----

----

I Meddelanden

Kommissionen

----

Eurons växelkurs (1)

4 februari 2005

(2005/C 30/01)

1 euro= 

----

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

----

----

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.3609 – Cinven/France Telecom Cable-NC Numericable)

(2005/C 30/02)

(Text av betydelse för EES)

----

(1)EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

----

----

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av 97/67/EC

(2005/C 30/03)

(Text av betydelse för EES)

(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)

Anmärkning 1: Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av det europeiska standardiseringsorganet. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum.

Anmärkning 3: Om tillägg förekommer innefattar hänvisningen såväl standarden EN CCCCC:YYYY som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna, tillägget. Den ersatta standarden (kolumn 3) består därför av EN CCCCC:YYYY med eventuella tidigare tillägg, men utan det nya, angivna, tillägget. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att gälla.

ANMÄRKNING:

----

(1)  ESO: Europeiskt standardiseringsorgan:

(2)EGT L 204, 21.7.1998, s. 37.

(3)EGT L 217, 5.8.1998, s. 18.

----

----

KOMMISSIONENS YTTRANDE

av den 29 december 2004

om den ändrade planen för deponering av radioaktivt avfall som härrör från kärnkraftverket Nogent-sur-Seine i Frankrike, i enlighet med artikel 37 i Euratomfördraget

(2005/C 30/04)

(Endast den franska texten är giltig)

Den 7 juni 2004 mottog Europeiska kommissionen från Frankrikes regering i överensstämmelse med artikel 37 i Euratomfördraget allmänna upplysningar om den ändrade planen för deponering av radioaktivt avfall som härrör från kärnkraftverket Nogent-sur-Seine.

På grundval av dessa upplysningar och ytterligare information som kommissionen hade begärt den 19 juli 2004 och som lämnades av Frankrikes ständiga representation den 21 september 2004, och efter samråd med expertgruppen, har kommissionen kommit fram till följande:

Sammanfattningsvis anser kommissionen att genomförandet av den ändrade planen för deponering av radioaktivt avfall som härrör från kärnkraftverket Nogent-sur-Seine i Frankrike inte torde innebära några risker för radioaktiv kontamination, som är signifikant ur hälsosynpunkt, av vatten, jord eller luft i någon annan medlemsstat, vare sig under normala förhållanden eller i händelse av en olycka av den typ och omfattning som avses i de allmänna upplysningarna.

----

----

KOMMISSIONENS YTTRANDE

av den 26 juli 2004

om planen för deponering av radioaktivt avfall som härrör från avveckling av återstoden av forskningsreaktorn FRF2 i Frankfurt am Main i Hessen i Förbundsrepubliken Tyskland, i enlighet med artikel 37 i Euratomfördraget

(2005/C 30/05)

(Endast den tyska texten är giltig)

Den 30 januari 2004 mottog Europeiska kommissionen från Tysklands regering i enlighet med artikel 37 i Euratomfördraget, allmänna upplysningar om planen för deponering av radioaktivt avfall som härrör från avvecklingen av återstoden av forskningsreaktorn FRF2.

På grundval av dessa upplysningar och kompletterande uppgifter från den tyska regeringen den 22 april 2004 och efter samråd med expertgruppen har kommissionen utarbetat följande yttrande:

Sammanfattningsvis anser kommissionen att genomförandet av planen för deponering av radioaktivt avfall av alla slag som härrör från avvecklingen av forskningsreaktorn FRF2 i Frankfurt am Main i Hessen i Förbundsrepubliken Tyskland, inte torde innebära några risker för radioaktiv kontamination, som är signifikant ur hälsosynpunkt, av vatten, jord eller luft i någon annan medlemsstat, vare sig under normala förhållanden eller i händelse av en olycka av den typ och omfattning som avses i de allmänna upplysningarna.

----

----

STATLIGT STÖD – ITALIEN

Statligt stöd C 38/2004 (f.d. NN 58/04) – Stöd till förmån för företaget Portovesme Srl

Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter

(2005/C 30/06)

(Text av betydelse för EES)

Genom den skrivelse, daterad den 16 november 2004, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Italien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda stöd.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter. Synpunkterna skall sändas till följande adress:

Synpunkterna kommer att meddelas Italien. Den tredje part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

1.   BESKRIVNING

I ett dekret som ordföranden i ministerrådet (Consiglio dei Ministri) utfärdade den 6 februari 2004 anges att en förmånsavgift kommer att beviljas fram till den 30 juni 2007 för elleveranser till företag inom sektorerna för framställning av aluminium, bly, silver och zink, belägna i öregioner där det inte finns några anslutningar eller bara otillräckliga anslutningar till nationella energi- och gasnät.

Genom beslut av den 5 juli 2004 nr 110/04 anger energimyndigheten (Autorité pour l'énergie électrique et le gaz) att företagen Alcoa Srl (f.d. Alumix SpA), Portovesme Srl, ILA (Industria Lavorazioni Alluminio Spa) och Euroallumina Spa, samtliga belägna i regionen Sardinien, kan gynnas av ett särskilt avgiftssystem enligt ovannämnda dekret.

Ordningen i fråga beskrivs i artikel 73 i bestämmelserna för utövandet av tjänster som överföring, distribution, mätning och försäljning av elenergi under perioden 2004–2007, som anges i bilaga A till energimyndighetens beslut nr 5 (1) av den 30 januari 2004, och efterföljande ändringar av detta (2). I den föreskrivs att förbrukare av elenergi skall beviljas en kompensation (componente tariffaria compensativa), som fastställs på grundval av skillnaden mellan den elavgift som avtalats med energileverantören, och förmånsavgiften.

2.   BEDÖMNING

För att bedöma om stödåtgärden i fråga utgör ett stöd i enlighet med artikel 87.1 i fördraget, är det lämpligt att avgöra om förmånen ger mottagarna en fördel, om denna beviljas med hjälp av statliga medel, om åtgärderna i fråga påverkar konkurrensen och om den kan antas påverka handeln mellan medlemsstaterna.

Tillämpningen av lägre elavgifter än marknadsavgifterna inbegriper en ekonomisk fördel då mottagarnas produktionskostnader sänks. Dessa nedsatta avgifter gynnar företag som framställer aluminium, bly, silver och zink i en bestämd region i Italien (Sardinien), dvs. i detta skede enbart fyra företag. Avgifterna gynnar dessa företag eftersom dessa fördelar inte beviljas företag inom andra produktionssektorer eller företag inom samma sektorer som är verksamma utanför dessa områden.

I föreliggande ärende har de italienska myndigheterna ensidigt fattat beslut om att sänka elavgifterna. I enlighet med det beslut som el- och gasmyndigheten fattade den 9 augusti 2004, nr 148 finansieras stödet genom direkta kompensationer till energiförbrukarna av Cassa Conguaglio per il settore elettrico. I enlighet med artikel 6 i beslut nr 194/00 av den 18 oktober 2000 utnämns ordföranden och medlemmarna i Cassa Conguaglios förvaltningskommitté av el- och gasmyndigheten i samförstånd med ekonomi- och finansministeriet. Eftersom kompensationerna kommer från en fond som inrättats och kontrolleras av staten, finansieras stödet med hjälp av statliga medel.

Dessa åtgärder hotar i detta ärende också att snedvrida konkurrensen med tanke på att de förstärker de mottagande företagens finansiella ställning och möjlighet att agera i förhållande till deras konkurrenter, som inte gynnas av åtgärderna. Eftersom produkterna från företagen i fråga saluförs på världsmarknaderna kan åtgärderna i fråga antas påverka handeln inom gemenskapen.

Av ovannämnda orsaker är åtgärderna i fråga i princip förbjudna enligt artikel 87.1 i EG-fördraget och kan bara betraktas som förenliga med den gemensamma marknaden om de omfattas av ett av de undantag som anges i EG-fördraget.

Beviljandet av kompensationer avsedda att sänka elavgifterna inbegriper en sänkning av vissa företags löpande kostnader. Denna sänkning av löpande kostnader motsvarar driftstöd till enskilda företag.

På grundval av de riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål som för närvarande gäller (3), är driftstöd i princip förbjudna. Undantagsvis kan dock stöd för regionala ändamål beviljas i de regioner som omfattas av undantaget i artikel 87.3 a i fördraget, under förutsättning att stöden kan motiveras med att de bidrar till regional utveckling och att deras karaktär och att deras nivå står i proportion till de nackdelar de avser att avhjälpa. Driftstöd skall dessutom vara begränsade i tiden och gradvis avtagande.

I föreliggande ärende gäller det individuella stödåtgärder som beviljas ett begränsat antal företag inom specifika sektorer. Kommissionen hyser i detta skede tvivel vad gäller kopplingen mellan stödet till förmån för de fyra företag som mottar åtgärden och regional utveckling och vad gäller proportionaliteten för stödet i fråga och de regionala nackdelar som dessa avser att lindra. Vidare förefaller dessa enskilda stöd, på grundval av de uppgifter som finns tillgängliga i detta skede, snarare omfattas av en punktuell eller sektorsinriktad industripolitik och skiljer sig från andan i politiken för regionalstöd som sådan. Regionalstödspolitiken måste i själva verket förhålla sig neutral vad gäller fördelningen av produktiva resurser mellan sektorer. Kommissionen hyser ändock tvivel vad gäller finansieringsmekanismen i detta särskilda förmånssystem, dess administrativa förvaltning och beräkningsmetoderna för de kompensationer som är avsedda att sänka elavgifterna.

I enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 kan allt olagligt stöd återkrävas från mottagaren.

SKRIVELSEN

”Con la presente la Commissione si pregia informare l'Italia che, dopo avere esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane in merito all'aiuto menzionato in oggetto, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.

1.   PROCEDIMENTO

2.   DESCRIZIONE

3.   VALUTAZIONE

3.1   Esistenza di un aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato

3.2   Valutazione della compatibilità della misura con il mercato comune

----

(1)  Artikel 73 i Testo integrato delle disposizioni per l'erogazione dei servizi di trasmissione, distribuzione, misura e vendita dell'energia elettrica per il periodo di regolazione 2004–2007, riportato nell'Allegato A della Deliberazione dell'Autorità per l'energia elettrica ed il gas del 30.1.2004, n. 5/04.

(2)Delibera dell'Autorità per l'energia elettrica ed il gas n. 148 del 9.8.2004.

(3)EGT C 74, 10.3.1998, s. 9.

(4)  Articolo 73 del testo integrato delle disposizioni per l'erogazione dei servizi di trasmissione, distribuzione, misura e vendita dell'energia elettrica per il periodo di regolazione 2004-2007, riportato nell'allegato A della delibera dell'Autorità per l'energia elettrica ed il gas del 30.1.2004, n. 5/04 (G.U.R.I n. 83 dell'8 aprile 2004).

(5)  Delibera dell'Autorità per l'energia elettrica ed il gas del 9.8.2004 n. 148.

(6)  Nel 2003, la Sardegna disponeva di una capacità di produzione di 3 800 MW con una domanda massima di 1 800 MW. La potenza istallata di 3 800 MW è così suddivisa: idroelettrica: 431 MW; termoelettrica 3 278 MW; eolica e fotovoltaica: 100 MW.

(7)  Vedi nota n. 2.

(8)  G.U.R.I. n. 257 del 3.11.2000.

(9)  Sentenza del 13.3.2001, causa C-379/98, PreussenElektra (Rec. p. I-2099, punto 58).

(10)GU C 74 del 10.3.1998, pag. 9.

(11)GU C 288 dell'1.10.1996.

----

----

Information om en förslagsinfordran (ansökningsomgång av förslag) för projekt och stödåtgärder (PASR-2005) inom ramen av genomförandet av den förberedande åtgärden om ”Förbättrande av den europeiska industrins potential för säkerhetsforskning”

(2005/C 30/07)

Genom antagandet den 4 februari 2005 av beslut C(2005) 259 om Arbetsprogrammet 2005 om genomförandet av den förberedande åtgärden om förbättrande av den europeiska industrins potential för säkerhetsforskning, mot ett program för att förbättra Europas säkerhet genom forskning och teknologi, skall den europeiska gemenskapens kommission lansera en förslagsinfordran (ansökningsomgång av förslag) för projekt och stödåtgärder.

Ansökningsomgångens identifieringskod: PASR-2005

Datum för offentliggörande: 

Sista inlämningsdag: 

Sammanlagd preliminär budget: 15 miljoner euro

För ytterligare information kontakta: Europeiska kommissionen

Informationskontoret för den förberedande åtgärden på området säkerhetsforskning

E-post: rtd-pasr@cec.eu.int

Internet: http://www.cordis.lu/security

----

----

STATLIGT STÖD – ITALIEN

Statligt stöd C 32/2004 (ex N347/2003) – Förlängning av leveransfristen för fem kryssningsfartyg som byggs av Fincantieri

Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter

(2005/C 30/08)

(Text av betydelse för EES)

Genom den skrivelse, daterad den 20.10.2004, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Italien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda stöd.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter. Synpunkterna skall sändas till följande adress:

Synpunkterna kommer att meddelas Italien. Den tredje part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

I juli 2003 begärde Italien förlängning av den treåriga leveransfristen för fem kryssningsfartyg som byggs av Fincantieri och som beställts av ett antal dotterbolag inom Carnival Corporation. Förlängningen är avsedd att löpa från den ursprungliga leveransfristen i slutet av 2003 till ett antal datum under 2004 och som längst till och med oktober 2005. Fincantieri arbetar redan utifrån de nya leveransdatumen.

Begäran måste förhandsgodkännas av kommissionen eftersom det för fartyg som levereras efter 2003, i enlighet med artikel 3 i rådets förordning 1540/1998 om fastställande av nya regler för stöd till varvsindustrin, inte längre får beviljas driftsstöd, även om avtalen ingicks före utgången av 2000. Det samlade stödbeloppet är 243 miljoner euro.

Italien anger samma skäl för sin begäran som i tidigare kommissionsbeslut, som t.ex. beslutet angående Meyer Werft (1), dvs. att fartygsägarna begärt senare leveranser på grund av terroristattentaten den 11 september 2001.

Kommissionen konstaterar att det ingåtts ett slutligt avtal för vart och ett av fartygen, vilka undertecknades i december 2003 och som har leveransdatum i juni och december 2003. Vidare konstateras att huvudbeställaren begärt förlängning på grund av attentaten den 11 september 2001. Ur den synvinkeln uppfyller den anmälda åtgärden således samma kriterier som angavs i beslutet angående Meyer Werft.

Kommissionen anser emellertid att det måste kontrolleras om Fincantieri egentligen hade den tekniska kapaciteten att leverera fartygen före utgången av 2003. Om Fincantieri inte hade tillräcklig teknisk kapacitet skulle en förlängning av leveransfristen innebära att Italien kan bevilja mer driftsstöd än tillåtet.

Kommissionen har därför på grundval av en analys som gjorts av en fristående konsult, gjort en bedömning av huruvida Fincantieri skulle ha kunnat leverera de fem fartygen före utgången av 2003.

Bedömningen leder till misstankar som gör att kommissionen ifrågasätter om den ursprungliga planen var realistisk och om Fincantieri hade tillräcklig teknisk kapacitet för att leverera alla fartygen före utgången av 2003. Detta gäller särskilt ett fartyg med skrovnummer 6079 som enligt de nuvarande leveransfristerna skall levereras i oktober 2005. Kommissionen har därför beslutat att inleda det formella förfarandet avseende begäran om förlängning av leveransfristen för det fartyget.

Beträffande de fyra andra fartygen tror kommissionen att Fincantieri skulle ha kunnat leverera före utgången av 2003 och beviljar därför den förlängning av tidsfristerna för de fartygen som Italien begärt.

SKRIVELSEN

PROCEDIMENTO

DESCRIZIONE DETTAGLIATA DELL'AIUTO

L'aiuto e i beneficiari

VALUTAZIONE

Base giuridica

Valutazione dei fatti

Conclusioni

----

(1)EGT C 238, 3.10.2002, s. 14, statligt stöd N 843/01.

(2)GU L 202 del 18.7.1998, pag. 1.

(3)  In base alle norme italiane relative agli aiuti al funzionamento a favore della costruzione navale, gli aiuti possono essere concessi al cantiere o al proprietario della nave.

(4)GU C 238 del 3.10.2002, pag. 14, aiuto di Stato n. N 843/01.

(5)  T-72/98, Astilleros Zamacona SA contro Commissione, Racc. 2000 - II, pag. 1683.

----

----

Offentliggörande av en ansökan om registrering i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EEG) nr 2081/92 om skydd för geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar

(2005/C 30/09)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt till invändningar som fastställs genom artiklarna 7 och 12d i ovan nämnda förordning. Alla invändningar mot ansökan skall göras genom den behöriga myndigheten i medlemsstaten, i ett WTO-land eller i ett tredjeland som godkänts i enlighet med artikel 12.3 inom sex månader efter detta offentliggörande, som sker av de motiv som anges nedan, särskilt punkt 4.6, genom vilka ansökan bedöms kunna godtas enligt förordning (EEG) nr 2081/92.

RÅDETS FÖRORDNING (EEG) nr 2081/92

”MIEL DE GALICIA” eller ”MEL DE GALICIA”.

EG nr ES/00278/19.02.2003

SUB ( ) SGB ( X )

Denna sammanfattning har tagits fram i informationssyfte. För komplett information, särskilt till producenterna av produkter av den skyddade ursprungsbeteckningen eller den skyddade geografiska beteckningen i fråga, är det bäst att använda den fullständiga versionen i produktspecifikationen som kan erhållas antingen hos nationella myndigheter eller hos Europeiska kommissionen (1).

1.   Behörig myndighet i medlemsstaten

2.   Grupp:

3.   Produkttyp:

4.   Produktspecifikation

(sammanfattning av kraven i artikel 4.2)

4.1.   Namn: ”Miel de Galicia” eller ”Mel de Galicia”.

4.2.   Beskrivning: Den produkt som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen (SGB) ”Miel de Galicia” eller ”Mel de Galicia” definieras som honung med de egenskaper som beskrivs i denna produktspecifikation och som under produktion, bearbetning och tappning har uppfyllt alla de krav som ställs i produktspecifikationen, i kvalitetshandboken och i gällande lagstiftning. Honungen produceras i bikupor med rörliga ramar, för självrinning eller slungning. Den har flytande, kristalliserad eller krämig form och kan ofta dessutom innehålla torkade frukter. Den kan också presenteras i vaxkakor eller i sektioner.

Alltefter botaniskt ursprung klassificeras ”miel de Galicia” enligt följande:

Blandhonung

Eukalyptushonung

Kastanjehonung

Björnbärshonung

Ljunghonung

Den honung som omfattas av SGB skall, utöver vad som anges i kvalitetsnormen för honung avsedd för den inre marknaden, ha följande egenskaper:

Fysikalisk-kemiska egenskaper:

Melittopalynologiska egenskaper:

Allmänt sett skall pollenspektrumet i sin helhet motsvara pollenspektrum för honung från Galicien.

I inget fall får pollenkombinationen Helianthus annuus–Olea europaea–Cistus ladanifer utgöra en större andel än 5 % av det totala pollenspektrumet.

Beroende på botaniskt ursprung för de olika nämnda honungstyperna skall pollenspektrumen dessutom uppfylla följande krav:

Organoleptiska egenskaper:

Honungen skall allmänt sett ha de organoleptiska egenskaper som motsvarar det botaniska ursprunget, beträffande färg, doft och smak. Beroende på botaniskt ursprung är följande organoleptiska egenskaper de mest betydelsefulla:

4.3.   Geografiskt område: Området för produktion, bearbetning och tappning av honung som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Miel de Galicia” utgörs av hela autonoma regionen Galicien.

4.4.   Bevis på ursprung: Endast honung som kommer från anläggningar som är registrerade hos kontrollorganet, som har producerats i enlighet med de normer som anges i produktspecifikationen och i kvalitetshandboken och som uppfyller alla relevanta villkor, kan omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Miel de Galicia”.

Kontrollorganet håller följande register:

Register över biodlare, där kontrollorganet för in de biodlare som är verksamma i den autonoma regionen Galicien och som vill inrikta sin produktion på honung som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Miel de Galicia”. De skall ha minst tio bikupor med rörliga ramar, vertikala eller horisontella, under förutsättning att de är försedda med skattlådor.

Register över anläggningar för utvinning, lagring och/eller tappning, där kontrollorganet för in de anläggningar som ligger i den autonoma regionen Galicien och som sysslar med någon verksamhet för bearbetning av honung som kan omfattas av den skyddade geografiska beteckningen.

Alla fysiska och juridiska personer med egendomar som är införda i registren, vare sig biodlingar, anläggningar eller produkter, skall omfattas av kontrollorganets kontroller i syfte att säkerställa att produkter med den skyddade geografiska beteckningen ”Miel de Galicia” uppfyller kraven i tillämpningsföreskrifterna och i produktspecifikationen.

Kontrollorganet skall varje skördeår kontrollera hur stora kvantiteter honung med den skyddade geografiska beteckningen som släpps ut på marknaden av varje företag som är infört i registret över förpackare, för att verifiera att kvantiteterna stämmer överens med de kvantiteter honung som producerats eller köpts av biodlare som är införda i registret över producenter och av andra registrerade företag.

Kontrollerna grundar sig på inspektioner av biodlingarna och anläggningarna, granskning av dokumentation samt analyser av råvaror och av slutprodukter.

Certifieringen gäller enhetliga partier och utgörs av en analytisk och en organoleptisk undersökning som leder till att det kontrollerade honungspartiet godkänns, underkänns eller får vänta, och det är det samlade kontrollorganet, eller i vissa fall certifieringskommissionen, som fattar det slutliga beslutet på grundval av den tekniska information som lämnas av intygskommittén.

Om det konstateras någon typ av förändring som ger försämrad kvalitet eller om bestämmelserna i förordningen om skyddade geografiska beteckningar eller i annan relevant lagstiftning inte har följts under produktion, bearbetning och tappning, skall kontrollorganet inte certifiera honungen, vilket innebär att rätten att använda den skyddade geografiska beteckningen går förlorad.

4.5.   Framställningsmetod: Den praktiska skötseln av bigården syftar till att ge högsta kvalitet på den honung som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen. Kemisk behandling av bikuporna får inte utföras under den tidsperiod då honungen skördas och under samma tidsperiod får ingen utfodring av bina ske.

Bina skall avlägsnas från vaxkakorna med traditionella metoder och företrädesvis med bitömmare eller genom inblåsning av luft, utan överdriven användning av rökpust och aldrig med hjälp av kemiska produkter som verkar avskräckande på bina.

Honungen får utvinnas genom slungning eller självrinning, men aldrig genom pressning.

Arbetet med att utvinna honungen skall alltid utföras med största noggrannhet och hygien och i en sluten lokal som är ren och särskilt avsedd för detta syfte. En vecka dessförinnan inleds torkning med hjälp av avfuktare eller vädring tills den relativa luftfuktigheten underskrider 60 %.

Metoderna för avtäckning av vaxkakorna får under inga omständigheter försämra honungens kvalitet. Avtäckningsknivarna skall vara väl rengjorda, torra och får inte vara varmare än 40 °C.

Sedan honungen har utvunnits och silats genom ett dubbelt filter skall den genomgå en klarning och därefter skummas före lagring och tappning.

Homogenisering av honungen kan ske genom rörning med ett handredskap eller ett mekaniskt verktyg med lågt varvtal så att produktens egenskaper inte förändras på ett negativt sätt.

Skörd och transport av honungen skall ske under hygieniska förhållanden, med användning av kärl som är avsedda för livsmedel och godkända i kvalitetshandboken och i gällande lagstiftning, så att en produkt av hög kvalitet erhålls.

Tappning av honungen skall ske i anläggningar som är inskrivna i motsvarande register hos kontrollorganet.

Som nämnts skall såväl produktion som de efterföljande momenten utvinning, lagring och tappning äga rum inom det avgränsade geografiska området.

Det faktum att även tappningen sker i detta område, där den av tradition har utförts, hänger samman med behovet att bevara honungens särskilda egenskaper och kvalitet. Dessutom kan kontrollorganet härigenom utöva en mer effektiv kontroll och man undviker kvalitetsförsämring på grund av olämpliga transport-, lagrings- och tappningsförhållanden.

Vid tappning får endast behållare med de egenskaper som anges i produktspecifikationen användas. Tappningen skall ske i anläggningar där det uteslutande tappas honung från biodlingar som är upptagna i registren för den skyddade geografiska beteckningen och där märkning och anbringande av kontrolletiketter sker under kontrollorganets tillsyn. Allt detta syftar till att bevara produktens kvalitet och säkerställa dess spårbarhet.

Burkar för honung som är avsedd för direkt konsumtion innehåller i allmänhet mellan 500 g och 1 000 g.

Burkens lock skall vara hermetiskt tillslutet och förhindra att honungen förlorar sin naturliga arom och att den tar till sig andra lukter eller fuktighet m.m. som kan förändra produkten.

4.6.   Samband med området: 

Historik

Biodlingen i Galicien hade störst omfattning innan sockret gjorde sitt inträde, och honungen ansågs vara mycket värdefull eftersom den kunde användas som sötningsmedel och hade speciella medicinska egenskaper. I markisen av Ensenadas jordebok från åren 1752–1753 uppges för Galicien sammanlagt 366 339 traditionella bikupor, även kallade trobos eller cortizos, som på många ställen finns kvar ännu i dag. Denna uppgift visar tydligt att biodlingen sedan gammalt har haft stor betydelse i Galicien, vilket har lämnat spår i de galiciska ortnamnen.

Cortin, albar, abellariza, albiza eller albariza kallas på landsbygden en byggnad utan tak som är oval, rund eller i sällsynta fall fyrkantig och består av höga murar som har till syfte att skydda bikuporna och försvåra för djur (främst björnar) att ta sig in. Dessa byggnader minner om en svunnen tid och är ännu i dag synliga och i vissa fall brukbara i många bergsområden, framför allt i de östliga bergskedjorna Ancares och Caurel, i Sierra del Suido osv.

Handeln med produkten var begränsad till lokala festligheter under hösten, eftersom honungen är en säsongsprodukt som skördas endast en gång per år.

År 1880 installerade prästen i Argozón (Chantada, Lugo), Don Benigno Ledo, den första bikupan med rörliga ramar, och några år senare byggde han den första bikupan för förmering av bisamhällen genom delning, för drottningodling m.m., vilken han kallade uppdrivningskupa. Som vittnesbörd om hans betydelse för inte bara den galiciska utan även den spanska biodlingen kan nämnas att i Roma Fábregas bok i ämnet anges att den förste spanjoren som hade bikupor med rörliga ramar var den galiciske ”biprästen” Don Benigno Ledo.

Det första verket om biodling som gavs ut i Galicien var troligen Manual de Apicultura av D. Ramón Pimentel Méndez (1893), som uttryckligen var skriven för de galiciska biodlarna.

Det stora uppsvinget för den moderna biodlingen kom inte förrän 1975 då, tack vare producentorganisationernas arbete, de första betydande förändringarna av biodlarnas kunskaper och det traditionella systemet för biodling ägde rum. Det allmänt sett viktigaste inslaget i denna förändring är överföringen av bisamhällen från kupor med fasta ramar till kupor med rörliga ramar, huvudsakligen med skattlådor.

Numera är honung och vax biodlingsprodukter som saluförs med ekonomisk lönsamhet i Galicien. Den galiciske konsumenten har sedan gammalt uppskattat honung framställd i Galicien, vilket har yttrat sig i ett högre marknadsvärde.

Naturförhållanden

Galiciens läge i det nordvästra hörnet av Iberiska halvön, på gränsen mellan två klimatområden, den atlantiska zonen och Meseta (högslätten), ger en klimatisk variation som – tillsammans med geologi och markförhållanden, historia, terrängformer och människans påverkan – bildar grunden för de egenheter som floran och därmed honungsproduktionen uppvisar.

På grund av den biogeografiska miljön skiljer sig de galiciska honungssorterna avsevärt från dem som produceras i övriga delar av Spanien. De utmärker sig genom frånvaron av mediterrana växter och odlade inslag som är mycket vanliga i andra delar av Spanien, exempelvis solros Helianthus annuus och oliv Olea europaea. Frånvaron eller den låga förekomsten av pollen som är väl representerade i annan spansk honung gör dem lätta att känna igen. Det är därför inte svårt att karakterisera galiciska honungssorter och särskilja dem från annan spansk honung.

Galicien är tämligen homogent när det gäller de växter som bidrar med nektar till honungsproduktionen. De viktigaste skillnaderna mellan galiciska honungssorter hänger samman med de olika växternas förekomst.

I kusttrakterna förkommer ofta stora mängder eukalyptus. Längs hela den galiciska kusten, såväl Atlantkusten som den kantabriska kusten, finns stora planteringar av feberträd Eucalyptus globulus, som är den viktigaste arten för produktion av eukalyptushonung i Galicien, till skillnad från andra spanska områden där den viktigaste arten är Eucalyptus camaldulensis.

I de inre delarna påverkas honungsproduktionen av förekomsten av tre olika vegetationsinslag: äkta kastanj Castanea sativa, ljungarter Erica samt björnbär och andra rubusar Rubus.

Äkta kastanj förekommer allmänt i Galicien, dels som solitärträd i ängs- och åkerkanter, dels i rena bestånd (s.k. soutos), dels i blandbestånd med andra lövträd.

Ljungarter Erica är mycket vanliga i detta område eftersom de ingår i vegetationstyper som utvecklas efter skogsförstörelse. Av förekommande arter kan E. umbellata, E. arborea, E. australis och E. cinerea nämnas som de viktigaste för honungsproduktionen.

Ett annat mycket viktigt vegetationsinslag för honungsproduktionen i Galicien är björnbär och andra rubusar. Arter av detta släkte är mycket vanliga i undervegetation, vägkanter, åkerkanter och nedlagd odlingsmark. De förekommer ofta på ruderatmarker. De producerar en stor mängd nektar som påverkar de organoleptiska egenskaperna hos många galiciska honungssorter.

Rubusar är den sista växtgrupp som blommar innan biodlarna skördar honungen och får en stor förekomst i pollenspektrumen, eftersom de tidigare blommande arterna med mindre förekomst blir utspädda av rubusarnas nektar. Dessa honungssorter kännetecknas av mörk färg, söt smak och hög syrlighet. Förekomsten av Rubus i honung från Galicien – det viktigaste produktionsområdet för denna typ av honung i Spanien – gör att dessa honungssorter uppvisar typiska fysikalisk-kemiska egenskaper.

När det gäller skillnader inom Galicien finns som redan nämnts två väl skilda produktionsområden – kusten och inlandet. Mellan de båda finns en övergångszon av varierande omfattning där honungen har blandade egenskaper. I denna zon produceras huvudsakligen blandhonung med lika delar av arterna Castanea sativa och Eucalyptus globulus, något som nästan uteslutande förekommer i honung från Galicien.

Man bör också nämna den galiciska honungens låga innehåll av honungsdagg och pollen.

Antalet pollenkorn per gram honung är lågt i de honungssorter som produceras i Galicien, och precis som man kan förvänta sig kommer de huvudsakligen från de starkt överrepresenterade arterna (Castanea sativa och Eucalyptus). Detta hänger samman med den typ av kupor som biodlarna använder och med sättet att utvinna honungen (slungning).

4.7.   Kontrollorgan: Namn: Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida ”Miel de Galicia” (Kontrollorganet för den skyddade geografiska beteckningen ”Miel de Galicia”).

Adress: Pazo de Quián s/n, Sergude. 15881-Boqueixón. A Coruña

Telefon 981 511913. Fax: 981 511913.

Kontrollorganet uppfyller kraven i den europeiska standarden EN 45011, i enlighet med artikel 10 i förordning (EEG) nr 2081/92.

4.8   Märkning: De honungssorter som saluförs med den skyddade geografiska beteckningen ”Miel de Galicia” skall efter certifiering förses med den etikett som motsvarar varumärket för den aktuella förpackaren och som används uteslutande för skyddad honung samt en kontrolletikett med en alfanumerisk kod med löpande numrering, godkänd och utfärdad av kontrollorganet, med den officiella logotypen för den skyddade geografiska beteckningen. På etiketter och kontrolletiketter skall det stå Indicación Geográfica Protegida”Miel de Galicia” eller ”Mel de Galicia”.

4.9.   Nationella krav: 

----

(1)  Europeiska kommissionen - Generaldirektoratet för Jordbruk – Kvalitetspolitik för jordbruksprodukter – B-1049 Bryssel.

----

----

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.3661 – CDP/Stmicroelectronics)

(2005/C 30/10)

(Text av betydelse för EES)

Kommissionen beslutade den 22 december 2004 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på italienska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt:

----

----

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.3626 – Permira/Private Equity Partners/Marazzi)

(2005/C 30/11)

(Text av betydelse för EES)

Kommissionen beslutade den 17 december 2004 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på italienska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt:

----

III Upplysningar

Kommissionen

----

INBJUDAN ATT LÄMNA PROJEKTFÖRSLAG – DG EAC nr 85/04

Inbjudan att lämna förslag till nyskapande samarbets-, utbildnings- och informationsprojekt, åtgärd 5 – Stödåtgärder

(2005/C 30/12)

1.   MÅL OCH BESKRIVNING

Europeiska kommissionens mål med denna inbjudan att lämna förslag till nyskapande projekt för åtgärd 5, är att stödja nyskapande samarbets-, utbildnings- och informationsprojekt på området för icke-formell utbildning. Alla ansökningar måste avse ett av de prioriterade teman/områden som definieras nedan:

Det är nödvändigt att initiativtagarna i ansökan anger vilket innovativt inslag som ska ingå i projektet. Projekten måste ha en tydlig transnationell europeisk dimension och bidra till europeiskt samarbete i ungdomsfrågor. Mer uttryckligt måste de leda till skapandet och/eller konsolideringen av starka partnerskap mellan ungdomsorganisationer, eller partnerskap mellan ungdomsorganisationer och offentliga organ.

2.   SÖKANDE SOM KAN FÅ BIDRAG

Juridiska enheter, till exempel icke-statliga ungdomsorganisationer och lokala eller regionala myndigheter, som är etablerade i de så kallade programländerna, får ansöka och delta som partner inom ramen för denna inbjudan att lämna förslag.

Programländerna är

Organisationer från EU:s grannländer (Algeriet, Egypten, Israel, Jordanien, Libanon, Marocko, Syrien, Tunisien, Västbanken och Gazaremsan, Vitryssland, Moldavien, Ryssland, Ukraina, Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, före detta jugoslaviska republiken Makedonien, Serbien och Montenegro) får delta som partner inom ramen för denna inbjudan. De är emellertid inte berättigade att lämna in en ansökan.

Projekten ska omfatta partnerorganisationer från minst fyra olika länder (inklusive sökanden), varav ett måste vara medlem i EU.

3.   BUDGET OCH PROJEKTTID

Totalt har 2 000 000 euro anslagits till samfinansieringen av projekt inom ramen för denna inbjudan, med förbehåll för budgetmyndighetens godkännande för budgetåret 2005.

Finansieringen per projekt uppgår till maximalt 100 000 euro per års (tolv månader) verksamhet och det maximala bidraget till 300 000 euro.

Denna inbjudan förväntas bevilja stöd till cirka 10–15 projekt av hög kvalitet.

Projekttiden måste omfatta minst 18 månader. Om det är motiverat kan en projekttid på maximalt 36 månader accepteras. Aktiviteterna måste inledas mellan den 1 oktober 2005 och den 31 december 2005.

4.   TIDSFRIST

Ansökningar ska sändas till Byrån för tekniskt stöd för Sokrates, Leonardo & Ungdom senast den 31 mars 2005.

5.   FULLSTÄNDIG INFORMATION

Den fullständiga texten till denna inbjudan att lämna förslag och ansökningsblanketten återfinns på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/youth/call/index_en.html. Ansökningarna måste ta hänsyn till villkoren i den fullständiga texten till denna inbjudan och lämnas in på rätt ansökningsblankett.

----

Rättelser

----

Rättelse till offentliggörande av de slutliga räkenskaperna för Europeiska unionens byråer och organ för budgetåret 2003

(Europeiska unionens officiella tidning C 292 av den 30 november 2004)

(2005/C 30/13)

På sidan 20, efter EAR, skall följande rad införas:

----