas tiesību tirdzniecību.

| (4) | Direktīvas 2003/55/EK 15. pants paredz apvienotu pārvades un sadales sistēmas operatoru. Tālab šajā regulā izklāstītie noteikumi neprasa grozīt to attiecīgo valstu pārvades un sadales sistēmu organizāciju, kas ir saderīgas ar attiecīgiem Direktīvas 2003/55/EK noteikumiem un jo īpaši tās 15. pantu. |
| --- | --- |

(4)

Direktīvas 2003/55/EK 15. pants paredz apvienotu pārvades un sadales sistēmas operatoru. Tālab šajā regulā izklāstītie noteikumi neprasa grozīt to attiecīgo valstu pārvades un sadales sistēmu organizāciju, kas ir saderīgas ar attiecīgiem Direktīvas 2003/55/EK noteikumiem un jo īpaši tās 15. pantu.

| (5) | šīs regulas darbības jomā ir ietverti augstspiediena cauruļvadi, kas vietējos izplatītājus savieno ar gāzes tīkliem un ko neizmanto galvenokārt vietējām piegādēm. |
| --- | --- |

(5)

šīs regulas darbības jomā ir ietverti augstspiediena cauruļvadi, kas vietējos izplatītājus savieno ar gāzes tīkliem un ko neizmanto galvenokārt vietējām piegādēm.

| (6) | Jāprecizē kritēriji, pēc kā nosaka tarifus pieejai tīkliem, lai nodrošinātu, ka tie pilnībā sader ar nediskriminācijas principu un tāda iekšējā tirgus vajadzībām, kurš sekmīgi darbojas, un tie pilnībā ņem vērā vajadzību pēc sistēmas viengabalainības un atspoguļo faktiskās izmaksas, vienlaikus nodrošinot atbilstīgus atvieglojumus, ņemot vērā efektivitāti, tostarp pienācīgu peļņu no investīcijām, un vajadzības gadījumā ņemot vērā tarifu salīdzinošo novērtēšanu, ko veic pārvaldes iestādes. |
| --- | --- |

(6)

Jāprecizē kritēriji, pēc kā nosaka tarifus pieejai tīkliem, lai nodrošinātu, ka tie pilnībā sader ar nediskriminācijas principu un tāda iekšējā tirgus vajadzībām, kurš sekmīgi darbojas, un tie pilnībā ņem vērā vajadzību pēc sistēmas viengabalainības un atspoguļo faktiskās izmaksas, vienlaikus nodrošinot atbilstīgus atvieglojumus, ņemot vērā efektivitāti, tostarp pienācīgu peļņu no investīcijām, un vajadzības gadījumā ņemot vērā tarifu salīdzinošo novērtēšanu, ko veic pārvaldes iestādes.

| (7) | Aprēķinot tarifus pieejai tīkliem, ir svarīgi ņemt vērā faktiskās izmaksas, kā arī vajadzību gūt attiecīgu peļņu no investīcijām un stimulēt jaunu infrastruktūru celtniecību. Šajā ziņā un jo īpaši, ja pastāv efektīva gāzesvadu savstarpēja konkurence, visnotaļ atbalstāma būs tarifu salīdzinoša novērtēšana. |
| --- | --- |

(7)

Aprēķinot tarifus pieejai tīkliem, ir svarīgi ņemt vērā faktiskās izmaksas, kā arī vajadzību gūt attiecīgu peļņu no investīcijām un stimulēt jaunu infrastruktūru celtniecību. Šajā ziņā un jo īpaši, ja pastāv efektīva gāzesvadu savstarpēja konkurence, visnotaļ atbalstāma būs tarifu salīdzinoša novērtēšana.

| (8) | Tirgus principos balstītiem pasākumiem tarifu noteikšanai, piemēram, izsolēm, jābūt saderīgiem ar Direktīvā 2003/55/EK izklāstītajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(8)

Tirgus principos balstītiem pasākumiem tarifu noteikšanai, piemēram, izsolēm, jābūt saderīgiem ar Direktīvā 2003/55/EK izklāstītajiem noteikumiem.

| (9) | Kopējs trešo personu pieejas pakalpojumiem minimuma komplekss ir vajadzīgs, lai praksē nodrošinātu kopēju minimuma pieejas standartu visā Kopienā un trešo personu pieejas pakalpojumu pietiekamu saderību, un ļautu izmantot labumus, kas gūti, sekmīgi darbojoties iekšējam gāzes tirgum. |
| --- | --- |

(9)

Kopējs trešo personu pieejas pakalpojumiem minimuma komplekss ir vajadzīgs, lai praksē nodrošinātu kopēju minimuma pieejas standartu visā Kopienā un trešo personu pieejas pakalpojumu pietiekamu saderību, un ļautu izmantot labumus, kas gūti, sekmīgi darbojoties iekšējam gāzes tirgum.

| (10) | Atsauces uz saskaņotiem transporta līgumiem saistībā ar pārvades sistēmu operatoru nediskriminatīvu pieeju tīklam nenozīmē, ka vienas sistēmas operatora transporta līgumu noteikumiem jābūt tādiem pašiem kā citas pārvades sistēmas operatoram tajā vai kādā citā dalībvalstī, ja vien nav noteiktas obligātas prasības, kas jāievēro visos transporta līgumos. |
| --- | --- |

(10)

Atsauces uz saskaņotiem transporta līgumiem saistībā ar pārvades sistēmu operatoru nediskriminatīvu pieeju tīklam nenozīmē, ka vienas sistēmas operatora transporta līgumu noteikumiem jābūt tādiem pašiem kā citas pārvades sistēmas operatoram tajā vai kādā citā dalībvalstī, ja vien nav noteiktas obligātas prasības, kas jāievēro visos transporta līgumos.

| (11) | Tīklu līgumpārslodzes novēršana ir svarīgs jautājums, kas jāatrisina, lai pabeigtu iekšējo gāzes tirgu. Līdztekus jaudas likviditātes palielināšanai jāizstrādā kopēji noteikumi, ar kuriem līdzsvaro vajadzību izbrīvēt neizmantotas jaudas saskaņā ar principu “lieto, citādi atņems” ar jaudas īpašnieku tiesībām šo jaudu izmantot vajadzības gadījumā, vienlaikus palielinot jaudas likviditāti. |
| --- | --- |

(11)

Tīklu līgumpārslodzes novēršana ir svarīgs jautājums, kas jāatrisina, lai pabeigtu iekšējo gāzes tirgu. Līdztekus jaudas likviditātes palielināšanai jāizstrādā kopēji noteikumi, ar kuriem līdzsvaro vajadzību izbrīvēt neizmantotas jaudas saskaņā ar principu “lieto, citādi atņems” ar jaudas īpašnieku tiesībām šo jaudu izmantot vajadzības gadījumā, vienlaikus palielinot jaudas likviditāti.

| (12) | Lai gan fiziska tīklu pārslodze pašreiz Kopienā reti kad ir problēma, tā varētu par tādu kļūt nākotnē. Tādēļ ir svarīgi noteikt pamatprincipu pārslodzes jaudas atvēlēšanai šādos gadījumos. |
| --- | --- |

(12)

Lai gan fiziska tīklu pārslodze pašreiz Kopienā reti kad ir problēma, tā varētu par tādu kļūt nākotnē. Tādēļ ir svarīgi noteikt pamatprincipu pārslodzes jaudas atvēlēšanai šādos gadījumos.

| (13) | Lai tīklu lietotāji varētu gūt efektīvu piekļuvi gāzes tīkliem, viņiem ir jo īpaši vajadzīga informācija par tehniskām prasībām un pieejamo jaudu, lai varētu izmantot uzņēmējdarbības iespējas, kas paredzētas iekšējā tirgū. Attiecībā uz pārskatāmības prasībām ir vajadzīgi kopēji minimuma standarti. Tādu informāciju drīkst publicēt ar dažādiem paņēmieniem, tostarp elektroniski. |
| --- | --- |

(13)

Lai tīklu lietotāji varētu gūt efektīvu piekļuvi gāzes tīkliem, viņiem ir jo īpaši vajadzīga informācija par tehniskām prasībām un pieejamo jaudu, lai varētu izmantot uzņēmējdarbības iespējas, kas paredzētas iekšējā tirgū. Attiecībā uz pārskatāmības prasībām ir vajadzīgi kopēji minimuma standarti. Tādu informāciju drīkst publicēt ar dažādiem paņēmieniem, tostarp elektroniski.

| (14) | Gāzes piegādei paredzētas līdzsvarošanas sistēmas, kuras ir nediskriminatīvas un pārskatāmas un kuras izmanto sadales sistēmu operatori, ir jo īpaši svarīgas jaunienācējiem tirgū, kam varētu būt grūtāk līdzsvarot savu vispārējā noieta portfeli, nekā uzņēmumiem, kas attiecīgā tirgū jau darbojas. Tādēļ jāizstrādā noteikumi, lai nodrošinātu, ka pārvades sistēmu operatori ekspluatē tādas sistēmas atbilstīgi nediskriminatīviem, pārskatāmiem un efektīviem tīkla pieejas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(14)

Gāzes piegādei paredzētas līdzsvarošanas sistēmas, kuras ir nediskriminatīvas un pārskatāmas un kuras izmanto sadales sistēmu operatori, ir jo īpaši svarīgas jaunienācējiem tirgū, kam varētu būt grūtāk līdzsvarot savu vispārējā noieta portfeli, nekā uzņēmumiem, kas attiecīgā tirgū jau darbojas. Tādēļ jāizstrādā noteikumi, lai nodrošinātu, ka pārvades sistēmu operatori ekspluatē tādas sistēmas atbilstīgi nediskriminatīviem, pārskatāmiem un efektīviem tīkla pieejas nosacījumiem.

| (15) | Primāro jaudas tiesību tirdzniecībai ir nozīmīga vieta konkurētspējīga tirgus attīstībā un likviditātes veicināšanā. Tādēļ šai regulai būtu jāparedz pamatnoteikumi šajā jautājumā. |
| --- | --- |

(15)

Primāro jaudas tiesību tirdzniecībai ir nozīmīga vieta konkurētspējīga tirgus attīstībā un likviditātes veicināšanā. Tādēļ šai regulai būtu jāparedz pamatnoteikumi šajā jautājumā.

| (16) | Jānodrošina, ka uzņēmumi, kas iegūst jaudas tiesības, var tās pārdot citiem licencētiem uzņēmumiem, nodrošinot pienācīgu likviditātes līmeni jaudu tirgū. Tāda pieeja gan neliedz darboties sistēmai, kurā jaudu, ko neizlieto attiecīgās valsts noteiktā laikā, ar stingru pamatojumu no jauna dara pieejamu tirgū. |
| --- | --- |

(16)

Jānodrošina, ka uzņēmumi, kas iegūst jaudas tiesības, var tās pārdot citiem licencētiem uzņēmumiem, nodrošinot pienācīgu likviditātes līmeni jaudu tirgū. Tāda pieeja gan neliedz darboties sistēmai, kurā jaudu, ko neizlieto attiecīgās valsts noteiktā laikā, ar stingru pamatojumu no jauna dara pieejamu tirgū.

| (17) | Attiecīgo valstu pārvaldes iestādēm būtu jānodrošina šajā regulā ietverto noteikumu un ar to sakarā pieņemto pamatnostādņu ievērošana. |
| --- | --- |

(17)

Attiecīgo valstu pārvaldes iestādēm būtu jānodrošina šajā regulā ietverto noteikumu un ar to sakarā pieņemto pamatnostādņu ievērošana.

| (18) | šīs regulas pielikumā pievienotās pamatnostādnēs ir ietverti konkrēti, sīki izstrādāti šo principu īstenošanas noteikumi, pamatojoties uz Otrajām labas prakses pamatnostādnēm. Vajadzības gadījumā šie noteikumi laika gaitā attīstīsies, ņemot vērā attiecīgo valstu gāzes piegādes sistēmu atšķirības. |
| --- | --- |

(18)

šīs regulas pielikumā pievienotās pamatnostādnēs ir ietverti konkrēti, sīki izstrādāti šo principu īstenošanas noteikumi, pamatojoties uz Otrajām labas prakses pamatnostādnēm. Vajadzības gadījumā šie noteikumi laika gaitā attīstīsies, ņemot vērā attiecīgo valstu gāzes piegādes sistēmu atšķirības.

| (19) | Ierosinot grozījumus regulas pielikumā paredzētajās pamatnostādnēs, Komisijai būtu jānodrošina, ka tā Forumā iepriekš apspriežas ar visām attiecīgām personām, kas saistītas ar pamatnostādnēm un ko pārstāv profesionālās organizācijas, un ar dalībvalstīm, un vajadzētu lūgt Eiropas Elektroenerģijas un gāzes reglamentējošo iestāžu grupai paust savu viedokli. |
| --- | --- |

(19)

Ierosinot grozījumus regulas pielikumā paredzētajās pamatnostādnēs, Komisijai būtu jānodrošina, ka tā Forumā iepriekš apspriežas ar visām attiecīgām personām, kas saistītas ar pamatnostādnēm un ko pārstāv profesionālās organizācijas, un ar dalībvalstīm, un vajadzētu lūgt Eiropas Elektroenerģijas un gāzes reglamentējošo iestāžu grupai paust savu viedokli.

| (20) | Dalībvalstīm un kompetentām attiecīgās valsts iestādēm būtu jāsniedz Komisijai attiecīgo informāciju. Komisijai šāda informācija būtu jāuzskata par konfidenciālu. |
| --- | --- |

(20)

Dalībvalstīm un kompetentām attiecīgās valsts iestādēm būtu jāsniedz Komisijai attiecīgo informāciju. Komisijai šāda informācija būtu jāuzskata par konfidenciālu.

| (21) | šī regula un pamatnostādnes, kas pieņemtas saskaņā ar to, neskar Kopienas konkurences noteikumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(21)

šī regula un pamatnostādnes, kas pieņemtas saskaņā ar to, neskar Kopienas konkurences noteikumu piemērošanu.

| (22) | Pasākumus, kas nepieciešami šīs regulas īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (3). |
| --- | --- |

(22)

Pasākumus, kas nepieciešami šīs regulas īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (3).

| (23) | ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi - proti, izstrādāt taisnīgus noteikumus par pieejas nosacījumiem dabasgāzes pārvades sistēmām - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga un iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(23)

ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi - proti, izstrādāt taisnīgus noteikumus par pieejas nosacījumiem dabasgāzes pārvades sistēmām - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga un iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šīs regulas mērķis ir paredzēt nediskriminatīvus noteikumus par dabasgāzes pārvades sistēmu pieejas nosacījumiem, ņemot vērā attiecīgo valstu un reģionu tirgus īpatnības, lai nodrošinātu pareizu iekšējā gāzes tirgus darbību.

Šis mērķis ietver saskaņotu principu noteikšanu tarifiem vai to metodoloģiju noteikšanu, ko izmanto, lai šos tarifus aprēķinātu, trešo personu pieejas pakalpojumu izstrādi, saskaņotus jaudu atvēlēšanas un pārslodžu novēršanas principus, pārskatāmības prasību noteikšanu, līdzsvarošanas noteikumus un nelīdzsvarotības maksājumus, un atvieglotu jaudas tiesību tirdzniecību.

2.   Dalībvalstis var izveidot kādu iestādi vai struktūru atbilstīgi Direktīvai 2003/55/EK, lai veiktu vienu vai vairākas darbības, ko parasti veic pārvades sistēmu operatori, un uz attiecīgo iestādi vai struktūru attiecas šīs regulas prasības.

2. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “pārvade” ir dabasgāzes transportēšana pa cauruļvadu tīklu, kas galvenokārt sastāv no augstspiediena cauruļvadiem un kuri nav maģistrālu cauruļvadu tīkli, kā arī nav daļa no augstspiediena cauruļvadiem, ko galvenokārt lieto vietējai dabasgāzes izplatīšanai, lai piegādātu to patērētājiem, bet neietver nodrošinājumu; |
| --- | --- |

1)

“pārvade” ir dabasgāzes transportēšana pa cauruļvadu tīklu, kas galvenokārt sastāv no augstspiediena cauruļvadiem un kuri nav maģistrālu cauruļvadu tīkli, kā arī nav daļa no augstspiediena cauruļvadiem, ko galvenokārt lieto vietējai dabasgāzes izplatīšanai, lai piegādātu to patērētājiem, bet neietver nodrošinājumu;

| 2) | “transporta līgums” ir līgums, ko pārvades sistēmas operators ir noslēdzis ar tīkla lietotāju, lai veiktu pārvadi; |
| --- | --- |

2)

“transporta līgums” ir līgums, ko pārvades sistēmas operators ir noslēdzis ar tīkla lietotāju, lai veiktu pārvadi;

| 3) | “jauda” ir maksimāli iespējamā plūsma, kas izteikta kubikmetros attiecībā pret laika vienību vai enerģijas vienībās attiecībā pret laika vienību, un ko tīkla lietotāji ir tiesīgi saņemt saskaņā ar transporta līguma noteikumiem; |
| --- | --- |

3)

“jauda” ir maksimāli iespējamā plūsma, kas izteikta kubikmetros attiecībā pret laika vienību vai enerģijas vienībās attiecībā pret laika vienību, un ko tīkla lietotāji ir tiesīgi saņemt saskaņā ar transporta līguma noteikumiem;

| 4) | “neizmantota jauda” ir konstanta jauda, ko tīkla lietotājs ir ieguvis saskaņā ar transporta līgumu, bet ko šis lietotājs nav nominējis; |
| --- | --- |

4)

“neizmantota jauda” ir konstanta jauda, ko tīkla lietotājs ir ieguvis saskaņā ar transporta līgumu, bet ko šis lietotājs nav nominējis;

| 5) | “pārslodzes novēršana” ir pārvades sistēmas operatora jaudas portfeļa apsaimniekošana, lai optimāli un maksimāli izmantotu tehniskās jaudas un laicīgi konstatētu paredzamos pārslodzes un piesātinājuma punktus; |
| --- | --- |

5)

“pārslodzes novēršana” ir pārvades sistēmas operatora jaudas portfeļa apsaimniekošana, lai optimāli un maksimāli izmantotu tehniskās jaudas un laicīgi konstatētu paredzamos pārslodzes un piesātinājuma punktus;

| 6) | “sekundārais tirgus” ir tirgus, kurā pārdod jaudas, ko nepārdod primārajā tirgū; |
| --- | --- |

6)

“sekundārais tirgus” ir tirgus, kurā pārdod jaudas, ko nepārdod primārajā tirgū;

| 7) | “nominācija” ir iepriekšējs tīkla lietotāja paziņojums pārvades sistēmas operatoram par faktisko plūsmu, ko viņš vēlas ievadīt sistēmā vai aizvadīt no tās; |
| --- | --- |

7)

“nominācija” ir iepriekšējs tīkla lietotāja paziņojums pārvades sistēmas operatoram par faktisko plūsmu, ko viņš vēlas ievadīt sistēmā vai aizvadīt no tās;

| 8) | “renominācija” ir vēlāks paziņojums par koriģētu nomināciju; |
| --- | --- |

8)

“renominācija” ir vēlāks paziņojums par koriģētu nomināciju;

| 9) | “sistēmas viengabalainība” ir jebkurš stāvoklis pārvades sistēmā, arī vajadzīgo pārvades iespēju stāvoklis, kurā dabasgāzes spiediens un kvalitāte ir pārvades sistēmas operatora noteiktajās minimālajās un maksimālajās robežās, garantējot dabasgāzes pārvadi no tehniskā viedokļa; |
| --- | --- |

9)

“sistēmas viengabalainība” ir jebkurš stāvoklis pārvades sistēmā, arī vajadzīgo pārvades iespēju stāvoklis, kurā dabasgāzes spiediens un kvalitāte ir pārvades sistēmas operatora noteiktajās minimālajās un maksimālajās robežās, garantējot dabasgāzes pārvadi no tehniskā viedokļa;

| 10) | “līdzsvarošanas posms” ir laiks, kurā enerģijas vienībās izteikta dabasgāzes apjoma aizvade visiem tīkla lietotājiem ir jākompensē ar tāda paša dabasgāzes apjoma ievadi pārvades sistēmā saskaņā ar transporta līgumu vai tīkla kodeksu; |
| --- | --- |

10)

“līdzsvarošanas posms” ir laiks, kurā enerģijas vienībās izteikta dabasgāzes apjoma aizvade visiem tīkla lietotājiem ir jākompensē ar tāda paša dabasgāzes apjoma ievadi pārvades sistēmā saskaņā ar transporta līgumu vai tīkla kodeksu;

| 11) | “tīkla lietotājs” ir pārvades sistēmas operatora klienti vai potenciāli klienti un paši pārvades sistēmas operatori tiktāl, ciktāl viņiem jāveic ar pārvadi saistītas darbības; |
| --- | --- |

11)

“tīkla lietotājs” ir pārvades sistēmas operatora klienti vai potenciāli klienti un paši pārvades sistēmas operatori tiktāl, ciktāl viņiem jāveic ar pārvadi saistītas darbības;

| 12) | “atslēdzami pakalpojumi” ir pārvades sistēmas operatora piedāvātie pakalpojumi attiecībā uz atslēdzamu jaudu; |
| --- | --- |

12)

“atslēdzami pakalpojumi” ir pārvades sistēmas operatora piedāvātie pakalpojumi attiecībā uz atslēdzamu jaudu;

| 13) | “atslēdzama jauda” ir gāzes pārvades jauda, ko pārvades sistēmas operators var atslēgt saskaņā ar transporta līgumā paredzētiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

13)

“atslēdzama jauda” ir gāzes pārvades jauda, ko pārvades sistēmas operators var atslēgt saskaņā ar transporta līgumā paredzētiem nosacījumiem;

| 14) | “ilgtermiņa pakalpojumi” ir pārvades sistēmas operatora piedāvātie pakalpojumi, kas ilgst gadu vai ilgāku laiku; |
| --- | --- |

14)

“ilgtermiņa pakalpojumi” ir pārvades sistēmas operatora piedāvātie pakalpojumi, kas ilgst gadu vai ilgāku laiku;

| 15) | “īstermiņa pakalpojumi” ir pārvades sistēmas operatora piedāvātie pakalpojumi, kas ilgst īsāku laiku nekā gads; |
| --- | --- |

15)

“īstermiņa pakalpojumi” ir pārvades sistēmas operatora piedāvātie pakalpojumi, kas ilgst īsāku laiku nekā gads;

| 16) | “konstanta jauda” ir gāzes pārvades jauda, ko pārvades sistēmas operators, parakstot līgumu ir garantējis kā neatslēdzamu; |
| --- | --- |

16)

“konstanta jauda” ir gāzes pārvades jauda, ko pārvades sistēmas operators, parakstot līgumu ir garantējis kā neatslēdzamu;

| 17) | “konstanti pakalpojumi” ir pārvades sistēmas operatora piedāvātie pakalpojumi attiecībā uz konstanto jaudu; |
| --- | --- |

17)

“konstanti pakalpojumi” ir pārvades sistēmas operatora piedāvātie pakalpojumi attiecībā uz konstanto jaudu;

| 18) | “tehniskā jauda” ir maksimāli iespējamā konstantā jauda, ko pārvades sistēmas operators var piedāvāt tīkla lietotājiem, ņemot vērā sistēmas viengabalainību un pārvades tīkla ekspluatācijas prasības; |
| --- | --- |

18)

“tehniskā jauda” ir maksimāli iespējamā konstantā jauda, ko pārvades sistēmas operators var piedāvāt tīkla lietotājiem, ņemot vērā sistēmas viengabalainību un pārvades tīkla ekspluatācijas prasības;

| 19) | “līgumā paredzētā jauda” ir jauda, ko pārvades sistēmas operators ir atvēlējis kādam tīkla lietotājam ar transporta līgumu; |
| --- | --- |

19)

“līgumā paredzētā jauda” ir jauda, ko pārvades sistēmas operators ir atvēlējis kādam tīkla lietotājam ar transporta līgumu;

| 20) | “pieejamā jauda” ir tehniskās jaudas daļa, kas nav atvēlēta un attiecīgā brīdī joprojām ir pieejama sistēmai; |
| --- | --- |

20)

“pieejamā jauda” ir tehniskās jaudas daļa, kas nav atvēlēta un attiecīgā brīdī joprojām ir pieejama sistēmai;

| 21) | “līgumpārslodze” ir stāvoklis, kad pieprasījums pēc konstantas jaudas pārsniedz tehnisko jaudu; |
| --- | --- |

21)

“līgumpārslodze” ir stāvoklis, kad pieprasījums pēc konstantas jaudas pārsniedz tehnisko jaudu;

| 22) | “primārais tirgus” ir tirgus, kurā pārvades sistēmas operatori tieši nodarbojas ar jaudu tirdzniecību; |
| --- | --- |

22)

“primārais tirgus” ir tirgus, kurā pārvades sistēmas operatori tieši nodarbojas ar jaudu tirdzniecību;

| 23) | “fiziska pārslodze” ir stāvoklis, kad pieprasījums pēc faktiskās piegādes kādā brīdī pārsniedz tehnisko jaudu. |
| --- | --- |

23)

“fiziska pārslodze” ir stāvoklis, kad pieprasījums pēc faktiskās piegādes kādā brīdī pārsniedz tehnisko jaudu.

2.   Spēkā ir arī definīcijas, kas ietvertas Direktīvas 2003/55/EK 2. pantā un kas ir atbilstīgas šīs regulas piemērošanai, izņemot minētā panta 3. punktā doto pārvades definīciju.

3. pants

Tīkla pieejas tarifi

1.   Tarifi vai metodoloģijas, kas izmantotas to aprēķināšanai, kurus piemēro pārvades sistēmu operatori un apstiprinājušas pārvaldes iestādes saskaņā ar Direktīvas 2003/55/EK 25. panta 2. punktu, kā arī tarifi, kas publicēti saskaņā ar minētās direktīvas 18. panta 1. punktu, ir pārskatāmi, ņem vērā vajadzību pēc sistēmas viengabalainības un tās uzlabošanas, un atspoguļo faktiskās izmaksas, reizē stimulējot efektivitāti, tostarp attiecīgu peļņu no investīcijām, un vajadzības gadījumā ņemot vērā tarifu salīdzinošo novērtēšanu, ko izstrādājušas pārvaldes iestādes. Tarifus vai metodoloģijas, kas izmantotas, lai tos aprēķinātu, piemēro bez diskriminācijas.

Dalībvalstis var pieņemt lēmumu, ka tarifus var arī noteikt, izmantojot pasākumus, kas balstīti tirgus principos, piemēram, izsoles, ar nosacījumu, ka tādus pasākumus un tajos gūtos ieņēmumus apstiprina attiecīgā pārvaldes iestāde.

Tarifi vai metodoloģijas, kas izmantotas, lai tos aprēķinātu, veicina efektīvu gāzes tirdzniecību un konkurenci, vienlaikus ļaujot izvairīties no savstarpējas tīkla lietotāju subsidēšanas, nodrošinot stimulu investīcijām un uzturot vai radot pārvades tīklu savstarpēju izmantojamību.

2.   Tīkla pieejas tarifi neierobežo tirgus likviditāti, nedz arī kropļo tirdzniecību pār dažādu pārvades sistēmu robežām. Ja atšķirības tarifu struktūrās vai līdzsvarošanas mehānismos varētu kavēt savstarpēju pārvades sistēmu savstarpēju tirdzniecību un neatkarīgi no Direktīvas 2003/55/EK 25. panta 2. punkta, pārvades sistēmu operatori ciešā sadarbībā ar attiecīgām attiecīgo valstu iestādēm aktīvi darbojas, lai panāktu tarifu struktūru un samaksas principu saplūšanu, arī attiecībā uz līdzsvarošanu.

4. pants

Trešo personu pieeja pakalpojumiem

1.   Pārvades sistēmu operatori:

| a) | nodrošina nediskriminatīvu pakalpojumu piedāvājumu visiem tīkla lietotājiem. Jo īpaši, ja pārvades sistēmas operators piedāvā vienādus pakalpojumus dažādiem klientiem, tas to dara saskaņā ar vienādiem līguma noteikumiem, vai nu izmantojot saskaņotus transporta līgumus, vai tīkla kodeksu, ko kompetenta iestāde apstiprinājusi saskaņā ar Direktīvas 2003/55/EK 25. pantā paredzēto procedūru; |
| --- | --- |

a)

nodrošina nediskriminatīvu pakalpojumu piedāvājumu visiem tīkla lietotājiem. Jo īpaši, ja pārvades sistēmas operators piedāvā vienādus pakalpojumus dažādiem klientiem, tas to dara saskaņā ar vienādiem līguma noteikumiem, vai nu izmantojot saskaņotus transporta līgumus, vai tīkla kodeksu, ko kompetenta iestāde apstiprinājusi saskaņā ar Direktīvas 2003/55/EK 25. pantā paredzēto procedūru;

| b) | sniedz gan konstantus, gan atslēdzamus trešo personu pieejas pakalpojumus. Atslēdzamas jaudas cena atspoguļo pārrāvuma iespējamību; |
| --- | --- |

b)

sniedz gan konstantus, gan atslēdzamus trešo personu pieejas pakalpojumus. Atslēdzamas jaudas cena atspoguļo pārrāvuma iespējamību;

| c) | piedāvā tīkla lietotājiem gan ilgtermiņa, gan īstermiņa pakalpojumus. |
| --- | --- |

c)

piedāvā tīkla lietotājiem gan ilgtermiņa, gan īstermiņa pakalpojumus.

2.   Saskaņā ar 3. panta 1. punktā paredzētiem principiem transporta līgums, kam ir nestandarta spēkā stāšanās datums vai derīguma termiņš, kurš ir īsāks nekā gada transporta standartlīgumam, neliek piemērot patvaļīgi noteiktus lielākus vai mazākus tarifus, neatspoguļojot attiecīgā pakalpojuma tirgus vērtību.

3.   Vajadzības gadījumā trešo personu pieejas pakalpojumus var piešķirt ar nosacījumu, ka tīkla lietotāji dod attiecīgas garantijas par tādu lietotāju kredītspēju. Tādas garantijas nevar radīt nevajadzīgus šķēršļus, lai ienāktu tirgū, un tām jābūt nediskriminējošām, pārskatāmām un samērīgām.

5. pants

Jaudas atvēlēšanas mehānismu principi un pārslodzes novēršanas procedūras

1.   Maksimāli iespējamo jaudu visos būtiskos 6. panta 3. punktā minētajos punktos dara pieejamu tirgus dalībniekiem, ņemot vērā sistēmas viengabalainību un tīkla efektīvu darbību.

2.   Pārvades sistēmas operatori īsteno un publicē nediskriminatīvus un pārskatāmus jaudas piešķiršanas mehānismus, kas

| a) | dod pareizus ekonomiskus signālus efektīvam un maksimālam tehnisko jaudu izmantojumam, un veicina investīcijas jaunās infrastruktūrās; |
| --- | --- |

a)

dod pareizus ekonomiskus signālus efektīvam un maksimālam tehnisko jaudu izmantojumam, un veicina investīcijas jaunās infrastruktūrās;

| b) | ir saderīgas ar tādiem tirgus mehānismiem kā tūlītējas piegādes tirgi un tirdzniecība no centralizētām noliktavām, un reizē ir elastīgas un spējīgas piemēroties mainīgiem tirgus apstākļiem; |
| --- | --- |

b)

ir saderīgas ar tādiem tirgus mehānismiem kā tūlītējas piegādes tirgi un tirdzniecība no centralizētām noliktavām, un reizē ir elastīgas un spējīgas piemēroties mainīgiem tirgus apstākļiem;

| c) | ir saderīgas ar dalībvalstu tīkla pieejas sistēmām. |
| --- | --- |

c)

ir saderīgas ar dalībvalstu tīkla pieejas sistēmām.

3.   Ja pārvades sistēmu operatori noslēdz jaunus transporta līgumus vai no jauna vienojas par spēkā esošiem transporta līgumiem, šajos līgumos ievēro šādus principus:

| a) | līgumpārslodzes gadījumā pārvades sistēmas operators piedāvā neizmantoto jaudu primārajā tirgū vismaz nākamajai dienai, šo jaudu darot atslēdzami pieejamu, |
| --- | --- |

a)

līgumpārslodzes gadījumā pārvades sistēmas operators piedāvā neizmantoto jaudu primārajā tirgū vismaz nākamajai dienai, šo jaudu darot atslēdzami pieejamu,

| b) | tīkla lietotājiem, kas vēlas no jauna pārdot vai apakšnomāt savu neizmantoto līgumā paredzēto jaudu sekundārajā tirgū, ir tiesības to darīt. Dalībvalstis var prasīt paziņojumu vai informāciju par pārvades sistēmu operatoriem no tīkla lietotājiem. |
| --- | --- |

b)

tīkla lietotājiem, kas vēlas no jauna pārdot vai apakšnomāt savu neizmantoto līgumā paredzēto jaudu sekundārajā tirgū, ir tiesības to darīt. Dalībvalstis var prasīt paziņojumu vai informāciju par pārvades sistēmu operatoriem no tīkla lietotājiem.

4.   Ja jauda, par ko ir noslēgti spēkā esoši transporta līgumi, paliek neizmantota, un notiek līgumpārslodze, pārvades sistēmu operatori piemēro 3. punktu, ja vien tādējādi nepārkāpj spēkā esošos transporta līgumus. Ja pārvades sistēmu operatori tādējādi pārkāpj spēkā esošos transporta līgumus, tie, apspriedušies ar kompetentām iestādēm un saskaņā ar 3. punktu, iesniedz tīkla lietotājam lūgumu neizmantoto jaudu izmantot sekundārajā tirgū.

5.   Ja pastāv fiziska pārslodze, pārvades sistēmas operatori vai attiecīgā gadījumā pārvaldes iestādes piemēro nediskriminatīvus, pārskatāmus jaudas piešķiršanas mehānismus.

6. pants

Pārskatāmības prasības

1.   Pārvades sistēmu operatori nodod atklātībai sīku informāciju par pakalpojumiem, ko tie piedāvā un attiecīgiem spēkā esošiem nosacījumiem, kā arī tehnisko informāciju, kas vajadzīga, lai tīkla lietotāji varētu efektīvi piekļūt tīklam.

2.   Lai nodrošinātu pārskatāmus, objektīvus un nediskriminatīvus tarifus un veicinātu efektīvu gāzes pārvades tīklu izmantošanu, pārvades tīklu operatori vai attiecīgas valsts iestādes publicē pieņemamu un pietiekami sīki izklāstītu informāciju par tarifu veidošanu, metodoloģiju un struktūru.

3.   Katrs pārvades sistēmas operators par sniegtajiem pakalpojumiem regulāri un secīgi, un viegli izmantojamā, standartizētā formā nodod atklātībā skaitlisku informāciju par tehniskām, līgumos paredzētām un pieejamām jaudām, kas attiecas uz visiem būtiskiem punktiem, arī ievades un aizvades punktiem.

4.   Būtiskos pārvades sistēmas punktus, par ko jānodod atklātībā informācija, apstiprina kompetentās iestādes, apspriedušās ar tīkla lietotājiem.

5.   Ja kāds pārvades sistēmas operators uzskata, ka konfidencialitātes apsvērumu dēļ nav tiesīgs nodot atklātībā visus prasītos datus, tas lūdz kompetento iestāžu atļauju nepublicēt tos par attiecīgo punktu vai punktiem.

Kompetentās iestādes piešķir atļauju vai atsakās to dot, katru gadījumu izskatot atsevišķi, īpaši ņemot vērā vajadzību ievērot likumīgu komerciālu konfidencialitāti un mērķi izveidot konkurētspējīgu iekšējo gāzes tirgu. Ja atļauju piešķirt, informāciju par pieejamām jaudām publicē, neuzrādot skaitliskos datus, lai publikācija nepārkāptu konfidencialitātes prasības.

Ja trim vai vairākiem tīkla lietotājiem ir līgumos paredzēta jauda vienā un tajā pašā punktā, šajā punktā minēto atļauju nepiešķir.

6.   Pārvades sistēmas operatori vienmēr izpauž šajā regulā prasīto informāciju jēgpilnā, kvantitatīvi skaidrā, viegli saprotamā veidā un bez diskriminācijas.

7. pants

Līdzsvarošanas noteikumi un maksājumi par nelīdzsvarotību

1.   Izstrādā taisnīgus, nediskriminatīvus un pārskatāmus līdzsvarošanas noteikumus, kas ir balstīti objektīvos kritērijos. Līdzsvarošanas noteikumi atspoguļo patiesas sistēmas vajadzības, ņemot vērā pārvades sistēmas operatoram pieejamos līdzekļus.

2.   Attiecībā uz līdzsvarošanas sistēmām, kas nebalstās uz tirgus principiem, pielaides izstrādā tā, lai tās atspoguļotu sezonalitāti, vai tā, lai pielaides būtu lielākas par svārstībām sezonalitātes dēļ, un, lai tās atspoguļotu pārvades sistēmas faktiskās tehniskās spējas. Pielaides atspoguļo sistēmas patiesās vajadzības un ņem vērā pārvades sistēmas operatoram pieejamos līdzekļus.

3.   Nelīdzsvarotības maksājumi visnotaļ atspoguļo izmaksas, kā arī stimulē tīkla lietotājus līdzsvarot gāzes ievadi un aizvadi. Tie vairās savstarpēji subsidēt tīkla lietotājus un netraucē ienākt tirgū jauniem dalībniekiem.

Kompetentās iestādes vai attiecīgā gadījumā pārvades sistēmu operatori nodod atklātībā jebkuru metodoloģiju, ar ko aprēķina nelīdzsvarotības maksājumus, kā arī galīgos tarifus.

4.   Pārvades sistēmas operatori saskaņā ar 1. punktā minētajiem līdzsvarošanas noteikumiem var uzlikt soda maksājumus tīkla lietotājiem, kas nav līdzsvarojuši ievadi un aizvadi pārvades sistēmā.

5.   Aprēķinot tarifus, soda maksājumus, kas pārsniedz faktiskās līdzsvarošanas izmaksas, ņem vērā tā, lai nemazinātu ieinteresētību līdzsvarošanā, un tos apstiprina kompetentās iestādes.

6.   Lai ļautu tīkla lietotājiem laikus veikt korektīvu darbību, pārvades sistēmas operatori līnijrežīmā sniedz pietiekamu, laicīgu un uzticamu informāciju par tīkla lietotāju statusu līdzsvarošanā. Sniegtās informācijas apjoms atspoguļo pārvades sistēmas operatoram pieejamās informācijas apjomu. Kompetentās iestādes apstiprina maksājumus, kas saistīti ar informācijas sniegšanu, ja tādi paredzēti, un pārvades sistēmas operators tos nodod atklātībā.

7.   Dalībvalstis nodrošina to, lai pārvades sistēmu operatori censtos saskaņot līdzsvarošanas režīmus un optimizētu līdzsvarošanas maksājumu struktūras un līmeņus, veicinot gāzes tirdzniecību.

8. pants

Jaudas tiesību tirdzniecība

Katrs pārvades sistēmas operators veic saprātīgus pasākumus, lai jaudas tiesības būtu brīvi tirgojamas un veicinātu šādu tirdzniecību. Katrs operators izstrādā saskaņotus transporta līgumus un procedūras primārajam tirgum, lai veicinātu sekundāru jaudu tirdzniecību un atzītu primāro jaudas tiesību nodošanu, ja tīkla lietotāji to ir darījuši zināmu. Saskaņotos transporta līgumus un procedūras dara zināmus pārvaldes iestādēm.

9. pants

Pamatnostādnes

1.   Vajadzības gadījumā pamatnostādnēs, kas paredz tādu saskaņošanas pakāpi, kura obligāti vajadzīga, lai sasniegtu šīs regulas mērķi, izklāsta:

| a) | sīki - saskaņā ar 4. pantu - trešās personas pieejas pakalpojumus, tostarp šo pakalpojumu būtību, ilgumu un citas tiem izvirzītas prasības; |
| --- | --- |

a)

sīki - saskaņā ar 4. pantu - trešās personas pieejas pakalpojumus, tostarp šo pakalpojumu būtību, ilgumu un citas tiem izvirzītas prasības;

| b) | sīki - saskaņā ar 5. pantu - principus, kas ir pamatā jaudu atvēlēšanas mehānismiem un - līgumā paredzētas pārslodzes gadījumā - pārslodzes novēršanas procedūru piemērojumam; |
| --- | --- |

b)

sīki - saskaņā ar 5. pantu - principus, kas ir pamatā jaudu atvēlēšanas mehānismiem un - līgumā paredzētas pārslodzes gadījumā - pārslodzes novēršanas procedūru piemērojumam;

| c) | sīki - saskaņā ar 6. pantu - definēt tehnisko informāciju, kas vajadzīga, lai tīkla lietotāji gūtu efektīvu piekļuvi sistēmai, un definēt visus būtiskos pārskatāmības prasību punktus, arī to, kādu informāciju publicē visos būtiskajos punktos, un grafiku, saskaņā ar kuru publicē šo informāciju. |
| --- | --- |

c)

sīki - saskaņā ar 6. pantu - definēt tehnisko informāciju, kas vajadzīga, lai tīkla lietotāji gūtu efektīvu piekļuvi sistēmai, un definēt visus būtiskos pārskatāmības prasību punktus, arī to, kādu informāciju publicē visos būtiskajos punktos, un grafiku, saskaņā ar kuru publicē šo informāciju.

2.   Pamatnostādnes 1. punktā uzskaitītajos jautājumos ir ietvertas pielikumā. Komisija var tās grozīt; tas notiek saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto procedūru.

3.   Saskaņā ar šo regulu pieņemto pamatnostādņu piemērojums un grozījumi atspoguļo attiecīgo valstu gāzes sistēmu atšķirības, un tālab nav vajadzīgi vienoti, sīki noteikumi un nosacījumi trešo personu piekļuvei Kopienas līmenī. Tajās gan var būt ietvertas obligātas prasības, lai nodrošinātu nediskriminatīvus un pārskatāmus iekšējam gāzes tirgum vajadzīgus tīkla pieejas noteikumus, ko var piemērot, ievērojot attiecīgo valstu gāzes sistēmu atšķirības.

10. pants

Pārvaldes iestādes

Veicot pienākumus, ko uzliek šī regula, dalībvalstīs saskaņā ar Direktīvas 2003/55/EK 25. pantu izveidotās pārvaldes iestādes nodrošina saderību ar šo regulu un pamatnostādnēm, kas pieņemtas saskaņā ar 9. pantu.

Vajadzības gadījumā tās sadarbojas savā starpā un ar Komisiju.

11. pants

Informācijas sniegšana

Dalībvalstis un pārvaldes iestādes pēc lūguma sniedz Komisijai visu informāciju, kas vajadzīga, lai ievērotu 9. pantu.

Komisija noliek samērīgu termiņu, kādā jāsniedz informācija, ņemot vērā to, cik sarežģīta ir vajadzīgā informācija un cik steidzami tā vajadzīga.

12. pants

Dalībvalstu tiesības paredzēt sīkāk izstrādātus pasākumus

Šī regula neskar dalībvalstu tiesības paturēt spēkā vai ieviest pasākumus ar sīkāk izstrādātiem noteikumiem nekā izklāstīti šajā regulā un 9. pantā minētajās pamatnostādnēs.

13. pants

Sodi

1.   Dalībvalstis pieņem noteikumus par sodiem, ko piemēro par šīs regulas pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenojumu. Paredzētajiem sodiem jābūt iedarbīgiem, samērīgiem un preventīviem. Dalībvalstis vēlākais līdz 2006. gada 1. jūlijam dara zināmus šos noteikumus, un uzreiz dara zināmus visus vēlākus grozījumus, kas tos skar.

2.   Saskaņā ar 1. punktu paredzētie sodi un saskaņā ar 2. pantu pieņemtie lēmumi pēc būtības nepieder pie krimināltiesībām.

14. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz saskaņā ar Direktīvas 2003/55/EK 30. pantu izveidotā komiteja.

2.   Ja izdara atsauci uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā minētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

15. pants

Komisijas ziņojums

Komisija pārrauga šīs regulas īstenošanu. Saskaņā ar Direktīvas 2003/55/EK 31. panta 3. punktu paredzētajā ziņojumā Komisija ziņo arī par pieredzi, kas gūta, īstenojot šo regulu. Ziņojumā konkrēti izskata to, ciktāl šai regulai izdevies nodrošināt nediskriminatīvus gāzes pārvades tīklu pieejas apstākļus un kā tie atspoguļo izmaksas, lai iekšējā tirgū, kas darbojas labi, palīdzētu patērētājiem izvēlēties un uz ilgu laiku nodrošināt drošu piegādi. Vajadzības gadījumā ziņojumam pievieno attiecīgus priekšlikumus un/vai ieteikumus.

16. pants

Izņēmuma stāvoklis un atbrīvojums

Šī regula neattiecas uz

| a) | dabasgāzes pārvades sistēmām dalībvalstīs, kamēr spēkā ir izņēmuma stāvoklis, kas piešķirts saskaņā ar Direktīvas 2003/55/EK 28. pantu. Dalībvalsts, kurām piešķirts izņēmuma stāvoklis saskaņā ar Direktīvas 2003/55/EK 28. pantu un kuras tādējādi var lūgt Komisiju šīs regulas piemērojumam piešķirt pagaidu izņēmuma stāvokli uz laiku līdz diviem gadiem no dienas, kad beidzas šajā punktā minētais izņēmuma stāvoklis; |
| --- | --- |

a)

dabasgāzes pārvades sistēmām dalībvalstīs, kamēr spēkā ir izņēmuma stāvoklis, kas piešķirts saskaņā ar Direktīvas 2003/55/EK 28. pantu. Dalībvalsts, kurām piešķirts izņēmuma stāvoklis saskaņā ar Direktīvas 2003/55/EK 28. pantu un kuras tādējādi var lūgt Komisiju šīs regulas piemērojumam piešķirt pagaidu izņēmuma stāvokli uz laiku līdz diviem gadiem no dienas, kad beidzas šajā punktā minētais izņēmuma stāvoklis;

| b) | savienojumiem starp dalībvalstīm un būtisku jaudas pieaugumu esošās infrastruktūrās, kā arī tādu infrastruktūru pārveidojumiem, kas ļautu attīstīt jaunus gāzes piegādes avotus, kā minēts Direktīvas 2003/55/EK 22. panta 1. un 2. punktā, kuriem piešķirts izņēmuma stāvoklis no šīs direktīvas 18., 19., 20. panta un 25. panta 2., 3. un 4. punkta, ja vien tiem piešķirts izņēmuma stāvoklis no šajā apakšpunktā minētajiem noteikumiem; vai |
| --- | --- |

b)

savienojumiem starp dalībvalstīm un būtisku jaudas pieaugumu esošās infrastruktūrās, kā arī tādu infrastruktūru pārveidojumiem, kas ļautu attīstīt jaunus gāzes piegādes avotus, kā minēts Direktīvas 2003/55/EK 22. panta 1. un 2. punktā, kuriem piešķirts izņēmuma stāvoklis no šīs direktīvas 18., 19., 20. panta un 25. panta 2., 3. un 4. punkta, ja vien tiem piešķirts izņēmuma stāvoklis no šajā apakšpunktā minētajiem noteikumiem; vai

| c) | dabasgāzes pārvades sistēmām, kam piešķirts izņēmuma stāvoklis saskaņā ar Direktīvas 2003/55/EK 27. pantu. |
| --- | --- |

c)

dabasgāzes pārvades sistēmām, kam piešķirts izņēmuma stāvoklis saskaņā ar Direktīvas 2003/55/EK 27. pantu.

17. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2006. gada 1. jūlija, izņemot 9. panta 2. punkta otro teikumu, ko piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2004. gada 20. aprīļa Atzinums (OV C 104 E, 30.4.2004.) un Padomes ... Lēmums.

1

(2)  OV L 176, 15.7.2003., 57. lpp.

2

(3)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

3

---

PIELIKUMS

PAMATNOSTĀDNES

| 1. | TREŠO PERSONU PIEEJA PAKALPOJUMIEM |
| --- | --- |

1.

| 2. | JAUDU ATVĒLĒŠANAS MEHĀNISMU PAMATPRINCIPI, PĀRSLODZES NOVĒRŠANAS PROCEDŪRAS UN TO PIEMĒROJUMS LĪGUMPĀRSLODZES GADĪJUMĀ, UN |
| --- | --- |

2.

| 3. | DEFINĪCIJA TEHNISKAI INFORMĀCIJAI, KAS TĪKLA LIETOTĀJIEM VAJADZĪGA, LAI GŪTU EFEKTĪVU PIEEJU SISTĒMAI, DEFINĪCIJA VISIEM BŪTISKIEM PĀRSKATĀMĪBAS PRASĪBU PUNKTIEM, UN INFORMĀCIJA, KAS JĀPUBLICĒ VISOS BŪTISKOS PUNKTOS, UN GRAFIKS, SASKAŅĀ AR KO PUBLICĒ ŠO INFORMĀCIJU |
| --- | --- |

3.

1.   TREŠO PERSONU PIEEJA PAKALPOJUMIEM

| 1) | Pārvades sistēmu operatori piedāvā konstantus un atslēdzamus pakalpojumus vismaz uz vienu dienu. |
| --- | --- |

1)

Pārvades sistēmu operatori piedāvā konstantus un atslēdzamus pakalpojumus vismaz uz vienu dienu.

| 2) | Saskaņotus transporta līgumus un vispārēju tīkla kodeksu izstrādā tā, lai veicinātu tirdzniecību ar jaudām un atkārtoti izmantot tās, par ko tīkla lietotāji noslēguši līgumus, turklāt netraucējot atbrīvot jaudas. |
| --- | --- |

2)

Saskaņotus transporta līgumus un vispārēju tīkla kodeksu izstrādā tā, lai veicinātu tirdzniecību ar jaudām un atkārtoti izmantot tās, par ko tīkla lietotāji noslēguši līgumus, turklāt netraucējot atbrīvot jaudas.

| 3) | Pārvades sistēmu operatori izstrādā tīkla kodeksus un saskaņotus līgumus, pienācīgi apspriedušies ar tīklu lietotājiem. |
| --- | --- |

3)

Pārvades sistēmu operatori izstrādā tīkla kodeksus un saskaņotus līgumus, pienācīgi apspriedušies ar tīklu lietotājiem.

| 4) | Pārvades sistēmu operatori īsteno standartizētas nominācijas un renominācijas procedūras, par ko reiz panākta vienošanās Eiropas Asociācijas enerģētikas apmaiņas pilnveidošanai - gāze (EASEE-gas) sistēmā. Viņi izstrādā informācijas sistēmas un elektroniskas saziņas līdzekļus, lai tīkla lietotājiem sniegtu pietiekamus datus un vienkāršotu darījumus, piemēram, nominācijas, līgumu slēgšanu par jaudām un jaudas tiesību nodošanu no viena tīkla lietotāja citiem. |
| --- | --- |

4)

Pārvades sistēmu operatori īsteno standartizētas nominācijas un renominācijas procedūras, par ko reiz panākta vienošanās Eiropas Asociācijas enerģētikas apmaiņas pilnveidošanai - gāze (EASEE-gas) sistēmā. Viņi izstrādā informācijas sistēmas un elektroniskas saziņas līdzekļus, lai tīkla lietotājiem sniegtu pietiekamus datus un vienkāršotu darījumus, piemēram, nominācijas, līgumu slēgšanu par jaudām un jaudas tiesību nodošanu no viena tīkla lietotāja citiem.

| 5) | Pārvades sistēmu operatori saskaņo oficiālas lūguma procedūras un atbilžu termiņus, ievērojot labāko nozares pieredzi, lai saīsinātu atbilžu termiņus. Viņi tiešsaistē ekrānos nodrošina sistēmas jaudu rezervācijai un apstiprināšanai, nominācijas un renominācijas procedūras vēlākais līdz 2006. gada 1. jūlijam, ja par tādām procedūrām panākta vienošanās EASEE-gas sistēmā. |
| --- | --- |

5)

Pārvades sistēmu operatori saskaņo oficiālas lūguma procedūras un atbilžu termiņus, ievērojot labāko nozares pieredzi, lai saīsinātu atbilžu termiņus. Viņi tiešsaistē ekrānos nodrošina sistēmas jaudu rezervācijai un apstiprināšanai, nominācijas un renominācijas procedūras vēlākais līdz 2006. gada 1. jūlijam, ja par tādām procedūrām panākta vienošanās EASEE-gas sistēmā.

| 6) | Pārvades sistēmu operatori no tīkla lietotājiem neiekasē atsevišķu maksu par informācijas lūgumiem un darījumiem, kas saistīti ar viņu transporta līgumiem un ko veic saskaņā ar standartnoteikumiem un standartprocedūrām. |
| --- | --- |

6)

Pārvades sistēmu operatori no tīkla lietotājiem neiekasē atsevišķu maksu par informācijas lūgumiem un darījumiem, kas saistīti ar viņu transporta līgumiem un ko veic saskaņā ar standartnoteikumiem un standartprocedūrām.

| 7) | Par informācijas lūgumiem, kas prasa neparastus vai pārmērīgus izdevumus, piemēram, par tehnisku un ekonomisku pamatojumu izstrādi, var iekasēt atsevišķu maksu, ja maksājumus var pienācīgi pamatot. |
| --- | --- |

7)

Par informācijas lūgumiem, kas prasa neparastus vai pārmērīgus izdevumus, piemēram, par tehnisku un ekonomisku pamatojumu izstrādi, var iekasēt atsevišķu maksu, ja maksājumus var pienācīgi pamatot.

| 8) | Pārvades sistēmu operatori sadarbojas ar citiem pārvades sistēmu operatoriem, attiecīgi koordinējot savu tīklu profilaksi, lai mazinātu iespējamību, ka varētu notikt pārrāvums pārvades pakalpojumos tīkla lietotājiem un pārvades sistēmu operatoriem citās teritorijās, un lai nodrošinātu vienādus labumus attiecībā uz piegāžu drošību, arī tranzīta sakarā. |
| --- | --- |

8)

Pārvades sistēmu operatori sadarbojas ar citiem pārvades sistēmu operatoriem, attiecīgi koordinējot savu tīklu profilaksi, lai mazinātu iespējamību, ka varētu notikt pārrāvums pārvades pakalpojumos tīkla lietotājiem un pārvades sistēmu operatoriem citās teritorijās, un lai nodrošinātu vienādus labumus attiecībā uz piegāžu drošību, arī tranzīta sakarā.

| 9) | Pārvades sistēmu operatori vismaz reizi gadā, iepriekš noliktā termiņā publicē visus plānotos profilakses laikposmus, kas varētu iespaidot tīklu lietotāju tiesības, ko rada transporta līgumi, un attiecīgu operatīvu informāciju, ko dara zināmu pietiekamu laiku iepriekš. Pie tā pieder tūlītēja un nediskriminatīva visu plānoto profilakses laiku publicēšana un ziņošana par neplānotām profilaksēm, līdzko tāda informācija kļūst pieejama pārvades sistēmu operatoriem. Profilakses laikā pārvades sistēmu operatori publicē regulāri atjauninātu, sīku informāciju par paredzamās profilakses ilgumu un sekām. |
| --- | --- |

9)

Pārvades sistēmu operatori vismaz reizi gadā, iepriekš noliktā termiņā publicē visus plānotos profilakses laikposmus, kas varētu iespaidot tīklu lietotāju tiesības, ko rada transporta līgumi, un attiecīgu operatīvu informāciju, ko dara zināmu pietiekamu laiku iepriekš. Pie tā pieder tūlītēja un nediskriminatīva visu plānoto profilakses laiku publicēšana un ziņošana par neplānotām profilaksēm, līdzko tāda informācija kļūst pieejama pārvades sistēmu operatoriem. Profilakses laikā pārvades sistēmu operatori publicē regulāri atjauninātu, sīku informāciju par paredzamās profilakses ilgumu un sekām.

| 10) | Pārvades sistēmu operatori ik dienu veic uzskaiti par notikušo profilaksi un plūsmas pārrāvumiem, un pēc lūguma dara to pieejamu kompetentām iestādēm. Arī tiem, ko iespaidojuši pārrāvumi, pēc lūguma dara zināmu informāciju. |
| --- | --- |

10)

Pārvades sistēmu operatori ik dienu veic uzskaiti par notikušo profilaksi un plūsmas pārrāvumiem, un pēc lūguma dara to pieejamu kompetentām iestādēm. Arī tiem, ko iespaidojuši pārrāvumi, pēc lūguma dara zināmu informāciju.

2.   JAUDU ATVĒLĒŠANAS MEHĀNISMU PAMATPRINCIPI, PĀRSLODZES NOVĒRŠANAS PROCEDŪRAS UN TO PIEMĒROJUMS LĪGUMPĀRSLODZES GADĪJUMĀ

2.1.   Jaudu atvēlēšanas mehānismu pamatprincipi un pārslodzes novēršanas procedūras

| 1) | Jaudu atvēlēšanas mehānismi un pārslodzes novēršanas procedūras veicina konkurenci un ātrdarbīgas jaudu tirdzniecības attīstību, un ir saderīgas ar tādiem tirgus mehānismiem kā tūlītējas piegādes tirgi un tirdzniecība no centralizētām noliktavām. Tās ir elastīgas un spēj piemēroties mainīgiem tirgus apstākļiem. |
| --- | --- |

1)

Jaudu atvēlēšanas mehānismi un pārslodzes novēršanas procedūras veicina konkurenci un ātrdarbīgas jaudu tirdzniecības attīstību, un ir saderīgas ar tādiem tirgus mehānismiem kā tūlītējas piegādes tirgi un tirdzniecība no centralizētām noliktavām. Tās ir elastīgas un spēj piemēroties mainīgiem tirgus apstākļiem.

| 2) | Šie mehānismi un procedūras ņem vērā attiecīgās sistēmas viengabalainību, kā arī piegādes drošumu. |
| --- | --- |

2)

Šie mehānismi un procedūras ņem vērā attiecīgās sistēmas viengabalainību, kā arī piegādes drošumu.

| 3) | Šie mehānismi un procedūras nedz traucē jaunu tirgus dalībnieku ienākšanu, nedz rada nevajadzīgus šķēršļus ienākšanai tirgū. Tie neliedz efektīvi konkurēt tirgus dalībniekiem, arī jaunienācējiem tirgū un uzņēmējsabiedrībām, kā tirgus daļa ir maza. |
| --- | --- |

3)

Šie mehānismi un procedūras nedz traucē jaunu tirgus dalībnieku ienākšanu, nedz rada nevajadzīgus šķēršļus ienākšanai tirgū. Tie neliedz efektīvi konkurēt tirgus dalībniekiem, arī jaunienācējiem tirgū un uzņēmējsabiedrībām, kā tirgus daļa ir maza.

| 4) | Šie mehānismi un procedūras dod pareizus ekonomiskus signālus efektīvam un maksimālam tehnisko jaudu izmantojumam un veicina investīcijas jaunās infrastruktūrās. |
| --- | --- |

4)

Šie mehānismi un procedūras dod pareizus ekonomiskus signālus efektīvam un maksimālam tehnisko jaudu izmantojumam un veicina investīcijas jaunās infrastruktūrās.

| 5) | Tīklu lietotājus informē par to, kādi apstākļi varētu iespaidot līgumos paredzēto jaudu pieejamību. Informācijai par pārrāvumiem būtu jāatspoguļo tas, cik plaša informācija ir pieejama pārvades sistēmu operatoriem. |
| --- | --- |

5)

Tīklu lietotājus informē par to, kādi apstākļi varētu iespaidot līgumos paredzēto jaudu pieejamību. Informācijai par pārrāvumiem būtu jāatspoguļo tas, cik plaša informācija ir pieejama pārvades sistēmu operatoriem.

| 6) | Ja sistēmas neatkarības dēļ rodas grūtības izpildīt līgumā paredzētās piegādes saistības, pārvades sistēmu operatoriem tūlīt jāinformē tīkla lietotāji un jāmeklē nediskriminatīvs risinājums.
  Pārvades sistēmas operatori ar tīkla lietotājiem apspriežas par procedūrām pirms to īstenošanas, un saskaņo tās ar regulācijas iestādi. |
| --- | --- |

6)

Ja sistēmas neatkarības dēļ rodas grūtības izpildīt līgumā paredzētās piegādes saistības, pārvades sistēmu operatoriem tūlīt jāinformē tīkla lietotāji un jāmeklē nediskriminatīvs risinājums.

Pārvades sistēmas operatori ar tīkla lietotājiem apspriežas par procedūrām pirms to īstenošanas, un saskaņo tās ar regulācijas iestādi.

2.2.   Pārslodzes novēršanas procedūras līgumpārslodzes gadījumos

| 1) | Ja līgumā paredzētā jauda paliek neizmantota, pārvades sistēmu operatori, izmantojot dažāda ilguma līgumus, dara šo jaudu atslēdzami pieejamu primārajā tirgū, ja attiecīgais tīkla lietotājs šo jaudu par samērīgu cenu nepiedāvā sekundārajā tirgū. |
| --- | --- |

1)

Ja līgumā paredzētā jauda paliek neizmantota, pārvades sistēmu operatori, izmantojot dažāda ilguma līgumus, dara šo jaudu atslēdzami pieejamu primārajā tirgū, ja attiecīgais tīkla lietotājs šo jaudu par samērīgu cenu nepiedāvā sekundārajā tirgū.

| 2) | Ieņēmumus no atbrīvotās atslēdzamās jaudas sadala saskaņā ar noteikumiem, ko izstrādājusi vai apstiprinājusi attiecīgā pārvaldes iestāde. Šie noteikumi sader ar prasību sistēmu izmantot lietišķi un efektīvi. |
| --- | --- |

2)

Ieņēmumus no atbrīvotās atslēdzamās jaudas sadala saskaņā ar noteikumiem, ko izstrādājusi vai apstiprinājusi attiecīgā pārvaldes iestāde. Šie noteikumi sader ar prasību sistēmu izmantot lietišķi un efektīvi.

| 3) | Attiecīgās regulācijas iestādes, ņemot vērā konkrētos apstākļus, var noteikt samērīgu cenu par atbrīvotām atslēdzamām jaudām. |
| --- | --- |

3)

Attiecīgās regulācijas iestādes, ņemot vērā konkrētos apstākļus, var noteikt samērīgu cenu par atbrīvotām atslēdzamām jaudām.

| 4) | Vajadzības gadījumā pārvades sistēmu operatori pieliek saprātīgas pūles, lai vismaz daļu no neizmantotām jaudām piedāvātu tirgū kā konstantu jaudu. |
| --- | --- |

4)

Vajadzības gadījumā pārvades sistēmu operatori pieliek saprātīgas pūles, lai vismaz daļu no neizmantotām jaudām piedāvātu tirgū kā konstantu jaudu.

3.   DEFINĪCIJA TEHNISKAI INFORMĀCIJAI, KAS VAJADZĪGA, LAI TĪKLA LIETOTĀJI GŪTU EFEKTĪVU PIEKĻUVI SISTĒMAI, VISU BŪTISKO PĀRSKATĀMĪBAS PRASĪBU PUNKTU DEFINĪCIJA UN INFORMĀCIJA, KAS JĀPUBLICĒ VISOS BŪTISKAJOS PUNKTOS UN GRAFIKS, SASKAŅĀ AR KO PUBLICĒ ŠO INFORMĀCIJU

3.1.   Definīcija tehniskai informācijai, kas vajadzīga, lai tīkla lietotāji gūtu efektīvu piekļuvi sistēmai

Pārvades sistēmu operatori publicē vismaz šo informāciju par savām sistēmām un pakalpojumiem:

| a) | sīku un pilnīgu aprakstu par dažādiem piedāvātiem pakalpojumiem un maksājumiem par tiem; |
| --- | --- |

a)

sīku un pilnīgu aprakstu par dažādiem piedāvātiem pakalpojumiem un maksājumiem par tiem;

| b) | dažāda tipa transporta līgumus, kas pieejami un pēc vajadzības tīkla kodeksu un/vai standartnosacījumus, ar ko pamatvilcienos nosaka visu tīkla lietotāju tiesības un pienākumus, arī saskaņotus transporta līgumus un citus būtiskus dokumentus; |
| --- | --- |

b)

dažāda tipa transporta līgumus, kas pieejami un pēc vajadzības tīkla kodeksu un/vai standartnosacījumus, ar ko pamatvilcienos nosaka visu tīkla lietotāju tiesības un pienākumus, arī saskaņotus transporta līgumus un citus būtiskus dokumentus;

| c) | saskaņotas procedūras, ko piemēro, izmantojot pārvades sistēmu, tostarp svarīgāko terminu definīcijas; |
| --- | --- |

c)

saskaņotas procedūras, ko piemēro, izmantojot pārvades sistēmu, tostarp svarīgāko terminu definīcijas;

| d) | noteikumus jaudu atvēlēšanas, pārslodzes novēršanas, uzkrājumu novēršanas un atkārtotas izmantošanas procedūrai; |
| --- | --- |

d)

noteikumus jaudu atvēlēšanas, pārslodzes novēršanas, uzkrājumu novēršanas un atkārtotas izmantošanas procedūrai;

| e) | noteikumus, kas piemērojami jaudu tirdzniecībai sekundārā tirgū vis-à-vis pārvades sistēmu operatoriem; |
| --- | --- |

e)

noteikumus, kas piemērojami jaudu tirdzniecībai sekundārā tirgū vis-à-vis pārvades sistēmu operatoriem;

| f) | vajadzības gadījumā - pielāgojamības un pielaižu apjomus, kas transporta un citos pakalpojumos iekļauti bez īpašas maksas, kā arī visus pielāgojumus, ko piedāvā papildus, un attiecīgos maksājumus; |
| --- | --- |

f)

vajadzības gadījumā - pielāgojamības un pielaižu apjomus, kas transporta un citos pakalpojumos iekļauti bez īpašas maksas, kā arī visus pielāgojumus, ko piedāvā papildus, un attiecīgos maksājumus;

| g) | sīkus pārvades sistēmas operatora izmantotās gāzes sistēmas aprakstus, norādot visus svarīgos punktus, ar ko šo sistēmu savieno ar cita pārvades sistēmas operatora sistēmu un/vai gāzes infrastruktūru, piemēram, sašķidrinātas dabasgāzes infrastruktūru un infrastruktūru, kas vajadzīga, sniedzot papildpakalpojumus, kā noteikts Direktīvas 2003/55/EK 2. panta 14. punktā; |
| --- | --- |

g)

sīkus pārvades sistēmas operatora izmantotās gāzes sistēmas aprakstus, norādot visus svarīgos punktus, ar ko šo sistēmu savieno ar cita pārvades sistēmas operatora sistēmu un/vai gāzes infrastruktūru, piemēram, sašķidrinātas dabasgāzes infrastruktūru un infrastruktūru, kas vajadzīga, sniedzot papildpakalpojumus, kā noteikts Direktīvas 2003/55/EK 2. panta 14. punktā;

| h) | informāciju par gāzes kvalitāti un spiediena prasībām; |
| --- | --- |

h)

informāciju par gāzes kvalitāti un spiediena prasībām;

| i) | likumus, kas piemērojami, lai pievienotos sistēmai, ko izmanto pārvades sistēmu operatori; |
| --- | --- |

i)

likumus, kas piemērojami, lai pievienotos sistēmai, ko izmanto pārvades sistēmu operatori;

| j) | laicīgi - visu informāciju par ierosinātiem un/vai reāliem pakalpojumu vai nosacījumu, arī no a) līdz i) punktam uzskaitītās informācijas aspektu grozījumiem. |
| --- | --- |

j)

laicīgi - visu informāciju par ierosinātiem un/vai reāliem pakalpojumu vai nosacījumu, arī no a) līdz i) punktam uzskaitītās informācijas aspektu grozījumiem.

3.2.   Visu būtisko pārskatāmības prasību punktu definīcija

Pie būtiskiem punktiem pieder vismaz:

| a) | visi tīkla ieejas punkti, ko izmanto pārvades sistēmas operators; |
| --- | --- |

a)

visi tīkla ieejas punkti, ko izmanto pārvades sistēmas operators;

| b) | paši svarīgākie izejas punkti un izejas zonas, kas aptver vismaz 50 % no konkrēta pārvades sistēmas operatora tīkla kopējās izejas jaudas, ietverot visus izejas punktus vai izejas zonas, kas dod vairāk nekā 2 % no tīkla kopējās izejas jaudas; |
| --- | --- |

b)

paši svarīgākie izejas punkti un izejas zonas, kas aptver vismaz 50 % no konkrēta pārvades sistēmas operatora tīkla kopējās izejas jaudas, ietverot visus izejas punktus vai izejas zonas, kas dod vairāk nekā 2 % no tīkla kopējās izejas jaudas;

| c) | visi punkti, kas savieno dažādus pārvades sistēmas operatoru tīklus; |
| --- | --- |

c)

visi punkti, kas savieno dažādus pārvades sistēmas operatoru tīklus;

| d) | visi punkti, kas savieno kāda pārvades sistēmas operatora tīklu ar sašķidrinātas dabasgāzes tīkla galiekārtu; |
| --- | --- |

d)

visi punkti, kas savieno kāda pārvades sistēmas operatora tīklu ar sašķidrinātas dabasgāzes tīkla galiekārtu;

| e) | visi būtiskie punkti kādā konkrēta pārvades sistēmas operatora tīklā, ietverot punktus, kas savieno ar centralizētām gāzes glabātavām. Par būtiskiem punktiem uzskata visus punktus, kur, vadoties no pieredzes, iespējama fiziska pārslodze; |
| --- | --- |

e)

visi būtiskie punkti kādā konkrēta pārvades sistēmas operatora tīklā, ietverot punktus, kas savieno ar centralizētām gāzes glabātavām. Par būtiskiem punktiem uzskata visus punktus, kur, vadoties no pieredzes, iespējama fiziska pārslodze;

| f) | visi punkti, kas konkrēta pārvades sistēmas operatora tīklu savieno ar infrastruktūru, kura vajadzīga, lai sniegtu palīgpakalpojumus, kuri definēti Direktīvas 2003/55/EK 2. panta 14. punktā. |
| --- | --- |

f)

visi punkti, kas konkrēta pārvades sistēmas operatora tīklu savieno ar infrastruktūru, kura vajadzīga, lai sniegtu palīgpakalpojumus, kuri definēti Direktīvas 2003/55/EK 2. panta 14. punktā.

3.3.   Informācija, kāda jāpublicē visos būtiskajos punktos, un grafiks, saskaņā ar ko jāpublicē šī informācija

| 1) | Pārvades sistēmu operatori par visiem būtiskiem punktiem internetā regulāri/secīgi un viegli izmantojamā, standartizētā formā publicē šādu informāciju par jaudu stāvokli pa dienām:






  a) | maksimāli iespējamo tehnisko jaudu plūsmām abos virzienos, |
| --- | --- | --- |

1)

Pārvades sistēmu operatori par visiem būtiskiem punktiem internetā regulāri/secīgi un viegli izmantojamā, standartizētā formā publicē šādu informāciju par jaudu stāvokli pa dienām:

a)

maksimāli iespējamo tehnisko jaudu plūsmām abos virzienos,

| b) | kopējo atslēdzamo jaudu, par ko noslēgti līgumi, |
| --- | --- |

b)

kopējo atslēdzamo jaudu, par ko noslēgti līgumi,

| c) | pieejamo jaudu. |
| --- | --- |

c)

pieejamo jaudu.

| 2) | Pārvades sistēmu operatori par visiem būtiskiem punktiem iepriekš publicē pieejamo jaudu vismaz 18 mēnešu ilgam laikam, un atjaunina šo informāciju vismaz katru mēnesi vai vēl biežāk, ja kļūst pieejama jauna informācija. |
| --- | --- |

2)

Pārvades sistēmu operatori par visiem būtiskiem punktiem iepriekš publicē pieejamo jaudu vismaz 18 mēnešu ilgam laikam, un atjaunina šo informāciju vismaz katru mēnesi vai vēl biežāk, ja kļūst pieejama jauna informācija.

| 3) | Pārvades sistēmu operatori ik dienu publicē atjauninātu informāciju par īstermiņa pakalpojumu pieejamību (par nākamo dienu un nākamo nedēļu), balstoties, inter alia, uz nominācijām, esošām līgumsaistībām un ilgtermiņa prognozēm par pieejamo jaudu, izmantojot līdz pat 10 gadus vāktus gada datus par visiem būtiskiem punktiem. |
| --- | --- |

3)

Pārvades sistēmu operatori ik dienu publicē atjauninātu informāciju par īstermiņa pakalpojumu pieejamību (par nākamo dienu un nākamo nedēļu), balstoties, inter alia, uz nominācijām, esošām līgumsaistībām un ilgtermiņa prognozēm par pieejamo jaudu, izmantojot līdz pat 10 gadus vāktus gada datus par visiem būtiskiem punktiem.

| 4) | Pārvades sistēmu operatori secīgi publicē vēsturiskus lielākos un mazākos jaudu izmantojuma apjomus mēnesī, un gada vidējos plūsmas apjomus visos būtiskos punktos pēdējiem trim gadiem. |
| --- | --- |

4)

Pārvades sistēmu operatori secīgi publicē vēsturiskus lielākos un mazākos jaudu izmantojuma apjomus mēnesī, un gada vidējos plūsmas apjomus visos būtiskos punktos pēdējiem trim gadiem.

| 5) | Pārvades sistēmu operatori par faktisko plūsmu kopapjomu ik dienu veic uzskaiti, un datus glabā vismaz trīs mēnešus. |
| --- | --- |

5)

Pārvades sistēmu operatori par faktisko plūsmu kopapjomu ik dienu veic uzskaiti, un datus glabā vismaz trīs mēnešus.

| 6) | Pārvades sistēmu operatori par visiem jaudas līgumiem un visu citu būtisko informāciju, kas attiecas uz pieejamo jaudu aprēķināšanu un pieejas nodrošināšanu tām, glabā izmantojamus datus, kuri ir pieejami attiecīgām attiecīgo valstu iestādēm, pienākumus pildot. |
| --- | --- |

6)

Pārvades sistēmu operatori par visiem jaudas līgumiem un visu citu būtisko informāciju, kas attiecas uz pieejamo jaudu aprēķināšanu un pieejas nodrošināšanu tām, glabā izmantojamus datus, kuri ir pieejami attiecīgām attiecīgo valstu iestādēm, pienākumus pildot.

| 7) | Pārvades sistēmu operatori nodrošina viegli izmantojamus līdzekļus, ar ko aprēķināt pieejamo pakalpojumu tarifus un līnijrežīmā pārbaudīt pieejamās jaudas. |
| --- | --- |

7)

Pārvades sistēmu operatori nodrošina viegli izmantojamus līdzekļus, ar ko aprēķināt pieejamo pakalpojumu tarifus un līnijrežīmā pārbaudīt pieejamās jaudas.

| 8) | Ja pārvades sistēmu operatori nespēj publicēt informāciju saskaņā ar 1., 3. un 7. punktu, viņi apspriežas ar savām attiecīgām valsts iestādēm un izstrādā rīcības plānu, ko īsteno cik drīz vien iespējams, bet ne vēlāk kā līdz 2006. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

8)

Ja pārvades sistēmu operatori nespēj publicēt informāciju saskaņā ar 1., 3. un 7. punktu, viņi apspriežas ar savām attiecīgām valsts iestādēm un izstrādā rīcības plānu, ko īsteno cik drīz vien iespējams, bet ne vēlāk kā līdz 2006. gada 31. decembrim.

---

PAZIŅOJUMS PAR PADOMES APSVĒRUMIEM

I.   IEVADS

| 1. | 2003. gada 12. decembrī Komisija iesniedza priekšlikumu, kas balstīts uz EK Līguma 95. pantu, Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par nosacījumiem pieejai gāzes pārvades tīkliem. |
| --- | --- |

1.

2003. gada 12. decembrī Komisija iesniedza priekšlikumu, kas balstīts uz EK Līguma 95. pantu, Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par nosacījumiem pieejai gāzes pārvades tīkliem.

| 2. | Ekonomikas un sociālo lietu komiteja iesniedza atzinumu 2004. gada 2. jūnijā. |
| --- | --- |

2.

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja iesniedza atzinumu 2004. gada 2. jūnijā.

| 3. | Eiropas Parlaments pieņēma atzinumu pirmajā lasījumā 2004. gada 20. aprīlī, apstiprinot 41 grozījumu. Komisija neiesniegs grozītu priekšlikumu. |
| --- | --- |

3.

Eiropas Parlaments pieņēma atzinumu pirmajā lasījumā 2004. gada 20. aprīlī, apstiprinot 41 grozījumu. Komisija neiesniegs grozītu priekšlikumu.

| 4. | 2004. gada 12. novembrī Padome pieņēma kopējo nostāju saskaņā ar Līguma 251. pantu. |
| --- | --- |

4.

2004. gada 12. novembrī Padome pieņēma kopējo nostāju saskaņā ar Līguma 251. pantu.

II.   PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS

Priekšlikuma mērķis ir pabeigt Iekšējā gāzes tirgus direktīvu (2003/55/EK), kas pieņemta pagājušajā gadā, izstrādājot taisnīgus un detalizētus noteikumus trešās puses pieejai dalībvalstu gāzes pārvades tīkliem, ņemot vērā valsts un reģiona tirgu īpatnības. To var uzskatīt par tādu, kas risina jautājumus līdztekus Regulai (EK) 1228/2003 par nosacījumiem pieejai pārrobežu elektroenerģijas apmaiņas tīklam, kas pieņemta kā iekšējā tirgus paketes daļa. Priekšlikums balstīts uz pamatnostādņu kopumu, par ko brīvprātīgi vienojies Eiropas Gāzes pārvaldes forums (Madrides forums), un kam ar ierosināto regulu tiks piešķirts saistošs statuss.

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

1.   VISPĀRĒJAS PIEZĪMES

| a) | Attiecībā uz Eiropas Parlamenta 41 grozījumu, Padome ir piekritusi Komisijai,






  — | apstiprinot šādus 22 grozījumus:






  — | pilnībā (reizēm ar pārstrādāšanu): 7., 12., 15., 18.-21., 23., 26., 32., 34. un 39.-41. grozījumu; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Attiecībā uz Eiropas Parlamenta 41 grozījumu, Padome ir piekritusi Komisijai,

—

apstiprinot šādus 22 grozījumus:

—

pilnībā (reizēm ar pārstrādāšanu): 7., 12., 15., 18.-21., 23., 26., 32., 34. un 39.-41. grozījumu;

| — | daļēji: 1., 4., 25. grozījumu; |
| --- | --- |

—

daļēji: 1., 4., 25. grozījumu;

| — | principā: 3., 13., 29., 36. un 38. grozījumu, un |
| --- | --- |

—

principā: 3., 13., 29., 36. un 38. grozījumu, un

| — | noraidot šos 18 grozījumus: 2., 5., 8.-11., 14., 16.-17., 22., 24., 27., 30.-31., 35., 37., 42. un 43. grozījumu, satura un/vai formas dēļ. |
| --- | --- |

—

noraidot šos 18 grozījumus: 2., 5., 8.-11., 14., 16.-17., 22., 24., 27., 30.-31., 35., 37., 42. un 43. grozījumu, satura un/vai formas dēļ.

Padome bez ierunām pieņēma arī 33. grozījumu.

| b) | Attiecībā uz Komisijas priekšlikumu, Padome ir ieviesusi citas konkrētas izmaiņas (saturā vai formā), kas atspoguļotas tālāk. |
| --- | --- |

b)

Attiecībā uz Komisijas priekšlikumu, Padome ir ieviesusi citas konkrētas izmaiņas (saturā vai formā), kas atspoguļotas tālāk.

Visas Padomes ieviestās izmaiņas Komisijas priekšlikumā Komisija ir apstiprinājusi.

2.   ĪPAŠAS PIEZĪMES

| a) | Galvenās Padomes ieviestās izmaiņas regulas projektā skar pamatnostādnes, kas minētas 9. pantā, kuru piemērošanas jomu Padome ir samazinājusi; īpaši no Komisijas priekšlikuma ir svītrota Komisijas iespēja pieņemt jaunas pamatnostādnes, izmantojot komitejas procedūras, atstājot Komisijai tiesības grozīt pamatnostādnes, kas noteiktas regulas projekta pielikumā. šīs pamatnostādnes attiecas uz trešo pušu pieeju pakalpojumiem, jaudas sadalījuma mehānismiem un pārslogojuma pārvaldes procedūrām, un caurskatāmības prasībām. Padome ir arī iekļāvusi papildu punktu 9. pantā, kurā ir skaidri norādīts, ka atšķirības starp valstu gāzes sistēmām būtu jāatspoguļo pamatnostādnēs, to piemērošanā un turpmākos grozījumos.
  Turklāt Padome ir iekļāvusi jaunu pantu (16. pantu), kas apstiprina to, ka saskaņā ar Direktīvu 2003/55/EK piešķirtās atkāpes un izņēmumi attiecas arī uz šo regulu.
  Padome ir atlikusi regulas piemērošanas datumu no 2005. gada 1. jūlija uz 2006. gada 1. jūliju, izņemot 9. panta 2. punktu, kam piemērošanas datums ir 2007. gada 1. janvāris (17. pants). |
| --- | --- |

a)

Galvenās Padomes ieviestās izmaiņas regulas projektā skar pamatnostādnes, kas minētas 9. pantā, kuru piemērošanas jomu Padome ir samazinājusi; īpaši no Komisijas priekšlikuma ir svītrota Komisijas iespēja pieņemt jaunas pamatnostādnes, izmantojot komitejas procedūras, atstājot Komisijai tiesības grozīt pamatnostādnes, kas noteiktas regulas projekta pielikumā. šīs pamatnostādnes attiecas uz trešo pušu pieeju pakalpojumiem, jaudas sadalījuma mehānismiem un pārslogojuma pārvaldes procedūrām, un caurskatāmības prasībām. Padome ir arī iekļāvusi papildu punktu 9. pantā, kurā ir skaidri norādīts, ka atšķirības starp valstu gāzes sistēmām būtu jāatspoguļo pamatnostādnēs, to piemērošanā un turpmākos grozījumos.

Turklāt Padome ir iekļāvusi jaunu pantu (16. pantu), kas apstiprina to, ka saskaņā ar Direktīvu 2003/55/EK piešķirtās atkāpes un izņēmumi attiecas arī uz šo regulu.

Padome ir atlikusi regulas piemērošanas datumu no 2005. gada 1. jūlija uz 2006. gada 1. jūliju, izņemot 9. panta 2. punktu, kam piemērošanas datums ir 2007. gada 1. janvāris (17. pants).

| b) | Citas izmaiņas attiecas jo īpaši uz






  — | 2. panta 1. punkta 1) apakšpunktu: Padome ir nedaudz izmainījusi pārvades definīciju, lai darītu saprotamāku, uz kuriem gāzes vadiem definīcija attiecas; līdz ar to arī iekļauj arī 5. apsvērumu; |
| --- | --- | --- |

b)

Citas izmaiņas attiecas jo īpaši uz

—

2. panta 1. punkta 1) apakšpunktu: Padome ir nedaudz izmainījusi pārvades definīciju, lai darītu saprotamāku, uz kuriem gāzes vadiem definīcija attiecas; līdz ar to arī iekļauj arī 5. apsvērumu;

| — | 2. panta 1. punkta 4) un 18) apakšpunktu: Padome ir ieviesusi divas jaunas definīcijas (terminiem “neizmantota jauda” un “nemainīgi pakalpojumi”); |
| --- | --- |

—

2. panta 1. punkta 4) un 18) apakšpunktu: Padome ir ieviesusi divas jaunas definīcijas (terminiem “neizmantota jauda” un “nemainīgi pakalpojumi”);

| — | 2. panta 1. punkta 23) un 24) apakšpunktu: Padome ir svītrojusi terminu tirgus jaunpienācēji un mazi dalībnieki definīcijas, uzskatot, ka regula būtu jāpiemēro visiem tirgus dalībniekiem vienādi; |
| --- | --- |

—

2. panta 1. punkta 23) un 24) apakšpunktu: Padome ir svītrojusi terminu tirgus jaunpienācēji un mazi dalībnieki definīcijas, uzskatot, ka regula būtu jāpiemēro visiem tirgus dalībniekiem vienādi;

| — | 3. panta 1. punktu, kurā Padome ir ieviesusi jaunu otro apakšpunktu, lai nodrošinātu, ka izsoļu izmantošana ir iespējams veids, kā noteikt tarifus; līdz ar to arī iekļauj 8. apsvērumu; |
| --- | --- |

—

3. panta 1. punktu, kurā Padome ir ieviesusi jaunu otro apakšpunktu, lai nodrošinātu, ka izsoļu izmantošana ir iespējams veids, kā noteikt tarifus; līdz ar to arī iekļauj 8. apsvērumu;

| — | 5. panta 4. punktu un 7. panta 6. punktu: Padome ir pārformulējusi šos noteikumus skaidrības labad; |
| --- | --- |

—

5. panta 4. punktu un 7. panta 6. punktu: Padome ir pārformulējusi šos noteikumus skaidrības labad;

| — | 6. panta 4. punktu: šī punkta otrais teikums ir izmainīts, lai noteiktu tam skaidrāk formulētu piemērošanas jomu, un pārceltu uz pielikumu (3.2. punkta (b) apakšpunkts), jo īpaši tā sarežģītības dēļ; |
| --- | --- |

—

6. panta 4. punktu: šī punkta otrais teikums ir izmainīts, lai noteiktu tam skaidrāk formulētu piemērošanas jomu, un pārceltu uz pielikumu (3.2. punkta (b) apakšpunkts), jo īpaši tā sarežģītības dēļ;

| — | 11. panta 2. līdz 5. punktu: Padome ir svītrojusi šos punktus un vēlāk arī 13. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

—

11. panta 2. līdz 5. punktu: Padome ir svītrojusi šos punktus un vēlāk arī 13. panta 1. punktu;

| — | Skaidrības labad ieviestas vairākas atsauces uz Direktīvu 2003/55/EK (1. panta 2. punkts (jauns); 3. panta 1. un 2. punkts; 4. panta 1. punkts; 10. pants; 14. pants; 15. pants (skatīt 36. grozījumu); |
| --- | --- |

—

Skaidrības labad ieviestas vairākas atsauces uz Direktīvu 2003/55/EK (1. panta 2. punkts (jauns); 3. panta 1. un 2. punkts; 4. panta 1. punkts; 10. pants; 14. pants; 15. pants (skatīt 36. grozījumu);

| — | Padome ir ieviesusi arī vairākus jaunus apsvērumus papildus jau minētajiem, jo īpaši, lai atspoguļotu izmaiņas pantos (4., 7., 10., 16. un 19. apsvērums (atbilstīgi 3. grozījumam). |
| --- | --- |

—

Padome ir ieviesusi arī vairākus jaunus apsvērumus papildus jau minētajiem, jo īpaši, lai atspoguļotu izmaiņas pantos (4., 7., 10., 16. un 19. apsvērums (atbilstīgi 3. grozījumam).

IV.   SECINĀJUMI

Padome uzskata, ka kopējā nostāja visnotaļ atbilst Eiropas Parlamenta paustajām vēlmēm un palīdzēs sasniegt iekšējā gāzes tirgus pareizu darbību.

---