# Úřední věstník C 67/18.

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 67 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 4818. března 2005 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 67

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 4818. března 2005

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informace |
| | Účetní dvůr |
| 2005/C 067/1 | Zvláštní zpráva č. 9/2004: o lesnických opatřeních v rámci politiky rozvoje venkova spolu s odpověďmi Komise | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Informace

Účetní dvůr

2005/C 067/1

Zvláštní zpráva č. 9/2004: o lesnických opatřeních v rámci politiky rozvoje venkova spolu s odpověďmi Komise

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Informace

Účetní dvůr

| 18.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 67/1

---

ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVA č. 9/2004

o lesnických opatřeních v rámci politiky rozvoje venkova spolu s odpověďmi Komise

(předložená podle druhého pododstavce čl. 248 odst. 4 Smlouvy o ES)

(2005/C 67/01)

OBSAH

| I–XIII | SHRNUTÍ |
| --- | --- |

I–XIII

| 1–13 | ÚVOD |
| --- | --- |

1–13

| 1–3 | Lesy v EU: základní údaje |
| --- | --- |

1–3

| 4–6 | Podpora lesnictví a lesnická strategie EU |
| --- | --- |

4–6

| 7–10 | Finanční podpora lesnictví v EU |
| --- | --- |

7–10

| 11–13 | Audit Účetního dvora |
| --- | --- |

11–13

| 14–22 | STRATEGIE EU A JEJÍ PROVÁDĚNÍ |
| --- | --- |

14–22

| 14 | Právní rámec |
| --- | --- |

14

| 15–16 | Strategie udržitelného rozvoje a její uplatňování |
| --- | --- |

15–16

| 17–18 | Členské státy definují pojem „les“ různě |
| --- | --- |

17–18

| 19–22 | Není jasné, jakým způsobem jsou rozděleny pravomoci při provádění lesnické strategie |
| --- | --- |

19–22

| 23–36 | NÁRODNÍ LESNICKÉ PROGRAMY (NLP) NEBO ROVNOCENNÉ NÁSTROJE |
| --- | --- |

23–36

| 34–36 | Informace Komise o lesnických opatřeních na úrovni členských států jsou dosud neúplné |
| --- | --- |

34–36

| 37–39 | MOHUTNÉ ODČERPÁVÁNÍ PROSTŘEDKŮ Z PŘEDEŠLÉHO PROGRAMOVÉHO OBDOBÍ |
| --- | --- |

37–39

| 40–42 | VELMI SLOŽITÝ SYSTÉM |
| --- | --- |

40–42

| 40–42 | Vytváření problémů pro řídící orgány a příjemce |
| --- | --- |

40–42

| 43–64 | PROVÁDĚNÍ LESNICKÝCH OPATŘENÍ |
| --- | --- |

43–64

| 43–57 | Zalesňování zemědělské půdy |
| --- | --- |

43–57

| 46 | Rozšiřování zalesněných ploch v souladu s požadavky na ochranu životního prostředí |
| --- | --- |

46

| 47 | Administrativní postupy (nejednoznačná kritéria výběru projektů) |
| --- | --- |

47

| 48–51 | Problematické ověřování předchozího využití půdy |
| --- | --- |

48–51

| 52 | Výpočet náhrad za ztrátu příjmu |
| --- | --- |

52

| 53–56 | Nelze ověřit kritéria pro určení příjemce jakožto zemědělce |
| --- | --- |

53–56

| 57 | Nedostatečné kontroly na místě prováděné správními orgány |
| --- | --- |

57

| 58–64 | Jiná lesnická opatření |
| --- | --- |

58–64

| 59–61 | Způsobilost státní půdy |
| --- | --- |

59–61

| 62–63 | Mohutné odčerpávání prostředků na nápravu škod způsobených přírodními katastrofami |
| --- | --- |

62–63

| 64 | Dodržování postupů nabídkového řízení |
| --- | --- |

64

| 65–76 | DOPAD OPATŘENÍ V OBLASTI ZALESŇOVÁNÍ ZEMĚDĚLSKÉ PŮDY |
| --- | --- |

65–76

| 65–69 | Zalesňování zemědělské půdy je velmi nákladné, především v důsledku vyplácení náhrad k pokrytí ušlého příjmu po dobu 20 let (hospodárnost) |
| --- | --- |

65–69

| 70–74 | Stupeň zalesnění není příliš významný (efektivnost) |
| --- | --- |

70–74

| 75 | Výsledku mohlo být dosaženo účinněji (účinnost) |
| --- | --- |

75

| 76 | Dopad opatření je velmi malý |
| --- | --- |

76

| 77–78 | DOPAD JINÝCH LESNICKÝCH OPATŘENÍ |
| --- | --- |

77–78

| 79–87 | ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ |
| --- | --- |

79–87

PŘÍLOHA I – Akce Společenství v oblasti lesnictví v období 1964 až 1999

PŘÍLOHA II – Definice pojmu „les“ v jednotlivých členských státech

Odpovědi Komise

GLOSÁŘ POJMŮ

Akce v oblasti lesnictví: zalesňování a jiná lesnická opatření.

EZOZF: Evropský zemědělský orientační a záruční fond.

GŘ: generální ředitelství

Les: závěrečná zpráva Organizace pro výživu a zemědělství při OSN o globálním posouzení lesních zdrojů, vydaná v roce 1995, definovala les jako plochu s korunovým zápojem 20 % v průmyslových zemích a 10 % v rozvojových zemích.

Lesnická opatření: opatření i) ke zlepšení vícefunkční role lesů a zalesněných ploch a jejich ochraně před přírodními katastrofami (požár, záplavy, silný vítr atd.) nebo jejich obnově po takovýchto katastrofách, ii) k zachování a zlepšení ekologické stability lesů, je-li ochranná a ekologická role těchto lesů ve veřejném zájmu a iii) k zalesňování nezemědělské půdy.

Lesnické plány: základem podpory lesnictví v EU jsou národní lesnické programy nebo lesnické programy vypracované na nižší než celostátní úrovni (nebo rovnocenné nástroje) (1). Poskytují rámec pro uplatňování udržitelné správy lesa. Jsou nástroji plánování, realizace a monitorování činností v oblasti lesnictví i souvisejících činností a poskytují podmínky pro jednotné a koordinované provedení programů a činností všemi dotčenými stranami na základě vzájemně dohodnutých cílů a strategií (2).

OP: Operační program.

Strukturální lesnická opatření: Opatření, která se zabývají rozvojem lesů a lesního hospodářství, ochranou lesů před důsledky znečištění ovzduší a požáry a lesnickým výzkumem.

Stupeň korunového zápoje: podíl plochy pokryté vertikální projekcí korun stromů.

SZP: společná zemědělská politika.

Udržitelná správa lesa: obecně používaná definice udržitelnosti je „rozvoj, který uspokojuje současné potřeby, aniž by byla ohrožena schopnost budoucích generací uspokojovat jejich vlastní potřeby“. Udržitelnou správou lesa se tedy rozumí nalezení správné rovnováhy mezi hospodářskými, ekologickými a sociálními aspekty pro současnou generaci i budoucí generace.

Výbor Star: Výbor Komise pro zemědělské struktury a rozvoj venkova.

Zalesněná plocha: závěrečná zpráva OSN/FAO o globálním posouzení lesních zdrojů vydaná v roce 1995 definuje pro rozvojové země zalesněnou plochu jako plochu s určitými charakteristikami lesa, která však není lesem. Vyskytují se na ni prvky dřevin vyšší než 50 cm a nižší než 7 m, které pokrývají více než 20 % této plochy.

Zalesňování zemědělské půdy: vznikají-li nové lesy nebo zalesněné plochy ze zemědělské půdy (politikou zalesňování se původně zabývala reforma společné zemědělské politiky (SZP) z roku 1992 jakožto součástí souboru politik k vynětí zemědělské půdy z produkce potravin).

SHRNUTÍ

| I. | Lesy a zalesněné oblasti pokrývají v 15 členských státech Evropské unie území o velikosti 136 milionů ha (36 % rozlohy). V lesnictví a v průmyslových odvětvích založených na lesnictví je zaměstnáno 2,6 milionů lidí. Lesy a lesní porosty mají nesmírný význam pro životní prostředí, zejména pro zachování fauny a flory a ochranu proti rozšiřování pouští. |
| --- | --- |

I.

Lesy a zalesněné oblasti pokrývají v 15 členských státech Evropské unie území o velikosti 136 milionů ha (36 % rozlohy). V lesnictví a v průmyslových odvětvích založených na lesnictví je zaměstnáno 2,6 milionů lidí. Lesy a lesní porosty mají nesmírný význam pro životní prostředí, zejména pro zachování fauny a flory a ochranu proti rozšiřování pouští.

| II. | Evropská unie podporuje lesnictví již od roku 1964, přestože Smlouvy o této problematice téměř nic neuvádějí. Rada přijala v roce 1998 lesnickou strategii EU (3), která se zakládá na dvou hlavních principech: a) lesní hospodářství musí být trvale udržitelné (4); b) lesy plní řadu funkcí (ekologickou, ekonomickou a sociální). |
| --- | --- |

II.

Evropská unie podporuje lesnictví již od roku 1964, přestože Smlouvy o této problematice téměř nic neuvádějí. Rada přijala v roce 1998 lesnickou strategii EU (3), která se zakládá na dvou hlavních principech: a) lesní hospodářství musí být trvale udržitelné (4); b) lesy plní řadu funkcí (ekologickou, ekonomickou a sociální).

| III. | Lesnická opatření seskupená do dvou kategorií – akce zalesňování a jiná lesnická opatření – jsou od roku 2000 financována z Fondu rozvoje venkova. Plánované výdaje EU v oblasti lesnictví na období 2000–2006 činí 4,7 miliard EUR, přičemž polovina této sumy připadá na zalesňování zemědělské půdy a druhá polovina na jiná lesnická opatření. |
| --- | --- |

III.

Lesnická opatření seskupená do dvou kategorií – akce zalesňování a jiná lesnická opatření – jsou od roku 2000 financována z Fondu rozvoje venkova. Plánované výdaje EU v oblasti lesnictví na období 2000–2006 činí 4,7 miliard EUR, přičemž polovina této sumy připadá na zalesňování zemědělské půdy a druhá polovina na jiná lesnická opatření.

| IV. | Audit Účetního dvora měl za cíl odhalit, zda lesnická opatření vycházela z lesnických plánů nebo ekvivalentních nástrojů, jak byla tato opatření programována a financována, jak byla prováděna a jaký byl jejich dopad. Audity byly provedeny v Komisi a v hlavních členských státech příjemců (Španělsko, Portugalsko, Itálie, Irsko a Francie). U vzorku projektů, vybraných na základě jejich finanční významnosti a reprezentativnosti, byla provedena kontrola na místě. |
| --- | --- |

IV.

Audit Účetního dvora měl za cíl odhalit, zda lesnická opatření vycházela z lesnických plánů nebo ekvivalentních nástrojů, jak byla tato opatření programována a financována, jak byla prováděna a jaký byl jejich dopad. Audity byly provedeny v Komisi a v hlavních členských státech příjemců (Španělsko, Portugalsko, Itálie, Irsko a Francie). U vzorku projektů, vybraných na základě jejich finanční významnosti a reprezentativnosti, byla provedena kontrola na místě.

| V. | Po provedení auditu Účetní dvůr shledal, že je obtížné posoudit přínos podpory EU. Lesnická strategie EU předpokládá, že cíle lesnické politiky (především ekonomické, ekologické a sociální) se vzájemně doplňují. Ve skutečnosti si ale tyto cíle často odporují (viz odstavce 15 až 18). |
| --- | --- |

V.

Po provedení auditu Účetní dvůr shledal, že je obtížné posoudit přínos podpory EU. Lesnická strategie EU předpokládá, že cíle lesnické politiky (především ekonomické, ekologické a sociální) se vzájemně doplňují. Ve skutečnosti si ale tyto cíle často odporují (viz odstavce 15 až 18).

| VI. | Na řízení lesnické strategie EU se s Komisí podílejí členské státy. Nikomu z nich není jasně stanovená povinnost hodnotit míru, jakou financované projekty přispívají k dosažení strategie EU (viz odstavce 19 až 22). |
| --- | --- |

VI.

Na řízení lesnické strategie EU se s Komisí podílejí členské státy. Nikomu z nich není jasně stanovená povinnost hodnotit míru, jakou financované projekty přispívají k dosažení strategie EU (viz odstavce 19 až 22).

| VII. | Od roku 2000 mají členské státy povinnost vycházet při přijímání opatření pro rozvoj venkova z národních nebo subnárodních lesnických programů. Tyto programy však často neexistují, a pokud existují, mají velmi odlišný obsah. Jako ekvivalent k chybějícím lesním programům schválila Komise plány rozvoje venkova (PRV) a operační programy (OP). Hodnocení těchto programů a plánů nebylo vždy uspokojivé v důsledku vnitřního uspořádání Komise a dále proto, že Komise neměla na řádné provedení těchto hodnocení dostatek času. Informace Komise o akcích, které členské státy provedly v oblasti lesnictví, jsou stále nekompletní (viz odstavce 23 až 36). |
| --- | --- |

VII.

Od roku 2000 mají členské státy povinnost vycházet při přijímání opatření pro rozvoj venkova z národních nebo subnárodních lesnických programů. Tyto programy však často neexistují, a pokud existují, mají velmi odlišný obsah. Jako ekvivalent k chybějícím lesním programům schválila Komise plány rozvoje venkova (PRV) a operační programy (OP). Hodnocení těchto programů a plánů nebylo vždy uspokojivé v důsledku vnitřního uspořádání Komise a dále proto, že Komise neměla na řádné provedení těchto hodnocení dostatek času. Informace Komise o akcích, které členské státy provedly v oblasti lesnictví, jsou stále nekompletní (viz odstavce 23 až 36).

| VIII. | Podpora lesnictví se uskutečňuje prostřednictvím nástrojů pro programování rozvoje venkova, ale trpí odčerpáním velkého množství finančních prostředků, které pohlcují doprovodná opatření v rámci Společné zemědělské politiky. Dlouhá smluvní období vztahující se na akce v oblasti lesnictví ponechávají málo prostoru k manévrování. Ve skutečnosti byla velká část disponibilních finančních prostředků přidělena na doprovodná opatření v rámci Společné zemědělské politiky (viz odstavce 37 až 39). |
| --- | --- |

VIII.

Podpora lesnictví se uskutečňuje prostřednictvím nástrojů pro programování rozvoje venkova, ale trpí odčerpáním velkého množství finančních prostředků, které pohlcují doprovodná opatření v rámci Společné zemědělské politiky. Dlouhá smluvní období vztahující se na akce v oblasti lesnictví ponechávají málo prostoru k manévrování. Ve skutečnosti byla velká část disponibilních finančních prostředků přidělena na doprovodná opatření v rámci Společné zemědělské politiky (viz odstavce 37 až 39).

| IX. | Stávající systém implementace lesnických opatření je velmi složitý. Z toho vznikají problémy jak řídícím orgánům, tak příjemcům (viz odstavce 40 až 42). |
| --- | --- |

IX.

Stávající systém implementace lesnických opatření je velmi složitý. Z toho vznikají problémy jak řídícím orgánům, tak příjemcům (viz odstavce 40 až 42).

| X. | Prostřednictvím auditu došlo k odhalení řady nedostatků, které zabraňují provádění lesnických opatření (viz odstavce 43 až 58 a 62 až 64). Mezi tyto nedostatky patří:






  — | odlišné názory na priority při určování půdy, která se má zalesnit, |
| --- | --- | --- |

X.

Prostřednictvím auditu došlo k odhalení řady nedostatků, které zabraňují provádění lesnických opatření (viz odstavce 43 až 58 a 62 až 64). Mezi tyto nedostatky patří:

—

odlišné názory na priority při určování půdy, která se má zalesnit,

| — | neexistence jasných pokynů ke stanovení priorit v oblasti zalesňování v souladu s požadavky na ochranu životního prostředí, |
| --- | --- |

—

neexistence jasných pokynů ke stanovení priorit v oblasti zalesňování v souladu s požadavky na ochranu životního prostředí,

| — | nejasná kritéria pro výběr projektů, |
| --- | --- |

—

nejasná kritéria pro výběr projektů,

| — | neuspokojivá ustanovení pro rozhodování o způsobilosti využití půdy, o ušlém příjmu a o tom, zda lze příjemce považovat za zemědělce, |
| --- | --- |

—

neuspokojivá ustanovení pro rozhodování o způsobilosti využití půdy, o ušlém příjmu a o tom, zda lze příjemce považovat za zemědělce,

| — | kontroly na místě nepostačují k ověření správnosti žádostí, |
| --- | --- |

—

kontroly na místě nepostačují k ověření správnosti žádostí,

| — | potřeba zkvalitnění kontrolních postupů u nabídkových řízení. |
| --- | --- |

—

potřeba zkvalitnění kontrolních postupů u nabídkových řízení.

| XI. | Obce provádějící zalesňování nedostávají žádnou podporu na ošetřování semenáčků a mladých rostlin. Některé obce nemají dostatek finančních prostředků, a proto hrozí, že implementace jejich projektů, jež získaly od EU značnou podporu, nebude v následujících letech úspěšná (viz odstavce 59 až 61). |
| --- | --- |

XI.

Obce provádějící zalesňování nedostávají žádnou podporu na ošetřování semenáčků a mladých rostlin. Některé obce nemají dostatek finančních prostředků, a proto hrozí, že implementace jejich projektů, jež získaly od EU značnou podporu, nebude v následujících letech úspěšná (viz odstavce 59 až 61).

| XII. | Rozšiřování zalesněných ploch podporované z grantových schémat pro zalesňování zemědělských oblastí je velmi nákladné, především v důsledku vyplácení kompenzačních plateb k pokrytí ušlého příjmu po dobu 20 let. Kromě toho nebyl výsledek tohoto opatření významný a mohlo ho být dosaženo s nižšími náklady (viz odstavce 65 až 78). |
| --- | --- |

XII.

Rozšiřování zalesněných ploch podporované z grantových schémat pro zalesňování zemědělských oblastí je velmi nákladné, především v důsledku vyplácení kompenzačních plateb k pokrytí ušlého příjmu po dobu 20 let. Kromě toho nebyl výsledek tohoto opatření významný a mohlo ho být dosaženo s nižšími náklady (viz odstavce 65 až 78).

| XIII. | Různé aspekty režimu podpory bude nutné znovu prověřit. Komise bude muset především přehodnotit nasměrování opatření pro zalesňování, aby co nejméně zatížilo rozpočet EU, lépe odráželo vývoj veřejných potřeb a zohlednilo skutečnost, že prioritou legislativy Společenství je v současné době životní prostředí (viz odstavce 79 až 87). |
| --- | --- |

XIII.

Různé aspekty režimu podpory bude nutné znovu prověřit. Komise bude muset především přehodnotit nasměrování opatření pro zalesňování, aby co nejméně zatížilo rozpočet EU, lépe odráželo vývoj veřejných potřeb a zohlednilo skutečnost, že prioritou legislativy Společenství je v současné době životní prostředí (viz odstavce 79 až 87).

ÚVOD

Lesy v EU: základní údaje

| 1. | Na lesy a ostatní zalesněné plochy připadá přibližně 136 milionů ha (5), což je přibližně 36 % celkové plochy povrchu EU. Lesy napomáhají cestovnímu ruchu a jsou považovány za významný prvek evropské přírody, jelikož jsou domovem velkého množství savců, ptáků a plazů. Chrání proti desertifikaci a lavinám a působí jako větrolamy. |
| --- | --- |

1.

Na lesy a ostatní zalesněné plochy připadá přibližně 136 milionů ha (5), což je přibližně 36 % celkové plochy povrchu EU. Lesy napomáhají cestovnímu ruchu a jsou považovány za významný prvek evropské přírody, jelikož jsou domovem velkého množství savců, ptáků a plazů. Chrání proti desertifikaci a lavinám a působí jako větrolamy.

| 2. | Lesy mají značný sociálně-ekonomický význam. Přibližně 65 % lesů v EU se nachází v soukromém vlastnictví asi 12 milionů vlastníků. Vlastnické struktury se však v rámci EU velmi liší. V Řecku a Irsku stát vlastní přibližně dvě třetiny zalesněné půdy. V Belgii, Francii, Německu, Itálii, Lucembursku a Španělsku jsou hlavními vlastníky lesů místní společenství a v severských zemích převažují soukromé podniky. Z hospodářského hlediska je EU (15) druhým největším producentem dříví k výrobě papíru a řeziva na světě a třetím největším vývozcem lesnických produktů. Hodnota výroby odvětví založených na lesním hospodářství činí téměř 300 miliard EUR, což představuje 10 % celkové hodnoty výroby v EU (5). |
| --- | --- |

2.

Lesy mají značný sociálně-ekonomický význam. Přibližně 65 % lesů v EU se nachází v soukromém vlastnictví asi 12 milionů vlastníků. Vlastnické struktury se však v rámci EU velmi liší. V Řecku a Irsku stát vlastní přibližně dvě třetiny zalesněné půdy. V Belgii, Francii, Německu, Itálii, Lucembursku a Španělsku jsou hlavními vlastníky lesů místní společenství a v severských zemích převažují soukromé podniky. Z hospodářského hlediska je EU (15) druhým největším producentem dříví k výrobě papíru a řeziva na světě a třetím největším vývozcem lesnických produktů. Hodnota výroby odvětví založených na lesním hospodářství činí téměř 300 miliard EUR, což představuje 10 % celkové hodnoty výroby v EU (5).

| 3. | Lesnický sektor patří k významným zaměstnavatelům, zejména ve venkovských oblastech EU. Podle Komise (6) tento sektor přímo zaměstnává odhadem 2,6 milionů osob. |
| --- | --- |

3.

Lesnický sektor patří k významným zaměstnavatelům, zejména ve venkovských oblastech EU. Podle Komise (6) tento sektor přímo zaměstnává odhadem 2,6 milionů osob.

Podpora lesnictví a lesnická strategie EU

| 4. | EU podporuje lesnictví od roku 1964. Více než 30 let tato podpora zahrnovala zlepšování lesnických struktur a od roku 1992 i zalesňování zemědělské půdy. Nový podnět byl dán 15. prosince 1998, kdy Rada přijala usnesení (7) o lesnické strategii EU. |
| --- | --- |

4.

EU podporuje lesnictví od roku 1964. Více než 30 let tato podpora zahrnovala zlepšování lesnických struktur a od roku 1992 i zalesňování zemědělské půdy. Nový podnět byl dán 15. prosince 1998, kdy Rada přijala usnesení (7) o lesnické strategii EU.

| 5. | Strategie stanoví rámec pro akce v oblasti lesnictví, vytváří perspektivu pro začlenění lesů do ostatních politik a podporuje participační a transparentní přístup u všech „dotčených osob“ (8). Je založena na mezinárodních závazcích, které již dříve přijalo Společenství a členské státy, a měla být uplatňována s využitím národních nebo regionálních lesnických plánů. |
| --- | --- |

5.

Strategie stanoví rámec pro akce v oblasti lesnictví, vytváří perspektivu pro začlenění lesů do ostatních politik a podporuje participační a transparentní přístup u všech „dotčených osob“ (8). Je založena na mezinárodních závazcích, které již dříve přijalo Společenství a členské státy, a měla být uplatňována s využitím národních nebo regionálních lesnických plánů.

| 6. | Strategie se řídí dvěma hlavními zásadami:






  a) | správa lesa by měla být udržitelná (9); |
| --- | --- | --- |

6.

Strategie se řídí dvěma hlavními zásadami:

a)

správa lesa by měla být udržitelná (9);

| b) | lesy mají vícefunkční (ekologickou, ekonomickou a sociální) roli. |
| --- | --- |

b)

lesy mají vícefunkční (ekologickou, ekonomickou a sociální) roli.

Finanční podpora lesnictví v EU

| 7. | V období 1992 až 1999 bylo na zalesnění zemědělské půdy vynaloženo přibližně 1 500 milionů EUR. V období 2000 až 2006 se plánuje příspěvek EU ve výši 2 387 milionů EUR na opatření v oblasti zalesňování a 2 420 milionů EUR na jiná lesnická opatření (10) (viz tabulka). |
| --- | --- |

7.

V období 1992 až 1999 bylo na zalesnění zemědělské půdy vynaloženo přibližně 1 500 milionů EUR. V období 2000 až 2006 se plánuje příspěvek EU ve výši 2 387 milionů EUR na opatření v oblasti zalesňování a 2 420 milionů EUR na jiná lesnická opatření (10) (viz tabulka).

Image

| 8. | Od roku 2000 jsou výdaje na lesnictví začleněny do podpory rozvoje venkova podle nařízení (ES) č. 1257/1999 (11). Tato podpora je určena zejména na podporu jednoho nebo více z těchto cílů (článek 29):






  — | udržitelná správa lesa a rozvoj lesnictví, |
| --- | --- | --- |

8.

Od roku 2000 jsou výdaje na lesnictví začleněny do podpory rozvoje venkova podle nařízení (ES) č. 1257/1999 (11). Tato podpora je určena zejména na podporu jednoho nebo více z těchto cílů (článek 29):

—

udržitelná správa lesa a rozvoj lesnictví,

| — | zachování a zlepšení lesních zdrojů, |
| --- | --- |

—

zachování a zlepšení lesních zdrojů,

| — | rozšiřování zalesněných ploch. |
| --- | --- |

—

rozšiřování zalesněných ploch.

Byly stanoveny dva různé druhy opatření:

| a) | zalesňování (12) (článek 31); |
| --- | --- |

a)

zalesňování (12) (článek 31);

| b) | jiná lesnická opatření (13) (články 30 a 32). |
| --- | --- |

b)

jiná lesnická opatření (13) (články 30 a 32).

| 9. | Veškerá finanční podpora EU na zalesňování zemědělské půdy je připsána na vrub záruční sekce EZOZF. Zalesňování „ostatní“ půdy je financováno orientační sekcí EZOZF, pokud k němu dochází v regionech, které jsou pro účely strukturálních fondů zařazeny jako regiony„cíle 1“ (14), a záruční sekcí EZOZF, pokud k nim dochází jinde. |
| --- | --- |

9.

Veškerá finanční podpora EU na zalesňování zemědělské půdy je připsána na vrub záruční sekce EZOZF. Zalesňování „ostatní“ půdy je financováno orientační sekcí EZOZF, pokud k němu dochází v regionech, které jsou pro účely strukturálních fondů zařazeny jako regiony„cíle 1“ (14), a záruční sekcí EZOZF, pokud k nim dochází jinde.

| 10. | Číselné údaje v tabulce ukazují různé přístupy členských států ke strategii. Severské země EU (Švédsko a Finsko) jsou značně zalesněny a nemají zvláštní politiku zalesňování, ale soustředí se na jiné priority rozvoje venkova. Nejvyšší jsou výdaje ve Španělsku, Itálii a Portugalsku, které čelí vážnému riziku poškození lesů v důsledku požárů a sucha, ale podporují rovněž opatření v oblasti zalesňování z ekonomických, sociálních a ekologických důvodů. |
| --- | --- |

10.

Číselné údaje v tabulce ukazují různé přístupy členských států ke strategii. Severské země EU (Švédsko a Finsko) jsou značně zalesněny a nemají zvláštní politiku zalesňování, ale soustředí se na jiné priority rozvoje venkova. Nejvyšší jsou výdaje ve Španělsku, Itálii a Portugalsku, které čelí vážnému riziku poškození lesů v důsledku požárů a sucha, ale podporují rovněž opatření v oblasti zalesňování z ekonomických, sociálních a ekologických důvodů.

Audit Účetního dvora

| 11. | Předchozí audit Účetního dvora týkající se zalesňování zemědělské půdy (15) dospěl k závěru, že se nedostatečně analyzuje dopady a chybí hodnocení a monitorování provádění členskými státy. |
| --- | --- |

11.

Předchozí audit Účetního dvora týkající se zalesňování zemědělské půdy (15) dospěl k závěru, že se nedostatečně analyzuje dopady a chybí hodnocení a monitorování provádění členskými státy.

| 12. | Nynější audit se vztahoval na lesnická opatření uvedená v nařízení o rozvoji venkova, která byla shrnuta v odstavci 8 (16). K hlavním cílům auditu Účetního dvora patřilo určit:






  — | zda se lesnická opatření zakládají na lesnických plánech nebo rovnocenných nástrojích, |
| --- | --- | --- |

12.

Nynější audit se vztahoval na lesnická opatření uvedená v nařízení o rozvoji venkova, která byla shrnuta v odstavci 8 (16). K hlavním cílům auditu Účetního dvora patřilo určit:

—

zda se lesnická opatření zakládají na lesnických plánech nebo rovnocenných nástrojích,

| — | jak byla opatření programována a financována, |
| --- | --- |

—

jak byla opatření programována a financována,

| — | jak byla provedena, |
| --- | --- |

—

jak byla provedena,

| — | jaký byl účinek opatření, co se týče hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti. |
| --- | --- |

—

jaký byl účinek opatření, co se týče hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti.

| 13. | Návštěvy v rámci auditu byly vykonány u Komise (generální ředitelství pro zemědělství), kde se prověřovaly informace o provedení strategie. Byly provedeny rovněž audity řízení lesnických opatření a projektů vnitrostátními, regionálními a místními orgány v hlavních přijímajících členských státech (Španělsko, Portugalsko, Itálie, Irsko a Francie). Na místě byl zkontrolováno 34 projektů vybraných podle finančního významu a reprezentativnosti opatření. |
| --- | --- |

13.

Návštěvy v rámci auditu byly vykonány u Komise (generální ředitelství pro zemědělství), kde se prověřovaly informace o provedení strategie. Byly provedeny rovněž audity řízení lesnických opatření a projektů vnitrostátními, regionálními a místními orgány v hlavních přijímajících členských státech (Španělsko, Portugalsko, Itálie, Irsko a Francie). Na místě byl zkontrolováno 34 projektů vybraných podle finančního významu a reprezentativnosti opatření.

STRATEGIE EU A JEJÍ PROVÁDĚNÍ

Právní rámec

| 14. | Smlouva o založení Evropského společenství neobsahuje žádné ustanovení o společné lesnické politice a články Smlouvy o ES týkající se společné zemědělské politiky neobsahují ustanovení o trhu s lesnickými produkty, např. dřívím. Akce Společenství v oblasti lesnictví byly provedeny při použití ustanovení Smlouvy ES o ostatních politikách (17).
  V příloze I je uveden přehled hlavních akcí v oblastí lesnictví v minulosti. |
| --- | --- |

14.

Smlouva o založení Evropského společenství neobsahuje žádné ustanovení o společné lesnické politice a články Smlouvy o ES týkající se společné zemědělské politiky neobsahují ustanovení o trhu s lesnickými produkty, např. dřívím. Akce Společenství v oblasti lesnictví byly provedeny při použití ustanovení Smlouvy ES o ostatních politikách (17).

V příloze I je uveden přehled hlavních akcí v oblastí lesnictví v minulosti.

Strategie udržitelného rozvoje a její uplatňování

| 15. | Strategie udržitelného rozvoje byla vypracována na mezinárodních konferencích a je spojena hlavně s politickými závazky. Konference v Helsinkách v roce 1993 a Lisabonu v roce 1998 jednoznačněji definovaly koncepci udržitelné správy lesa vypracováním souboru monitorovacích ukazatelů. Tato koncepce je však neurčitá, jelikož je založena na začlenění cílů (v první řadě ekonomických, ekologických a sociálních) a záměrů (např. ochrana biologické rozmanitosti a produktivita), které mohou být protichůdné. |
| --- | --- |

15.

Strategie udržitelného rozvoje byla vypracována na mezinárodních konferencích a je spojena hlavně s politickými závazky. Konference v Helsinkách v roce 1993 a Lisabonu v roce 1998 jednoznačněji definovaly koncepci udržitelné správy lesa vypracováním souboru monitorovacích ukazatelů. Tato koncepce je však neurčitá, jelikož je založena na začlenění cílů (v první řadě ekonomických, ekologických a sociálních) a záměrů (např. ochrana biologické rozmanitosti a produktivita), které mohou být protichůdné.

| 16. | Zvlášť obtížné se zdá dosažení vhodné rovnováhy mezi ekonomickými, ekologickými a sociálními cíli. Dotčené strany stanoví rovnováhu různými způsoby podle svých vlastních zájmů a mezi těmito dotčenými osobami existují konflikty. V jednom z navštívených členských států byla politika velmi kritizována nevládními ekologickými organizacemi, které tvrdily, že se příliš zaměřuje na hospodářské aspekty, aniž by se věnovala patřičná pozornost zachování biologické rozmanitosti. Jiné členské státy věnovaly sociálním aspektům lesů jen malou pozornost. Diagram znázorňuje různé prvky udržitelnosti. |
| --- | --- |

16.

Zvlášť obtížné se zdá dosažení vhodné rovnováhy mezi ekonomickými, ekologickými a sociálními cíli. Dotčené strany stanoví rovnováhu různými způsoby podle svých vlastních zájmů a mezi těmito dotčenými osobami existují konflikty. V jednom z navštívených členských států byla politika velmi kritizována nevládními ekologickými organizacemi, které tvrdily, že se příliš zaměřuje na hospodářské aspekty, aniž by se věnovala patřičná pozornost zachování biologické rozmanitosti. Jiné členské státy věnovaly sociálním aspektům lesů jen malou pozornost. Diagram znázorňuje různé prvky udržitelnosti.

Image

Členské státy definují pojem „les“ různě

| 17. | Členské státy nepoužívají shodnou definici zalesněných ploch. Existuje mezinárodně vypracovaná definice (zejména Organizací pro výživu a zemědělství při OSN – FAO (18)), tato se však nepoužívá ve všech členských státech stejně, jak se zdůrazňuje ve zprávě vypracované Evropskou komisí (19). |
| --- | --- |

17.

Členské státy nepoužívají shodnou definici zalesněných ploch. Existuje mezinárodně vypracovaná definice (zejména Organizací pro výživu a zemědělství při OSN – FAO (18)), tato se však nepoužívá ve všech členských státech stejně, jak se zdůrazňuje ve zprávě vypracované Evropskou komisí (19).

| 18. | V příloze II jsou uvedeny rozdíly v definicích lesa, které používají členské státy. Např. kdyby se uplatňovala definice, kterou používá Irsko, byla by celková plocha lesů v EU o 5 % menší, zatímco kdyby se používala definice Lucemburska, zalesněná půda by byla přibližně o 3 % (20) větší. Jedním z cílů podpory EU v oblasti lesnictví je rozšířování zalesněné plochy, avšak pokud neexistuje společně uplatňovaná definice, je těžké sledovat, nakolik bylo tohoto cíle dosaženo. |
| --- | --- |

18.

V příloze II jsou uvedeny rozdíly v definicích lesa, které používají členské státy. Např. kdyby se uplatňovala definice, kterou používá Irsko, byla by celková plocha lesů v EU o 5 % menší, zatímco kdyby se používala definice Lucemburska, zalesněná půda by byla přibližně o 3 % (20) větší. Jedním z cílů podpory EU v oblasti lesnictví je rozšířování zalesněné plochy, avšak pokud neexistuje společně uplatňovaná definice, je těžké sledovat, nakolik bylo tohoto cíle dosaženo.

Není jasné, jakým způsobem jsou rozděleny pravomoci při provádění lesnické strategie

| 19. | Řízení lesnické strategie EU je rozděleno mezi Komisi a členské státy. Podle nařízení o rozvoji venkova jsou různé odpovědnosti za provedení strategie tyto:






  a) | úroveň I: strategie byla navržená Komisí
   (21) (a poté přijatá Radou), přihlížela k mezinárodním závazkům a hlavním koncepcím udržitelnosti a vícefunkčnosti; |
| --- | --- | --- |

19.

Řízení lesnické strategie EU je rozděleno mezi Komisi a členské státy. Podle nařízení o rozvoji venkova jsou různé odpovědnosti za provedení strategie tyto:

a)

úroveň I: strategie byla navržená Komisí
   (21) (a poté přijatá Radou), přihlížela k mezinárodním závazkům a hlavním koncepcím udržitelnosti a vícefunkčnosti;

| b) | úroveň II: v souladu se zásadou subsidiarity odpovídají členské státy za plánování a provedení národních lesnických programů nebo rovnocenných nástrojů; |
| --- | --- |

b)

úroveň II: v souladu se zásadou subsidiarity odpovídají členské státy za plánování a provedení národních lesnických programů nebo rovnocenných nástrojů;

| c) | úroveň III: lesnická opatření jsou financována společně členskými státy a z rozpočtu Společenství podle nařízení (ES) č. 1257/1999, které definuje strukturu a požadavky lesnických opatření; |
| --- | --- |

c)

úroveň III: lesnická opatření jsou financována společně členskými státy a z rozpočtu Společenství podle nařízení (ES) č. 1257/1999, které definuje strukturu a požadavky lesnických opatření;

| d) | úroveň IV: jednotlivé projekty schvalují a řídí vnitrostátní, regionální nebo místní orgány členských států. |
| --- | --- |

d)

úroveň IV: jednotlivé projekty schvalují a řídí vnitrostátní, regionální nebo místní orgány členských států.

| 20. | Lesnická opatření v členských státech proto musí být v souladu s požadavky nařízení (ES) č. 1257/1999, za něž má finanční odpovědnost Komise (22), včetně posouzení jejich přiměřenosti (efektivnost, účelnost, hospodárnost), zatímco členské státy odpovídají za vypracování a provedení národních programů, které tato opatření uplatňují (23). |
| --- | --- |

20.

Lesnická opatření v členských státech proto musí být v souladu s požadavky nařízení (ES) č. 1257/1999, za něž má finanční odpovědnost Komise (22), včetně posouzení jejich přiměřenosti (efektivnost, účelnost, hospodárnost), zatímco členské státy odpovídají za vypracování a provedení národních programů, které tato opatření uplatňují (23).

| 21. | Audit zjistil, že Komise ani členské státy nepřevzaly odpovědnost za posouzení toho, zda projekt přispěl ke splnění cílů lesnické strategie EU. Vnitrostátní orgány dále systematicky neposuzují, zda byl projekt schválený pro spolufinancování EU v souladu se strategií a jejími cíli. |
| --- | --- |

21.

Audit zjistil, že Komise ani členské státy nepřevzaly odpovědnost za posouzení toho, zda projekt přispěl ke splnění cílů lesnické strategie EU. Vnitrostátní orgány dále systematicky neposuzují, zda byl projekt schválený pro spolufinancování EU v souladu se strategií a jejími cíli.

| 22. | Je nutno objasnit povinnosti a úkoly Komise a členských států při provádění strategie, nejen k obecnému posílení účinného řízení, ale rovněž k maximalizaci dopadu financování EU na lesnictví. To napomůže Komisi rovněž dodržet plně právní požadavky finanční odpovědnosti za provedení rozpočtu. |
| --- | --- |

22.

Je nutno objasnit povinnosti a úkoly Komise a členských států při provádění strategie, nejen k obecnému posílení účinného řízení, ale rovněž k maximalizaci dopadu financování EU na lesnictví. To napomůže Komisi rovněž dodržet plně právní požadavky finanční odpovědnosti za provedení rozpočtu.

NÁRODNÍ LESNICKÉ PROGRAMY (NLP) NEBO ROVNOCENNÉ NÁSTROJE

| 23. | Jak bylo uvedeno v odst. 19 písm. a) a jak je stanoveno v základním nařízení o podpoře rozvoje venkova (24), musí od roku 1999 členské státy zakládat svá lesnická opatření v rámci rozvoje venkova na národních lesnických programech nebo lesnických programech vypracovaných na nižší než celostátní úrovni nebo na rovnocenných nástrojích. |
| --- | --- |

23.

Jak bylo uvedeno v odst. 19 písm. a) a jak je stanoveno v základním nařízení o podpoře rozvoje venkova (24), musí od roku 1999 členské státy zakládat svá lesnická opatření v rámci rozvoje venkova na národních lesnických programech nebo lesnických programech vypracovaných na nižší než celostátní úrovni nebo na rovnocenných nástrojích.

| 24. | Studie (25), kterou spolufinancovala Komise a jejímž cílem bylo poskytnout tvůrcům politiky lepší prostředky k sestavení a provedení národních lesnických programů, zkoumala existenci těchto programů v členských státech. Studie odhalila, že dostupnost a obsah těchto programů se velmi liší. Studie upozorňuje na skutečnost, že ještě v roce 2001 některé členské státy takovéto programy neměly, jiné je teprve vypracovávaly a pouze několik členských států tyto programy již provádělo. |
| --- | --- |

24.

Studie (25), kterou spolufinancovala Komise a jejímž cílem bylo poskytnout tvůrcům politiky lepší prostředky k sestavení a provedení národních lesnických programů, zkoumala existenci těchto programů v členských státech. Studie odhalila, že dostupnost a obsah těchto programů se velmi liší. Studie upozorňuje na skutečnost, že ještě v roce 2001 některé členské státy takovéto programy neměly, jiné je teprve vypracovávaly a pouze několik členských států tyto programy již provádělo.

| 25. | O společném přístupu k definování zásad národních lesnických programů (26) bylo rozhodnuto teprve v dubnu 2003. |
| --- | --- |

25.

O společném přístupu k definování zásad národních lesnických programů (26) bylo rozhodnuto teprve v dubnu 2003.

| 26. | K hlavním problémům, které byly ve studii vyzdvihnuty, patří skutečnost, že proces vypracovávání lesnických programů je pomalý; že jejich formulace je poměrně vágní a že pokud existují, je jejich provádění roztříštěné. Studie zjistila, že k hlavním příčinám této situace patří existence mnoha aktérů a neurčitost koncepce udržitelnosti. |
| --- | --- |

26.

K hlavním problémům, které byly ve studii vyzdvihnuty, patří skutečnost, že proces vypracovávání lesnických programů je pomalý; že jejich formulace je poměrně vágní a že pokud existují, je jejich provádění roztříštěné. Studie zjistila, že k hlavním příčinám této situace patří existence mnoha aktérů a neurčitost koncepce udržitelnosti.

| 27. | Při neexistenci lesnických programů nařízení umožňuje, aby podpora lesnictví byla založena na rovnocenných nástrojích (27). V nařízení se jednoznačně stanoví, že nástroj by měl být rovnocenný, a tedy představovat a odůvodňovat vazbu mezi lesnickou strategií EU a národními lesnickými opatřeními, která jsou spolufinancována EU. Komise uznala jako rovnocenné lesnickým programům plány rozvoje venkova (PRV) a operační programy (OP). |
| --- | --- |

27.

Při neexistenci lesnických programů nařízení umožňuje, aby podpora lesnictví byla založena na rovnocenných nástrojích (27). V nařízení se jednoznačně stanoví, že nástroj by měl být rovnocenný, a tedy představovat a odůvodňovat vazbu mezi lesnickou strategií EU a národními lesnickými opatřeními, která jsou spolufinancována EU. Komise uznala jako rovnocenné lesnickým programům plány rozvoje venkova (PRV) a operační programy (OP).

| 28. | PRV však zakládají vztah mezi různými opatřeními v oblasti rozvoje venkova k provedení politiky rozvoje venkova. Obecně se nezaměřují na lesnictví, ale na jiné zemědělské priority, které ve skutečnosti absorbují většinu finančních prostředků. Zatímco se lesnické programy zaměřují na priority týkající se lesů, včetně provedení strategie, lesnická opatření stanovená v PRV jsou ve srovnání s více zemědělsky zaměřenými opatřeními ve druhém pilíři SZP spíše okrajová. |
| --- | --- |

28.

PRV však zakládají vztah mezi různými opatřeními v oblasti rozvoje venkova k provedení politiky rozvoje venkova. Obecně se nezaměřují na lesnictví, ale na jiné zemědělské priority, které ve skutečnosti absorbují většinu finančních prostředků. Zatímco se lesnické programy zaměřují na priority týkající se lesů, včetně provedení strategie, lesnická opatření stanovená v PRV jsou ve srovnání s více zemědělsky zaměřenými opatřeními ve druhém pilíři SZP spíše okrajová.

| 29. | Posouzení rovnocenných nástrojů ze strany Komise bylo ovlivněno časovým omezením a vnitřní organizací, jak je vysvětleno níže. |
| --- | --- |

29.

Posouzení rovnocenných nástrojů ze strany Komise bylo ovlivněno časovým omezením a vnitřní organizací, jak je vysvětleno níže.

| 30. | Podle právních předpisů (28) měly být PRV i OP předloženy Komisi vnitrostátními orgány do konce roku 1999. Programové období začalo 1. ledna 2000. Na konci roku 1999 a počátkem roku 2000 Komise měla mimořádně velké množství práce a po několik měsíců musely útvary Komise posuzovat velké množství dokumentů, a to ve velmi krátké době (29). |
| --- | --- |

30.

Podle právních předpisů (28) měly být PRV i OP předloženy Komisi vnitrostátními orgány do konce roku 1999. Programové období začalo 1. ledna 2000. Na konci roku 1999 a počátkem roku 2000 Komise měla mimořádně velké množství práce a po několik měsíců musely útvary Komise posuzovat velké množství dokumentů, a to ve velmi krátké době (29).

| 31. | Před schválením plánů se mezi Komisí a vnitrostátními orgány často probíhaly rozsáhlé rozhovory a jednání. Lesnická opatření byla jedním z témat diskusí a následovaly početné změny. Proces schvalování trval u většiny členských států déle než rok a programy a plány byly schváleny teprve v roce 2001. |
| --- | --- |

31.

Před schválením plánů se mezi Komisí a vnitrostátními orgány často probíhaly rozsáhlé rozhovory a jednání. Lesnická opatření byla jedním z témat diskusí a následovaly početné změny. Proces schvalování trval u většiny členských států déle než rok a programy a plány byly schváleny teprve v roce 2001.

| 32. | Jednou z příčin je, že do schvalovacího procesu PRV a OP, a tedy do schvalování lesnických opatření, je zapojeno příliš mnoho různých GŘ a útvarů (30). GŘ pro zemědělství odpovídalo za analýzu PRV. Za OP odpovídalo zase v první řadě GŘ po regionální politiku v rámci celkové koordinace. Na záležitostech souvisejících s lesnictvím se podílí celkem více než osm útvarů v GŘ pro zemědělství a sedm dalších GŘ (např. GŘ pro životní prostředí, pro energii a dopravu, pro zdraví a ochranu spotřebitele). Toto rozdělení záležitostí souvisejících s lesnictvím mezi tolik útvarů v Komisi ohrožuje soudržnost a komplikuje rozhodování. |
| --- | --- |

32.

Jednou z příčin je, že do schvalovacího procesu PRV a OP, a tedy do schvalování lesnických opatření, je zapojeno příliš mnoho různých GŘ a útvarů (30). GŘ pro zemědělství odpovídalo za analýzu PRV. Za OP odpovídalo zase v první řadě GŘ po regionální politiku v rámci celkové koordinace. Na záležitostech souvisejících s lesnictvím se podílí celkem více než osm útvarů v GŘ pro zemědělství a sedm dalších GŘ (např. GŘ pro životní prostředí, pro energii a dopravu, pro zdraví a ochranu spotřebitele). Toto rozdělení záležitostí souvisejících s lesnictvím mezi tolik útvarů v Komisi ohrožuje soudržnost a komplikuje rozhodování.

| 33. | Tento problém nadnesl již v roce 1997 Hospodářský a sociální výbor (31), který napsal: „Odpovědnost za vypracovávání a uplatňování klíčových zákonů a nařízení EU týkajících se lesnictví je rozdělena mezi různá generální ředitelství Evropské komise. Proto je obtížné zohledňovat cíle lesnické politiky soudržným způsobem.“ |
| --- | --- |

33.

Tento problém nadnesl již v roce 1997 Hospodářský a sociální výbor (31), který napsal: „Odpovědnost za vypracovávání a uplatňování klíčových zákonů a nařízení EU týkajících se lesnictví je rozdělena mezi různá generální ředitelství Evropské komise. Proto je obtížné zohledňovat cíle lesnické politiky soudržným způsobem.“

Informace Komise o lesnických opatřeních na úrovni členských států jsou dosud neúplné

| 34. | K posouzení soudržnosti s lesnickými opatřeními financovanými EU potřebuje Komise informace o těch lesnických opatřeních v členských státech, která nejsou financována z rozpočtu EU. Tyto informace však Komise neměla k dispozici v době, kdy bylo navrženo a přijato nařízení (ES) č. 1257/1999, a dosud je postrádá. Podle Komise členské státy samy nemají soupis různých lesnických opatření. |
| --- | --- |

34.

K posouzení soudržnosti s lesnickými opatřeními financovanými EU potřebuje Komise informace o těch lesnických opatřeních v členských státech, která nejsou financována z rozpočtu EU. Tyto informace však Komise neměla k dispozici v době, kdy bylo navrženo a přijato nařízení (ES) č. 1257/1999, a dosud je postrádá. Podle Komise členské státy samy nemají soupis různých lesnických opatření.

| 35. | Komisi je nutno oznamovat státní podporu v lesnictví (a jiných odvětvích) a útvar odpovědný za lesnictví v GŘ pro zemědělství dostává kopii informací zaslaných členskými státy. Nepořizuje se však soupis těchto podpor. |
| --- | --- |

35.

Komisi je nutno oznamovat státní podporu v lesnictví (a jiných odvětvích) a útvar odpovědný za lesnictví v GŘ pro zemědělství dostává kopii informací zaslaných členskými státy. Nepořizuje se však soupis těchto podpor.

| 36. | EU financovala výzkumný projekt (koordinovaný Evropským lesnickým institutem), jehož cílem je získat spolehlivější poznatky o veřejném financování lesnického sektoru, a první výsledky by měly být k dispozici v průběhu roku 2004. Takovéto základní informace o stávajících finančních nástrojích a jejich účincích by měly být základním předpokladem pro poskytnutí dalšího financování EU. |
| --- | --- |

36.

EU financovala výzkumný projekt (koordinovaný Evropským lesnickým institutem), jehož cílem je získat spolehlivější poznatky o veřejném financování lesnického sektoru, a první výsledky by měly být k dispozici v průběhu roku 2004. Takovéto základní informace o stávajících finančních nástrojích a jejich účincích by měly být základním předpokladem pro poskytnutí dalšího financování EU.

MOHUTNÉ ODČERPÁVÁNÍ PROSTŘEDKŮ Z PŘEDEŠLÉHO PROGRAMOVÉHO OBDOBÍ

| 37. | Využití programování rozvoje venkova je bržděno rozsáhlou absorpcí prostředků na průvodní opatření SZP v oblasti lesnictví, která byla zahájena dříve. Vzhledem k dlouhému smluvnímu období v oblasti lesnictví existuje málo prostoru pro manévrování: mnoho disponibilních prostředků bylo v praxi již přiděleno formou průvodních opatření SZP, jak je podrobněji uvedeno níže. |
| --- | --- |

37.

Využití programování rozvoje venkova je bržděno rozsáhlou absorpcí prostředků na průvodní opatření SZP v oblasti lesnictví, která byla zahájena dříve. Vzhledem k dlouhému smluvnímu období v oblasti lesnictví existuje málo prostoru pro manévrování: mnoho disponibilních prostředků bylo v praxi již přiděleno formou průvodních opatření SZP, jak je podrobněji uvedeno níže.

| 38. | Smlouvy o zalesňování uzavřené před rokem 2000 (kdy opatření bylo financováno jako průvodní opatření v rámci reformy SZP) na dobu maximálně 20 let absorbovaly značné prostředky na opatření týkající se zalesňování v rámci rozvoje venkova. V období 2000 až 2002 byla většina prostředků přidělených na zalesňování v programovém období 2000 až 2006 vynaložena na dřívější smlouvy v rámci průvodních opatření. Ačkoli v novém programovém období byla značně posílena environmentální omezení, nelze dosud určit žádné dodatečné přínosy pro životní prostředí, jelikož obecně se na většinu vynaložených prostředků vztahují méně přísné závazky, které byly kontrahovány před rokem 2000. |
| --- | --- |

38.

Smlouvy o zalesňování uzavřené před rokem 2000 (kdy opatření bylo financováno jako průvodní opatření v rámci reformy SZP) na dobu maximálně 20 let absorbovaly značné prostředky na opatření týkající se zalesňování v rámci rozvoje venkova. V období 2000 až 2002 byla většina prostředků přidělených na zalesňování v programovém období 2000 až 2006 vynaložena na dřívější smlouvy v rámci průvodních opatření. Ačkoli v novém programovém období byla značně posílena environmentální omezení, nelze dosud určit žádné dodatečné přínosy pro životní prostředí, jelikož obecně se na většinu vynaložených prostředků vztahují méně přísné závazky, které byly kontrahovány před rokem 2000.

| 39. | Sedm let nynějšího programového období bylo špatnou přípravou na smlouvy o zalesňování, které mohou být a často také jsou uzavírány až na dobu 20 let. Zejména nárok příjemce na roční prémii na hektar, která má pokrýt předpokládanou ztrátu příjmu po dobu až 20 let, značně převyšuje finanční prostředky, které jsou v programech k dispozici. |
| --- | --- |

39.

Sedm let nynějšího programového období bylo špatnou přípravou na smlouvy o zalesňování, které mohou být a často také jsou uzavírány až na dobu 20 let. Zejména nárok příjemce na roční prémii na hektar, která má pokrýt předpokládanou ztrátu příjmu po dobu až 20 let, značně převyšuje finanční prostředky, které jsou v programech k dispozici.

VELMI SLOŽITÝ SYSTÉM

Vytváření problémů pro řídící orgány a příjemce

| 40. | Finanční režimy jsou složité, jak je uvedeno v odstavci 5. Požadavek, aby řídící orgány používaly dva soubory pravidel, představuje značnou a zbytečnou komplikaci. Kontroly opatření, které mají provádět členské státy, se liší podle toho, zda jsou tato opatření financována ze záruční nebo orientační sekce EZOZF (32). Tato dualita systémů snižuje jejich srozumitelnost a efektivnost. Na konferenci o rozvoji venkova v Salcburku tento systém kritizovala řada dotčených osob (33). |
| --- | --- |

40.

Finanční režimy jsou složité, jak je uvedeno v odstavci 5. Požadavek, aby řídící orgány používaly dva soubory pravidel, představuje značnou a zbytečnou komplikaci. Kontroly opatření, které mají provádět členské státy, se liší podle toho, zda jsou tato opatření financována ze záruční nebo orientační sekce EZOZF (32). Tato dualita systémů snižuje jejich srozumitelnost a efektivnost. Na konferenci o rozvoji venkova v Salcburku tento systém kritizovala řada dotčených osob (33).

| 41. | Regulační rámec se několikrát pozměnil. Naposledy byly různé změny zavedeny v roce 2003, z nichž dvě mají zvláštní význam. Opět byly povoleny standardní jednotkové náklady ke stanovení nákladů určitých investic v lesnictví, zatímco dříve se vyžadovaly faktury nebo odpovídající dokumenty dokládající vzniklé výdaje. Kromě toho se považuje systém sankcí založený na požadavcích IACS (34) pro platby na plochu za nepoužitelný se zpětným účinkem od 1. ledna 2000. V důsledku toho není zřejmé, jaké sankce se mají použít v případě rozdílů mezi nahlášenou plochou a plochou zjištěnou při kontrole. |
| --- | --- |

41.

Regulační rámec se několikrát pozměnil. Naposledy byly různé změny zavedeny v roce 2003, z nichž dvě mají zvláštní význam. Opět byly povoleny standardní jednotkové náklady ke stanovení nákladů určitých investic v lesnictví, zatímco dříve se vyžadovaly faktury nebo odpovídající dokumenty dokládající vzniklé výdaje. Kromě toho se považuje systém sankcí založený na požadavcích IACS (34) pro platby na plochu za nepoužitelný se zpětným účinkem od 1. ledna 2000. V důsledku toho není zřejmé, jaké sankce se mají použít v případě rozdílů mezi nahlášenou plochou a plochou zjištěnou při kontrole.

| 42. | Režim pro příjemce je stejně složitý. Aby mohli příjemci využít opatření, musí předložit až 22 dokumentů. Lhůta pro předložení dokladů je krátká a je dále komplikována skutečností, že lhůty pro podání žádostí nejsou vždy dobře známy předem. V důsledku toho ve všech navštívených členských státech žádosti obvykle předkládají jménem příjemců specializované agentury a konzultanti, čímž se zvyšuje administrativní zatížení (Itálie, Irsko, Španělsko, Portugalsko, Francie). |
| --- | --- |

42.

Režim pro příjemce je stejně složitý. Aby mohli příjemci využít opatření, musí předložit až 22 dokumentů. Lhůta pro předložení dokladů je krátká a je dále komplikována skutečností, že lhůty pro podání žádostí nejsou vždy dobře známy předem. V důsledku toho ve všech navštívených členských státech žádosti obvykle předkládají jménem příjemců specializované agentury a konzultanti, čímž se zvyšuje administrativní zatížení (Itálie, Irsko, Španělsko, Portugalsko, Francie).

PROVÁDĚNÍ LESNICKÝCH OPATŘENÍ

Zalesňování zemědělské půdy

| 43. | V období 1992 až 1999 bylo zalesňování zemědělské půdy upraveno nařízením (EHS) č. 2080/92. Jednalo se o průvodní opatření SZP povinné pro členské státy a jeho cílem bylo podporovat alternativní využívání zemědělské půdy a rozvoj lesnických činností v zemědělských podnicích. |
| --- | --- |

43.

V období 1992 až 1999 bylo zalesňování zemědělské půdy upraveno nařízením (EHS) č. 2080/92. Jednalo se o průvodní opatření SZP povinné pro členské státy a jeho cílem bylo podporovat alternativní využívání zemědělské půdy a rozvoj lesnických činností v zemědělských podnicích.

| 44. | V období 2000 až 2006 spočívá zalesňování zemědělské půdy podle článku 31 nařízení (ES) č. 1257/1999 v přeměně zemědělské půdy na lesy nebo zalesněné plochy. Cílem zalesňování je podporovat rozšiřování zalesněných ploch, je-li to v souladu s nařízením (ES) č. 1257/1999 (viz odstavec 8). Podpora se poskytuje, pokud je výsadba přizpůsobena místním podmínkám a je v souladu se životním prostředím. Zemědělskou půdu, která je způsobilá pro podporu, určí každý členský stát a zahrnuje zejména ornou půdu, louky, stálé pastviny a půdu využívanou pro trvalé kultury, je-li zemědělská činnost prováděná pravidelně (nařízení (ES) č. 445/2002, článek 26). |
| --- | --- |

44.

V období 2000 až 2006 spočívá zalesňování zemědělské půdy podle článku 31 nařízení (ES) č. 1257/1999 v přeměně zemědělské půdy na lesy nebo zalesněné plochy. Cílem zalesňování je podporovat rozšiřování zalesněných ploch, je-li to v souladu s nařízením (ES) č. 1257/1999 (viz odstavec 8). Podpora se poskytuje, pokud je výsadba přizpůsobena místním podmínkám a je v souladu se životním prostředím. Zemědělskou půdu, která je způsobilá pro podporu, určí každý členský stát a zahrnuje zejména ornou půdu, louky, stálé pastviny a půdu využívanou pro trvalé kultury, je-li zemědělská činnost prováděná pravidelně (nařízení (ES) č. 445/2002, článek 26).

| 45. | Proto se zalesňování zemědělské půdy přeorientovalo z podpory alternativního využívání zemědělské půdy podle nařízení (EHS) č. 2080/92 na podporu rozšiřování zalesněných ploch, je-li to v souladu s nařízením (ES) č. 1257/1999. Zalesňování je nyní součástí PRV, které mají svá vlastní administrativní, prováděcí a kontrolní kritéria podle členských států. Zalesňování již není povinné. |
| --- | --- |

45.

Proto se zalesňování zemědělské půdy přeorientovalo z podpory alternativního využívání zemědělské půdy podle nařízení (EHS) č. 2080/92 na podporu rozšiřování zalesněných ploch, je-li to v souladu s nařízením (ES) č. 1257/1999. Zalesňování je nyní součástí PRV, které mají svá vlastní administrativní, prováděcí a kontrolní kritéria podle členských států. Zalesňování již není povinné.

Rozšiřování zalesněných ploch v souladu s požadavky na ochranu životního prostředí

| 46. | Byly zaznamenány různé výklady, pokud jde o upřednostnění půdy, která má být zalesněna, při současném zohlednění životního prostředí. V některých zemích byla upřednostněna půda nízké kvality a malé hodnoty na exponovaných svazích, aby se předešlo erozi půdy (Španělsko), tudíž se přihlíželo k ekologickým potřebám, ale ne vždy byl splněn požadavek, aby se jednalo o zemědělskou půdu. V jiných zemích (Itálie, Portugalsko) se srovnatelnými klimatickými podmínkami a stejnými ekologickými potřebami byla zaznamenána přeměna vysoce kvalitní a vysoce hodnotné zemědělské půdy na lesy. Nebyly stanoveny jednoznačné operativní cíle, ani vydány pokyny k tomu, jak upřednostňovat zalesňování, aby bylo v souladu se strategií, zejména co se týče životního prostředí. Ve třech z pěti navštívených členských států nebyly prováděny systematické kontroly před schválením projektů, aby se posoudila slučitelnost se životním prostředím (Španělsko, Portugalsko, Francie), a v jednom členském státě (Irsko) scházel u jednoho z navštívených projektů předchozí souhlas, ačkoli v postupech je uveden. |
| --- | --- |

46.

Byly zaznamenány různé výklady, pokud jde o upřednostnění půdy, která má být zalesněna, při současném zohlednění životního prostředí. V některých zemích byla upřednostněna půda nízké kvality a malé hodnoty na exponovaných svazích, aby se předešlo erozi půdy (Španělsko), tudíž se přihlíželo k ekologickým potřebám, ale ne vždy byl splněn požadavek, aby se jednalo o zemědělskou půdu. V jiných zemích (Itálie, Portugalsko) se srovnatelnými klimatickými podmínkami a stejnými ekologickými potřebami byla zaznamenána přeměna vysoce kvalitní a vysoce hodnotné zemědělské půdy na lesy. Nebyly stanoveny jednoznačné operativní cíle, ani vydány pokyny k tomu, jak upřednostňovat zalesňování, aby bylo v souladu se strategií, zejména co se týče životního prostředí. Ve třech z pěti navštívených členských států nebyly prováděny systematické kontroly před schválením projektů, aby se posoudila slučitelnost se životním prostředím (Španělsko, Portugalsko, Francie), a v jednom členském státě (Irsko) scházel u jednoho z navštívených projektů předchozí souhlas, ačkoli v postupech je uveden.

Administrativní postupy (nejednoznačná kritéria výběru projektů)

| 47. | U většiny opatření bylo podáno více žádostí, než byly disponibilní prostředky. Proto se musel mezi způsobilými žádostmi provést výběr, který projekt se bude financovat. Bez ohledu na instrukční dokument vydaný Komisí (35) audit zaznamenal řadu nedostatků při výběru projektů: častá neexistence jednoznačných, transparentních a objektivních kritérií pro upřednostnění a výběr žádostí týkajících se různých projektů (Itálie, Španělsko, Portugalsko, Francie). Často se používala zásada „kdo dřív přijde, ten dřív mele“ (36). Někdy nebyly postupy výběru projektů dostatečně zdokumentované. Nebyl zaveden vhodný informační systém, který by evidoval zamítnuté nebo vyloučené žádosti (Itálie, Portugalsko). |
| --- | --- |

47.

U většiny opatření bylo podáno více žádostí, než byly disponibilní prostředky. Proto se musel mezi způsobilými žádostmi provést výběr, který projekt se bude financovat. Bez ohledu na instrukční dokument vydaný Komisí (35) audit zaznamenal řadu nedostatků při výběru projektů: častá neexistence jednoznačných, transparentních a objektivních kritérií pro upřednostnění a výběr žádostí týkajících se různých projektů (Itálie, Španělsko, Portugalsko, Francie). Často se používala zásada „kdo dřív přijde, ten dřív mele“ (36). Někdy nebyly postupy výběru projektů dostatečně zdokumentované. Nebyl zaveden vhodný informační systém, který by evidoval zamítnuté nebo vyloučené žádosti (Itálie, Portugalsko).

Problematické ověřování předchozího využití půdy

| 48. | Důležitým rysem opatření v oblasti zalesňováni je skutečnost, že pro způsobilost půdy je podmínkou její využívání k zemědělským účelům v minulosti. Předchozí využití půdy rovněž určuje výši podpory nahrazující ztrátu příjmu, která je vyšší v případě výnosnějších předchozích použití. Proto je nanejvýš důležité, aby existovaly spolehlivé systémy k ověření, zda jsou poskytnuté údaje odůvodňující výši náhrady správné (37). |
| --- | --- |

48.

Důležitým rysem opatření v oblasti zalesňováni je skutečnost, že pro způsobilost půdy je podmínkou její využívání k zemědělským účelům v minulosti. Předchozí využití půdy rovněž určuje výši podpory nahrazující ztrátu příjmu, která je vyšší v případě výnosnějších předchozích použití. Proto je nanejvýš důležité, aby existovaly spolehlivé systémy k ověření, zda jsou poskytnuté údaje odůvodňující výši náhrady správné (37).

| 49. | Během auditu bylo zjištěno, že ve většině případů pocházejí poskytnuté informace z prohlášení samotného žadatele. Ve většině případů bylo uvedeno, že v minulosti byly pěstovány plodiny, které umožňují nejvyšší náhradu, např. pšenice. Orgány však nepoužily platné postupy k ověření věrohodnosti těchto prohlášení. Zejména neexistovaly systematické kontroly, jaké plodiny byly nahlášeny v předchozích letech v systému IACS (38) (Itálie, Irsko, Španělsko, Portugalsko). Některé orgány uznaly jako zdůvodňující prohlášení informace (někdy zastaralé) z katastru (Španělsko, Irsko). Jiné kontrolovaly platnost prohlášení během návštěv na místě, které byly prováděny řídícími orgány před schválením investice (Itálie, Irsko). Tyto návštěvy, i když byly užitečné, neumožnily vždy určit přesně plodinu, která se na dané půdě pěstovala v minulosti. |
| --- | --- |

49.

Během auditu bylo zjištěno, že ve většině případů pocházejí poskytnuté informace z prohlášení samotného žadatele. Ve většině případů bylo uvedeno, že v minulosti byly pěstovány plodiny, které umožňují nejvyšší náhradu, např. pšenice. Orgány však nepoužily platné postupy k ověření věrohodnosti těchto prohlášení. Zejména neexistovaly systematické kontroly, jaké plodiny byly nahlášeny v předchozích letech v systému IACS (38) (Itálie, Irsko, Španělsko, Portugalsko). Některé orgány uznaly jako zdůvodňující prohlášení informace (někdy zastaralé) z katastru (Španělsko, Irsko). Jiné kontrolovaly platnost prohlášení během návštěv na místě, které byly prováděny řídícími orgány před schválením investice (Itálie, Irsko). Tyto návštěvy, i když byly užitečné, neumožnily vždy určit přesně plodinu, která se na dané půdě pěstovala v minulosti.

| 50. | V některých případech byla přiznána vysoká výše náhrady příjmu, ačkoli okolní plochy byly špatné kvality a v době, kdy se uskutečnila návštěva, se využívaly jako pastviny pro ovce (Irsko). V jiných případech byly zjištěny sporné podmínky pro předchozí využití půdy (Španělsko), kdy půda byla po mnoho let opuštěná. |
| --- | --- |

50.

V některých případech byla přiznána vysoká výše náhrady příjmu, ačkoli okolní plochy byly špatné kvality a v době, kdy se uskutečnila návštěva, se využívaly jako pastviny pro ovce (Irsko). V jiných případech byly zjištěny sporné podmínky pro předchozí využití půdy (Španělsko), kdy půda byla po mnoho let opuštěná.

| 51. | Během auditu bylo shledáno, že rozhodné období pro odůvodnění zařazení půdy jakožto zemědělské půdy se v jednotlivých členských státech značně lišilo. V jednom členském státě (Španělsko) bylo toto období pětkrát delší než období používané v ostatních navštívených členských státech (deset let oproti dvěma). Takovéto dlouhé období zvyšuje problémy při ověřování využití půdy v minulosti a zpochybňuje skutečné využití půdy k zemědělským účelům. Audit zjistil sporné připady, kdy byla půda uznána jako půda se zemědělským využitím v minulosti. Existuje zjevná potřeba soudržného přístupu a Komise by měla v tomto ohledu vydat pokyny. |
| --- | --- |

51.

Během auditu bylo shledáno, že rozhodné období pro odůvodnění zařazení půdy jakožto zemědělské půdy se v jednotlivých členských státech značně lišilo. V jednom členském státě (Španělsko) bylo toto období pětkrát delší než období používané v ostatních navštívených členských státech (deset let oproti dvěma). Takovéto dlouhé období zvyšuje problémy při ověřování využití půdy v minulosti a zpochybňuje skutečné využití půdy k zemědělským účelům. Audit zjistil sporné připady, kdy byla půda uznána jako půda se zemědělským využitím v minulosti. Existuje zjevná potřeba soudržného přístupu a Komise by měla v tomto ohledu vydat pokyny.

Výpočet náhrad za ztrátu příjmu

| 52. | Částka na hektar, která se má vyplácet jako náhrada za ztrátu příjmu po dobu až 20 let, je stanovena v PRV. Podle právního základu (nařízení (ES) č. 1257/1999) nemusí členské státy odůvodňovat v navrženém plánu výpočet těchto částek, zatímco u opatření v oblasti zemědělství a životního prostředí tento požadavek je. Na tuto záležitost již Účetní dvůr v minulosti poukázal (39). Audit v členských státech zjistil, že částky stanovené jako náhrada za ztrátu příjmu byly v mezích stanovených nařízením. Avšak v téměř všech navštívených členských státech nebyla předložena uspokojivá dokumentace, která by odůvodňovala výši náhrady za ztrátu příjmu stanovenou v PRV (Itálie, Irsko, Španělsko, Portugalsko). Tyto rozhodující informace by se měly předkládat a Komise by je měla prověřovat. |
| --- | --- |

52.

Částka na hektar, která se má vyplácet jako náhrada za ztrátu příjmu po dobu až 20 let, je stanovena v PRV. Podle právního základu (nařízení (ES) č. 1257/1999) nemusí členské státy odůvodňovat v navrženém plánu výpočet těchto částek, zatímco u opatření v oblasti zemědělství a životního prostředí tento požadavek je. Na tuto záležitost již Účetní dvůr v minulosti poukázal (39). Audit v členských státech zjistil, že částky stanovené jako náhrada za ztrátu příjmu byly v mezích stanovených nařízením. Avšak v téměř všech navštívených členských státech nebyla předložena uspokojivá dokumentace, která by odůvodňovala výši náhrady za ztrátu příjmu stanovenou v PRV (Itálie, Irsko, Španělsko, Portugalsko). Tyto rozhodující informace by se měly předkládat a Komise by je měla prověřovat.

Nelze ověřit kritéria pro určení příjemce jakožto zemědělce

| 53. | Dalším aspektem náhrady za ztrátu příjmu je to, že příjemce obdrží vyšší náhradu, je-li zemědělcem. Kritéria pro určení zemědělce se v jednotlivých členských státech liší a rozdíly existují rovněž mezi podmínkami stanovenými v nařízení (EHS) č. 2080/92 a v nařízení (ES) č. 1257/1999. Obvykle se použitá kritéria zakládají na pracovní době vynaložené na zemědělskou činnost a na příjmu odvozeném z této činnosti. |
| --- | --- |

53.

Dalším aspektem náhrady za ztrátu příjmu je to, že příjemce obdrží vyšší náhradu, je-li zemědělcem. Kritéria pro určení zemědělce se v jednotlivých členských státech liší a rozdíly existují rovněž mezi podmínkami stanovenými v nařízení (EHS) č. 2080/92 a v nařízení (ES) č. 1257/1999. Obvykle se použitá kritéria zakládají na pracovní době vynaložené na zemědělskou činnost a na příjmu odvozeném z této činnosti.

| 54. | Při auditu bylo zjištěno, že bylo velmi obtížné zkontrolovat, zda byl příjemce skutečně zemědělcem. Obvykle nebylo možné ověřit zejména podíl doby vynaložené na zemědělské činnosti. Tedy status zemědělce byl opět založen na prohlášení samotného příjemce, že byla splněna stanovená kritéria (Itálie, Irsko, Portugalsko). |
| --- | --- |

54.

Při auditu bylo zjištěno, že bylo velmi obtížné zkontrolovat, zda byl příjemce skutečně zemědělcem. Obvykle nebylo možné ověřit zejména podíl doby vynaložené na zemědělské činnosti. Tedy status zemědělce byl opět založen na prohlášení samotného příjemce, že byla splněna stanovená kritéria (Itálie, Irsko, Portugalsko).

| 55. | Audit zjistil sporné případy příjemců, kteří dostávali podporu jako zemědělci. K případům, které vnitrostátní orgán uznal, patřilo zakoupení půdy od osoby, která obhospodařovala jiný pozemek. Příjemce byl považován za zemědělce kvůli činnosti na jiné půdě a v důsledku toho obdržel náhradu za ztrátu příjmu náležející za pozemek, který právě koupil, ačkoli sám předtím nikdy zemědělskou činnost neprovozoval (40). |
| --- | --- |

55.

Audit zjistil sporné případy příjemců, kteří dostávali podporu jako zemědělci. K případům, které vnitrostátní orgán uznal, patřilo zakoupení půdy od osoby, která obhospodařovala jiný pozemek. Příjemce byl považován za zemědělce kvůli činnosti na jiné půdě a v důsledku toho obdržel náhradu za ztrátu příjmu náležející za pozemek, který právě koupil, ačkoli sám předtím nikdy zemědělskou činnost neprovozoval (40).

| 56. | Potíže plynoucí z rozlišování mezi zemědělci a nezemědělci při provádění opatření v praxi byly Komisi známy před schválením nařízení (ES) č. 1257/1999. Ve své zprávě z roku 1997 (41) pro Parlament a Radu o uplatňování nařízení (EHS) č. 2080/92 uváděla, že „ve vztahu k prémii za ztrátu příjmu ... rozdíly v podpoře v závislosti na tom, zda je příjemce zemědělcem, který vykonává zemědělskou činnost jako hlavní zaměstnání, ... způsobují příslušným orgánům členských států potíže...“. Komise se však tím dále nezabývala a nevydala příslušné pokyny, ani nebyla provedena žádná opatření k nápravě. |
| --- | --- |

56.

Potíže plynoucí z rozlišování mezi zemědělci a nezemědělci při provádění opatření v praxi byly Komisi známy před schválením nařízení (ES) č. 1257/1999. Ve své zprávě z roku 1997 (41) pro Parlament a Radu o uplatňování nařízení (EHS) č. 2080/92 uváděla, že „ve vztahu k prémii za ztrátu příjmu ... rozdíly v podpoře v závislosti na tom, zda je příjemce zemědělcem, který vykonává zemědělskou činnost jako hlavní zaměstnání, ... způsobují příslušným orgánům členských států potíže...“. Komise se však tím dále nezabývala a nevydala příslušné pokyny, ani nebyla provedena žádná opatření k nápravě.

Nedostatečné kontroly na místě prováděné správními orgány

| 57. | Členské státy musejí vykonávat kontroly na místě, aby ověřily regulérnost plateb (42). V tomto ohledu bylo zjištěno několik nedostatků:






  — | nedostatečné použití analýzy rizik (Itálie, Španělsko) a neoddělení úkolů mezi řídícími úředníky a úředníky pověřenými kontrolami na místě (Itálie, Irsko), |
| --- | --- | --- |

57.

Členské státy musejí vykonávat kontroly na místě, aby ověřily regulérnost plateb (42). V tomto ohledu bylo zjištěno několik nedostatků:

—

nedostatečné použití analýzy rizik (Itálie, Španělsko) a neoddělení úkolů mezi řídícími úředníky a úředníky pověřenými kontrolami na místě (Itálie, Irsko),

| — | nedostatečná dokumentace o provedených kontrolách (Itálie, Irsko, Francie), |
| --- | --- |

—

nedostatečná dokumentace o provedených kontrolách (Itálie, Irsko, Francie),

| — | neuspokojivé ověření vzniklých výdajů (Irsko, Španělsko, Portugalsko, Francie). |
| --- | --- |

—

neuspokojivé ověření vzniklých výdajů (Irsko, Španělsko, Portugalsko, Francie).

Jiná lesnická opatření

| 58. | Jiná lesnická opatření zahrnují širokou škálu akcí a zásahů a jsou stanovena v nařízení (ES) č. 1257/1999 v článcích 30 a 32. Týkají se hlavně investic do lesů, ale rovněž zalesňování nezemědělské půdy. Některá z nich mají za cíl zachování a zlepšení ekologické stability lesů, je-li ochranná a ekologická role těchto lesů ve veřejném zájmu. Jiná se zaměřují na předcházení požárům a jiným katastrofám a na boj proti erozi půdy. |
| --- | --- |

58.

Jiná lesnická opatření zahrnují širokou škálu akcí a zásahů a jsou stanovena v nařízení (ES) č. 1257/1999 v článcích 30 a 32. Týkají se hlavně investic do lesů, ale rovněž zalesňování nezemědělské půdy. Některá z nich mají za cíl zachování a zlepšení ekologické stability lesů, je-li ochranná a ekologická role těchto lesů ve veřejném zájmu. Jiná se zaměřují na předcházení požárům a jiným katastrofám a na boj proti erozi půdy.

Způsobilost státní půdy

| 59. | Nařízení toto upravující stanoví, že (43) podporu lesnictví je možno poskytnout pouze lesům a plochám patřícím soukromým vlastníkům nebo obcím. Podpory mohou využít rovněž sdružení těchto dvou typů vlastníků. |
| --- | --- |

59.

Nařízení toto upravující stanoví, že (43) podporu lesnictví je možno poskytnout pouze lesům a plochám patřícím soukromým vlastníkům nebo obcím. Podpory mohou využít rovněž sdružení těchto dvou typů vlastníků.

| 60. | Půda a lesy ve vlastnictví státních orgánů vyjma obcí (např. stát nebo region) nejsou pro podporu způsobilé. Během auditu toto několik řídících orgánů kritizovalo a tvrdilo, že nejsou podněcována opatření s významnou ekologickou hodnotou (Itálie, Španělsko). V jednom členském státě (Irsko) využil těchto subvencí poloveřejný subjekt, který evidentně nebyl způsobilý. Změna (44) základního nařízení nyní umožňuje investice do státních lesů s cílem zlepšit jejich ekologickou nebo společenskou hodnotu (čl. 30 odst. 1 druhá odrážka). Zalesňování státní půdy (s výjimkou obcí) je i nadále pro poskytnutí podpory nezpůsobilé. |
| --- | --- |

60.

Půda a lesy ve vlastnictví státních orgánů vyjma obcí (např. stát nebo region) nejsou pro podporu způsobilé. Během auditu toto několik řídících orgánů kritizovalo a tvrdilo, že nejsou podněcována opatření s významnou ekologickou hodnotou (Itálie, Španělsko). V jednom členském státě (Irsko) využil těchto subvencí poloveřejný subjekt, který evidentně nebyl způsobilý. Změna (44) základního nařízení nyní umožňuje investice do státních lesů s cílem zlepšit jejich ekologickou nebo společenskou hodnotu (čl. 30 odst. 1 druhá odrážka). Zalesňování státní půdy (s výjimkou obcí) je i nadále pro poskytnutí podpory nezpůsobilé.

| 61. | Zalesňování, které provádějí obce, v rámci nynějšího režimu podpor nedostává podporu na udržování. Obce tvrdily, že nemají dostatečné prostředky, aby byla zajištěna správná péče o sazenice a mladou sadbu a jejich udržování. To způsobuje vážné riziko, že projekty, které dostaly značné prostředky z EU i od dotyčného členského státu, v následujících letech ztroskotají. |
| --- | --- |

61.

Zalesňování, které provádějí obce, v rámci nynějšího režimu podpor nedostává podporu na udržování. Obce tvrdily, že nemají dostatečné prostředky, aby byla zajištěna správná péče o sazenice a mladou sadbu a jejich udržování. To způsobuje vážné riziko, že projekty, které dostaly značné prostředky z EU i od dotyčného členského státu, v následujících letech ztroskotají.

Mohutné odčerpávání prostředků na nápravu škod způsobených přírodními katastrofami

| 62. | V roce 1999 poškodil silný vítr několik zemí, včetně Francie, Německa, Rakouska a Dánska. Pouze jediný členský stát (Francie) se rozhodl využít možnosti spolufinancovat náklady na nápravu škod z prostředků na rozvoj venkova. To však vedlo k tomu, že jen na toto opatření byly vynaloženy dvě třetiny disponibilních prostředků. V ostatních členských státech byly poskytnuty dodatečné prostředky, které plánovanou strategii nebo programová opatření neovlivnily. |
| --- | --- |

62.

V roce 1999 poškodil silný vítr několik zemí, včetně Francie, Německa, Rakouska a Dánska. Pouze jediný členský stát (Francie) se rozhodl využít možnosti spolufinancovat náklady na nápravu škod z prostředků na rozvoj venkova. To však vedlo k tomu, že jen na toto opatření byly vynaloženy dvě třetiny disponibilních prostředků. V ostatních členských státech byly poskytnuty dodatečné prostředky, které plánovanou strategii nebo programová opatření neovlivnily.

| 63. | K řešení téhož problému tedy existují různé přístupy. Ačkoli jsou legální, je sporné, zda jsou tyto různé přístupy k financování škod způsobených větrnými polomy a provedení strategie stejně účelné. Komise by se měla zabývat tím, který přístup je více v souladu s budoucími potřebami lesů v EU. Například Dánsko zavedlo po větrném polomu z roku 1999 režim, který spojuje pojištění proti budoucímu polomu s podporou vlády na obnovu soukromých lesů. |
| --- | --- |

63.

K řešení téhož problému tedy existují různé přístupy. Ačkoli jsou legální, je sporné, zda jsou tyto různé přístupy k financování škod způsobených větrnými polomy a provedení strategie stejně účelné. Komise by se měla zabývat tím, který přístup je více v souladu s budoucími potřebami lesů v EU. Například Dánsko zavedlo po větrném polomu z roku 1999 režim, který spojuje pojištění proti budoucímu polomu s podporou vlády na obnovu soukromých lesů.

Dodržování postupů nabídkového řízení

| 64. | Audit ukázal, že by se měly zlepšit kontrolní postupy u veřejných nabídkových řízení pro lesnická opatření, zejména s ohledem na nízkou úroveň hospodářské soutěže v této oblasti. Případy porušení postupů nabídkového řízení byly zjištěny ve dvou členských státech (Itálie, Irsko). |
| --- | --- |

64.

Audit ukázal, že by se měly zlepšit kontrolní postupy u veřejných nabídkových řízení pro lesnická opatření, zejména s ohledem na nízkou úroveň hospodářské soutěže v této oblasti. Případy porušení postupů nabídkového řízení byly zjištěny ve dvou členských státech (Itálie, Irsko).

DOPAD OPATŘENÍ V OBLASTI ZALESŇOVÁNÍ ZEMĚDĚLSKÉ PŮDY

Zalesňování zemědělské půdy je velmi nákladné, především v důsledku vyplácení náhrad k pokrytí ušlého příjmu po dobu 20 let (hospodárnost)

| 65. | V období 1992 až 1999 stálo zalesňování zemědělské půdy podle nařízení (EHS) č. 2080/92 rozpočet EU 1,519 miliard EUR. Na období 2000 až 2006 bylo z rozpočtu EU přiděleno na zalesňování zemědělské půdy podle nařízení (ES) č. 1257/1999 dalších 2,38 miliard EUR. |
| --- | --- |

65.

V období 1992 až 1999 stálo zalesňování zemědělské půdy podle nařízení (EHS) č. 2080/92 rozpočet EU 1,519 miliard EUR. Na období 2000 až 2006 bylo z rozpočtu EU přiděleno na zalesňování zemědělské půdy podle nařízení (ES) č. 1257/1999 dalších 2,38 miliard EUR.

| 66. | V případě zemědělské půdy ve vlastnictví soukromých osob (což je nejčastější případ) se náklady financování skládají ze tří prvků:






  a) | náklady na založení porostů (příprava a výsadba); |
| --- | --- | --- |

66.

V případě zemědělské půdy ve vlastnictví soukromých osob (což je nejčastější případ) se náklady financování skládají ze tří prvků:

a)

náklady na založení porostů (příprava a výsadba);

| b) | roční prémie na hektar na úhradu nákladů na udržování po dobu pěti let a |
| --- | --- |

b)

roční prémie na hektar na úhradu nákladů na udržování po dobu pěti let a

| c) | roční prémie na hektar na pokrytí ztráty příjmu v důsledku zalesnění po dobu 20 let (45). |
| --- | --- |

c)

roční prémie na hektar na pokrytí ztráty příjmu v důsledku zalesnění po dobu 20 let (45).

| 67. | Nejvyšší náklady vznikají v souvislosti s náhradou za ztrátu příjmu. Např. finanční prostředky EU poskytnuté na jeden projekt zalesňování, u něhož se prováděl audit, činily celkem 847 487 EUR (75 % celkových nákladů) v tomto složení: náklady na založení porostů 137 940 EUR (16 %), náklady na udržování po dobu 5 let 101 748 EUR (12 %) a náklady na pokrytí ztráty příjmu po dobu 20 let 607 799 EUR (72 %). |
| --- | --- |

67.

Nejvyšší náklady vznikají v souvislosti s náhradou za ztrátu příjmu. Např. finanční prostředky EU poskytnuté na jeden projekt zalesňování, u něhož se prováděl audit, činily celkem 847 487 EUR (75 % celkových nákladů) v tomto složení: náklady na založení porostů 137 940 EUR (16 %), náklady na udržování po dobu 5 let 101 748 EUR (12 %) a náklady na pokrytí ztráty příjmu po dobu 20 let 607 799 EUR (72 %).

| 68. | U všech projektů, u nichž se audit prováděl, představovala náhrada za ztrátu příjmu více než polovinu celkových nákladů. Příjemci považují tuto náhradu za zaručený příjem, stala se hlavním stimulem pro podání přihlášky v rámci tohoto opatření. |
| --- | --- |

68.

U všech projektů, u nichž se audit prováděl, představovala náhrada za ztrátu příjmu více než polovinu celkových nákladů. Příjemci považují tuto náhradu za zaručený příjem, stala se hlavním stimulem pro podání přihlášky v rámci tohoto opatření.

| 69. | V období 1992 až 1999 bylo podle nařízení (EHS) č. 2080/92 zalesňování zemědělské půdy průvodním opatřením SZP, jehož cílem byla podpora alternativního využívání zemědělské půdy. Od roku 2000 se opatření stalo součástí nařízení o podpoře pro rozvoj venkova (ES) č. 1257/1999 s cílem podporovat rozšiřování zalesněných ploch s patřičným přihlédnutím k dopadu na životní prostředí. S ohledem na tuto změnu zaměření se nezdá být využití většiny prostředků na náhradu ztráty příjmu po dobu 20 let nejekonomičtější variantou k dosažení daného cíle a mělo by se znovu uvážit (viz rovněž následující odstavce). |
| --- | --- |

69.

V období 1992 až 1999 bylo podle nařízení (EHS) č. 2080/92 zalesňování zemědělské půdy průvodním opatřením SZP, jehož cílem byla podpora alternativního využívání zemědělské půdy. Od roku 2000 se opatření stalo součástí nařízení o podpoře pro rozvoj venkova (ES) č. 1257/1999 s cílem podporovat rozšiřování zalesněných ploch s patřičným přihlédnutím k dopadu na životní prostředí. S ohledem na tuto změnu zaměření se nezdá být využití většiny prostředků na náhradu ztráty příjmu po dobu 20 let nejekonomičtější variantou k dosažení daného cíle a mělo by se znovu uvážit (viz rovněž následující odstavce).

Stupeň zalesnění není příliš významný (efektivnost)

| 70. | Podle oficiálního závěrečného vyhodnocení nařízení (EHS) č. 2080/92 dosáhly náklady na zalesňování 1,519 miliard EUR. V tomto hodnocení se uvádí, že nová výsadba představovala 0,92 % (1 041 589 hektarů) zalesněné plochy v Evropě v roce 1998. Hodnotitel dospěl k závěru, že „celkově se tento příspěvek nezdá být příliš významný“. Následný dopad na snížení zemědělské produkce, jenž byl cílem tohoto nařízení, byl považován za dosti skromný. |
| --- | --- |

70.

Podle oficiálního závěrečného vyhodnocení nařízení (EHS) č. 2080/92 dosáhly náklady na zalesňování 1,519 miliard EUR. V tomto hodnocení se uvádí, že nová výsadba představovala 0,92 % (1 041 589 hektarů) zalesněné plochy v Evropě v roce 1998. Hodnotitel dospěl k závěru, že „celkově se tento příspěvek nezdá být příliš významný“. Následný dopad na snížení zemědělské produkce, jenž byl cílem tohoto nařízení, byl považován za dosti skromný.

| 71. | Nařízení (ES) č. 1257/1999 vyčlenilo na zalesňování zemědělské půdy v období 2000 až 2006 dalších 2,38 miliard EUR. Cílem se stalo rozšířování zalesněných ploch. Mechanismus však zůstal z velké části stejný. Proto je pravděpodobné, že příspěvek ke zvýšení lesních zdrojů nebude na základě nařízení (ES) č. 1257/1999 významnější než příspěvek, kterého bylo dosaženo v rámci nařízení (EHS) č. 2080/92. |
| --- | --- |

71.

Nařízení (ES) č. 1257/1999 vyčlenilo na zalesňování zemědělské půdy v období 2000 až 2006 dalších 2,38 miliard EUR. Cílem se stalo rozšířování zalesněných ploch. Mechanismus však zůstal z velké části stejný. Proto je pravděpodobné, že příspěvek ke zvýšení lesních zdrojů nebude na základě nařízení (ES) č. 1257/1999 významnější než příspěvek, kterého bylo dosaženo v rámci nařízení (EHS) č. 2080/92.

| 72. | V roce 1995 se po přistoupení Finska, Švédska a Rakouska zvýšila zalesněná plocha v EU o přibližně 57 milionů hektarů, ze 79 milionů na 136 milionů hektarů (+72 %). Rozšíření v roce 2004 povede k dalšímu zvětšení plochy lesů v EU o 24 milionů hektarů ze 136 milionů na 160 milionů hektarů. |
| --- | --- |

72.

V roce 1995 se po přistoupení Finska, Švédska a Rakouska zvýšila zalesněná plocha v EU o přibližně 57 milionů hektarů, ze 79 milionů na 136 milionů hektarů (+72 %). Rozšíření v roce 2004 povede k dalšímu zvětšení plochy lesů v EU o 24 milionů hektarů ze 136 milionů na 160 milionů hektarů.

| 73. | O zalesňování zemědělské půdy se diskutovalo na konferenci o budoucnosti rozvoje venkova, která se konala v listopadu 2003 (46). Avšak měnící se kontext a postupné rozšiřování se dotkly priorit, které nebyly až dosud dostatečně brány v potaz. |
| --- | --- |

73.

O zalesňování zemědělské půdy se diskutovalo na konferenci o budoucnosti rozvoje venkova, která se konala v listopadu 2003 (46). Avšak měnící se kontext a postupné rozšiřování se dotkly priorit, které nebyly až dosud dostatečně brány v potaz.

| 74. | Pochybnosti o účinnosti zalesňování vznesl již v roce 1997 Hospodářský a sociální výbor (47), který napsal: „Další otázkou, jíž je třeba se zabývat, je to, zda by z dlouhodobého hlediska nebylo účinnější využívat prostředky EU na podporu uvádění dříví na trh, včetně jeho využití jakožto zdroje energie, než na poskytování přímé pomoci na zalesňování. Prostředky EU by měly být vyčleněny zejména na výzkum, vzdělávání, informace, poradenství a podporu venkovských oblastí, aby lesnický sektor mohl z dlouhodobého hlediska efektivněji fungovat a konkurovat. Podpora EU na zalesňování by se měla zaměřit na zlepšení kvality lesů pomocí opatření jako prevence eroze půdy, ochranu podzemních vod, ochranu před poškozením požáry nebo znovuzalesňování oblastí poškozených požárem. Prostředky poskytnuté v rámci programů strukturální a regionální politiky by se měly využít více na to, aby se v lesnictví a lesnickém průmyslu podporovalo uplatňování hospodárných postupů šetrných k životnímu prostředí.“ K mnoha doporučením bylo přihlédnuto v nařízení (ES) č. 1257/1999, avšak hlavní část výdajů stále souvisí se zalesňováním. |
| --- | --- |

74.

Pochybnosti o účinnosti zalesňování vznesl již v roce 1997 Hospodářský a sociální výbor (47), který napsal: „Další otázkou, jíž je třeba se zabývat, je to, zda by z dlouhodobého hlediska nebylo účinnější využívat prostředky EU na podporu uvádění dříví na trh, včetně jeho využití jakožto zdroje energie, než na poskytování přímé pomoci na zalesňování. Prostředky EU by měly být vyčleněny zejména na výzkum, vzdělávání, informace, poradenství a podporu venkovských oblastí, aby lesnický sektor mohl z dlouhodobého hlediska efektivněji fungovat a konkurovat. Podpora EU na zalesňování by se měla zaměřit na zlepšení kvality lesů pomocí opatření jako prevence eroze půdy, ochranu podzemních vod, ochranu před poškozením požáry nebo znovuzalesňování oblastí poškozených požárem. Prostředky poskytnuté v rámci programů strukturální a regionální politiky by se měly využít více na to, aby se v lesnictví a lesnickém průmyslu podporovalo uplatňování hospodárných postupů šetrných k životnímu prostředí.“ K mnoha doporučením bylo přihlédnuto v nařízení (ES) č. 1257/1999, avšak hlavní část výdajů stále souvisí se zalesňováním.

Výsledku mohlo být dosaženo účinněji (účinnost)

| 75. | Co se týče cíle zvětšit zalesněné plochy (viz odstavec 8), existují různé druhy půdy, které je možno zalesnit. V nařízení se stanoví, že pokud je podpora poskytována na zalesňování zemědělské půdy ve vlastnictví státních orgánů, zahrnuje pouze náklady na založení porostů (48), tj. nevyplácí se žádná náhrada za ztrátu příjmu nebo náklady na udržování, jak je tomu v případě půdy v soukromém vlastnictví. Teoreticky by tedy bylo možno tvrdit, že je-li cílem rozšíření zalesněných ploch, byla by orientace na půdu ve vlastnictví státu mnohem účinnější. Vedlo by to k značné hospodárnosti (neproplácení náhrady za ztrátu příjmu), tedy se stejnými prostředky by bylo možno dosáhnout zalesnění podstatně větší plochy. |
| --- | --- |

75.

Co se týče cíle zvětšit zalesněné plochy (viz odstavec 8), existují různé druhy půdy, které je možno zalesnit. V nařízení se stanoví, že pokud je podpora poskytována na zalesňování zemědělské půdy ve vlastnictví státních orgánů, zahrnuje pouze náklady na založení porostů (48), tj. nevyplácí se žádná náhrada za ztrátu příjmu nebo náklady na udržování, jak je tomu v případě půdy v soukromém vlastnictví. Teoreticky by tedy bylo možno tvrdit, že je-li cílem rozšíření zalesněných ploch, byla by orientace na půdu ve vlastnictví státu mnohem účinnější. Vedlo by to k značné hospodárnosti (neproplácení náhrady za ztrátu příjmu), tedy se stejnými prostředky by bylo možno dosáhnout zalesnění podstatně větší plochy.

Dopad opatření je velmi malý

| 76. | Dopad zalesňování byl velmi malý, částečně kvůli jeho dobrovolnému charakteru. Někteří zemědělci tato opatření uplatňovali, jiní ne. V důsledku toho neexistuje koordinovaná strategie a projekty zalesňování jsou schvalovány postupně, což vede k tomu, že dopad na region nebo lokalitu často není patrný. |
| --- | --- |

76.

Dopad zalesňování byl velmi malý, částečně kvůli jeho dobrovolnému charakteru. Někteří zemědělci tato opatření uplatňovali, jiní ne. V důsledku toho neexistuje koordinovaná strategie a projekty zalesňování jsou schvalovány postupně, což vede k tomu, že dopad na region nebo lokalitu často není patrný.

DOPAD JINÝCH LESNICKÝCH OPATŘENÍ

| 77. | Různé členské státy (Dánsko, Itálie, Portugalsko a Řecko) uvedly, že účinné provedení celounijní lesnické politiky bylo ovlivněno seznamem opatření zahrnutých v článcích 30 a 32, které – jak tvrdí – vypadají spíše jako rámec, než jako cílená opatření. |
| --- | --- |

77.

Různé členské státy (Dánsko, Itálie, Portugalsko a Řecko) uvedly, že účinné provedení celounijní lesnické politiky bylo ovlivněno seznamem opatření zahrnutých v článcích 30 a 32, které – jak tvrdí – vypadají spíše jako rámec, než jako cílená opatření.

| 78. | Opatření v článku 32 se zaměřují více na přínosy pro životní prostředí. Využití bylo mimořádně nízké, patrně kvůli skutečnosti, že maximální přípustná výše prémie není považována potenciálními příjemci za dostatečně atraktivní (všechny členské státy). Komise by měla tento jev prozkoumat s cílem zajistit, aby tento aspekt strategie fungoval podle plánu. |
| --- | --- |

78.

Opatření v článku 32 se zaměřují více na přínosy pro životní prostředí. Využití bylo mimořádně nízké, patrně kvůli skutečnosti, že maximální přípustná výše prémie není považována potenciálními příjemci za dostatečně atraktivní (všechny členské státy). Komise by měla tento jev prozkoumat s cílem zajistit, aby tento aspekt strategie fungoval podle plánu.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

| 79. | EU podporuje lesnická opatření od roku 1964, ačkoli neexistuje žádné ustanovení o společné lesnické politice. Od roku 2000 se finanční podpora poskytuje v rámci nařízení o rozvoji venkova, ale je založena na mezinárodních politických závazcích. Jelikož pojmy používané v těchto závazcích (udržitelnost a vícefunkčnost) jsou neurčité, lze stěží posoudit přidanou hodnotu této podpory. Tomu nenapomáhá ani skutečnost, že členské státy definují „les“ rozdílně (viz odstavce 14 až 18).






  — | Komise by měla zjednodušit a ucelit právní základ opatření EU v oblasti lesnictví a usilovat o společné pochopení a výklad pojmu „les“. |
| --- | --- | --- |

79.

EU podporuje lesnická opatření od roku 1964, ačkoli neexistuje žádné ustanovení o společné lesnické politice. Od roku 2000 se finanční podpora poskytuje v rámci nařízení o rozvoji venkova, ale je založena na mezinárodních politických závazcích. Jelikož pojmy používané v těchto závazcích (udržitelnost a vícefunkčnost) jsou neurčité, lze stěží posoudit přidanou hodnotu této podpory. Tomu nenapomáhá ani skutečnost, že členské státy definují „les“ rozdílně (viz odstavce 14 až 18).

—

Komise by měla zjednodušit a ucelit právní základ opatření EU v oblasti lesnictví a usilovat o společné pochopení a výklad pojmu „les“.

| 80. | Společné řízení provádění lesnické strategie není jasné. Kvůli této nepřehlednosti necítí členské státy ani Komise odpovědnost za posouzení toho, zda lesnický projekt přispěl k dosažení lesnické strategie EU (viz odstavce 19 až 22).






  — | Je nutno usilovat o přehlednost při rozdělování odpovědností za provádění lesnické politiky EU mezi členské státy a Komisi, jsou-li využívána lesnická opatření financovaná EU. |
| --- | --- | --- |

80.

Společné řízení provádění lesnické strategie není jasné. Kvůli této nepřehlednosti necítí členské státy ani Komise odpovědnost za posouzení toho, zda lesnický projekt přispěl k dosažení lesnické strategie EU (viz odstavce 19 až 22).

—

Je nutno usilovat o přehlednost při rozdělování odpovědností za provádění lesnické politiky EU mezi členské státy a Komisi, jsou-li využívána lesnická opatření financovaná EU.

| 81. | Komise zakládá svou podporu lesnictví na existenci národních lesnických programů nebo lesnických programů vypracovaných na nižší než celostátní úrovni či rovnocenných nástrojů, tyto programy jsou ale k dispozici jen ojediněle, jsou-li k dispozici vůbec, a jejich kvalita se velmi liší (viz odstavce 23 až 26). |
| --- | --- |

81.

Komise zakládá svou podporu lesnictví na existenci národních lesnických programů nebo lesnických programů vypracovaných na nižší než celostátní úrovni či rovnocenných nástrojů, tyto programy jsou ale k dispozici jen ojediněle, jsou-li k dispozici vůbec, a jejich kvalita se velmi liší (viz odstavce 23 až 26).

| 82. | Jsou-li využity rovnocenné nástroje, zpravidla plány rozvoje venkova, kvalitativní hodnocení lesnických opatření je nepříznivě ovlivněno časovým omezením a dostupností zaměstnanců. Kvalitativní posouzení je dotčeno rovněž nedostatkem informací o lesnických opatřeních na úrovni členských států v Komisi (viz odstavce 27 až 36).






  — | Komise a členské státy by měly společně zajistit vypracování strategických plánovacích dokumentů, které by bylo možno použít jako účinný nástroj pro plánování lesnických opatření a podpory. |
| --- | --- | --- |

82.

Jsou-li využity rovnocenné nástroje, zpravidla plány rozvoje venkova, kvalitativní hodnocení lesnických opatření je nepříznivě ovlivněno časovým omezením a dostupností zaměstnanců. Kvalitativní posouzení je dotčeno rovněž nedostatkem informací o lesnických opatřeních na úrovni členských států v Komisi (viz odstavce 27 až 36).

—

Komise a členské státy by měly společně zajistit vypracování strategických plánovacích dokumentů, které by bylo možno použít jako účinný nástroj pro plánování lesnických opatření a podpory.

| — | Komise musí zajistit, aby kvalitativní posouzení části každého plánu rozvoje venkova týkající se lesnictví bylo přiměřené. |
| --- | --- |

—

Komise musí zajistit, aby kvalitativní posouzení části každého plánu rozvoje venkova týkající se lesnictví bylo přiměřené.

| 83. | Smlouvy o zalesňování uzavřené před rokem 2000 na dobu 20 let absorbují značnou část prostředků, jež měly být podle plánu použity na zalesňování jakožto součásti rozvoje venkova. Sedmileté programové období je dále špatně připraveno na delší plánování potřebné pro lesnická opatření trvající až 20 let (viz odstavce 37 až 39). |
| --- | --- |

83.

Smlouvy o zalesňování uzavřené před rokem 2000 na dobu 20 let absorbují značnou část prostředků, jež měly být podle plánu použity na zalesňování jakožto součásti rozvoje venkova. Sedmileté programové období je dále špatně připraveno na delší plánování potřebné pro lesnická opatření trvající až 20 let (viz odstavce 37 až 39).

| 84. | Využití různých finančních režimů (kombinace prostředků z orientační a záruční sekce EZOZF) vedlo ke složitému systému provádění politiky rozvoje venkova (viz odstavce 40 až 42).






  — | Komise by měla přezkoumat režimy financování za účelem jejich zjednodušení. |
| --- | --- | --- |

84.

Využití různých finančních režimů (kombinace prostředků z orientační a záruční sekce EZOZF) vedlo ke složitému systému provádění politiky rozvoje venkova (viz odstavce 40 až 42).

—

Komise by měla přezkoumat režimy financování za účelem jejich zjednodušení.

| 85. | Prověřování výběru projektů odhalilo řadu nedostatků. Existovaly různé výklady, pokud jde o upřednostnění půdy, která má být zalesněna. Pokud objem projektových žádostí překročil disponibilní prostředky, neexistovala jasná kritéria pro výběr projektů (pořadí). Dále existovaly pochybnosti, co se týče předchozího využití půdy a toho, zda byl příjemce zemědělcem. Vyskytly se rovněž případy slabých a nedostatečných kontrolních systémů provozovaných členskými státy (viz odstavce 43 až 58 a 62 až 64).






  — | Komise by měla společně s členskými státy prověřit systém podávání žádostí a schvalování projektů s cílem zajistit, aby podporu dostaly nejživotaschopnější a nejhodnotnější návrhy na podporu v rámci strategie EU i národních strategií. |
| --- | --- | --- |

85.

Prověřování výběru projektů odhalilo řadu nedostatků. Existovaly různé výklady, pokud jde o upřednostnění půdy, která má být zalesněna. Pokud objem projektových žádostí překročil disponibilní prostředky, neexistovala jasná kritéria pro výběr projektů (pořadí). Dále existovaly pochybnosti, co se týče předchozího využití půdy a toho, zda byl příjemce zemědělcem. Vyskytly se rovněž případy slabých a nedostatečných kontrolních systémů provozovaných členskými státy (viz odstavce 43 až 58 a 62 až 64).

—

Komise by měla společně s členskými státy prověřit systém podávání žádostí a schvalování projektů s cílem zajistit, aby podporu dostaly nejživotaschopnější a nejhodnotnější návrhy na podporu v rámci strategie EU i národních strategií.

| — | Komise by měla přezkoumat stávající kontroly členských států vzhledem k posílení administrativních a kontrolních systémů a přijmout vhodná opatření v případě neshody. |
| --- | --- |

—

Komise by měla přezkoumat stávající kontroly členských států vzhledem k posílení administrativních a kontrolních systémů a přijmout vhodná opatření v případě neshody.

| 86. | Zalesňování, které provádějí obce (místní orgány,) nezískává podle současného režimu podpor podporu na udržování. Obce nemají dostatečné finanční prostředky, aby zajistily správnou péči o sazenice a mladou sadbu (udržování), což vyvolává vážné riziko, že projekty, které dostaly značné prostředky z EU i od jednotlivých členských států, v následujících letech ztroskotají (viz odstavce 59 až 61).






  — | Komise by měla prověřit okolnosti poskytování podpory na zalesňování, aby se předešlo tomu, že podpora je poskytována v případech, kdy projekty nelze udržet. V případě potřeby by měla navrhnout změny současného základu pro poskytování podpory. |
| --- | --- | --- |

86.

Zalesňování, které provádějí obce (místní orgány,) nezískává podle současného režimu podpor podporu na udržování. Obce nemají dostatečné finanční prostředky, aby zajistily správnou péči o sazenice a mladou sadbu (udržování), což vyvolává vážné riziko, že projekty, které dostaly značné prostředky z EU i od jednotlivých členských států, v následujících letech ztroskotají (viz odstavce 59 až 61).

—

Komise by měla prověřit okolnosti poskytování podpory na zalesňování, aby se předešlo tomu, že podpora je poskytována v případech, kdy projekty nelze udržet. V případě potřeby by měla navrhnout změny současného základu pro poskytování podpory.

| 87. | Dopad opatření v oblasti zalesňování zemědělské půdy byl malý. Zalesňování nedosáhlo významného stupně a stejného výsledku bylo možno dosáhnout levněji. Financované projekty vedou k roztříštěnému a nekoordinovanému provádění ve venkovských oblastech. Celá akce v oblasti lesnictví není dostatečně cílená (viz odstavce 65 až 78).






  — | Komise by měla znovu zvážit, jak by bylo možno opatření týkající se zalesňování lépe zacílit, a to s nižšími náklady pro rozpočet s ohledem na měnící se veřejné potřeby a skutečnost, že právní předpisy EU nyní kladou důraz na přínosy pro životní prostředí. |
| --- | --- | --- |

87.

Dopad opatření v oblasti zalesňování zemědělské půdy byl malý. Zalesňování nedosáhlo významného stupně a stejného výsledku bylo možno dosáhnout levněji. Financované projekty vedou k roztříštěnému a nekoordinovanému provádění ve venkovských oblastech. Celá akce v oblasti lesnictví není dostatečně cílená (viz odstavce 65 až 78).

—

Komise by měla znovu zvážit, jak by bylo možno opatření týkající se zalesňování lépe zacílit, a to s nižšími náklady pro rozpočet s ohledem na měnící se veřejné potřeby a skutečnost, že právní předpisy EU nyní kladou důraz na přínosy pro životní prostředí.

Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 14. října 2004.

Za Účetní dvůr

Juan Manuel FABRA VALLÉS

předseda

---

(1)  Článek 29 nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 (Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 80).

1

(2)  KOM(1998) 649, 3.11.1998.

2

(3)  Usnesení Rady ze dne 15. prosince 1998 (Úř. věst. C 56, 26.2.1999, s. 1). V usnesení Rady se uvádí, že zodpovědnost za politiku lesního hospodaření nesou členské státy a opatření Společenství jsou založená na zásadě subsidiarity: „... zdůrazňuje zásadu subsidiarity vzhledem ke skutečnosti, že Smlouva o založení Evropského společenství nestanovuje žádnou specifickou společnou politiku lesního hospodářství a že zodpovědnost za politiku lesního hospodářství nesou členské státy, na druhé straně však přihlíží k tomu, že podle zásady subsidiarity a koncepce sdílené zodpovědnosti může Společenství pozitivně přispět k zavádění trvale udržitelného lesního hospodaření a k multifunkční úloze lesů.“

3

(4)  Celoevropská konference ministrů v Helsinkách v roce 1993.

4

(5)  Zdroj: Komise.

5

Zdroj

(6)  KOM(1998) 649.

6

(7)  Usnesení Rady ze dne 15. prosince 1998.

7

(8)  Usnesení Rady ze dne 15. prosince 1998. V usnesení Rady se uvádí, že odpovědnost za lesnickou politiku mají členské státy a že opatření Společenství jsou založena na zásadě subsidiarity: „zdůrazňuje zásadu subsidiarity vzhledem ke skutečnosti, že Smlouva o založení Evropského společenství neobsahuje ustanovení o zvláštní společné lesnické politice a že odpovědnost za lesnickou politiku mají členské státy, nicméně přihlíží ke skutečnosti, že podle zásady subsidiarity a koncepce společné odpovědnosti může Společenství pozitivně přispět k provádění udržitelné správy lesa a vícefunkční roli lesů.“

8

(9)  Celoevropská konference ministrů v Helsinkách v roce 1993.

9

(10)  Zdroj: Komise.

10

Zdroj

(11)  Nařízení (ES) č. 1257/1999, které stanoví rámec podpory rozvoje venkova.

11

(12)  Viz glosář.

12

(13)  Viz glosář.

13

(14)  Cíl 1 strukturálních fondů je zaměřen na podporu rozvoje a strukturální přizpůsobení regionů, jež zaostávají ve vývoji.

14

(15)  Zvláštní zpráva č. 14/2000 (Úř. věst. C 353, 8.12.2000, s. 1).

15

(16)  Audit se netýkal jiných činností financovaných z rozpočtu EU, např. lesnický výzkum, Forest Natura 2000, Forest Focus.

16

(17)  Komise [KOM(1998) 649] popisuje význam lesnictví takto:

17

| — | se svými mnoha funkcemi mají lesy pro venkovské oblasti zásadní význam a představují důležitý prvek integrované politiky rozvoje venkova, zejména vzhledem ke svému příspěvku k příjmům a zaměstnanosti a ekologické a společenské hodnotě, |
| --- | --- |

—

se svými mnoha funkcemi mají lesy pro venkovské oblasti zásadní význam a představují důležitý prvek integrované politiky rozvoje venkova, zejména vzhledem ke svému příspěvku k příjmům a zaměstnanosti a ekologické a společenské hodnotě,

politiky rozvoje venkova

| — | lesy a jejich rozmanitost jsou důležitou součástí evropského přírodního prostředí a jejich ochrana a zachování spadá do oblasti působnosti mnoha politik Společenství a je předmětem zejména specifických ekologických záležitostí, jako strategie EU pro biologickou rozmanitost, Natura 2000 a provedení úmluvy o změně klimatu, |
| --- | --- |

—

lesy a jejich rozmanitost jsou důležitou součástí evropského přírodního prostředí a jejich ochrana a zachování spadá do oblasti působnosti mnoha politik Společenství a je předmětem zejména specifických ekologických záležitostí, jako strategie EU pro biologickou rozmanitost, Natura 2000 a provedení úmluvy o změně klimatu,

prostředí

| — | na lesnické výrobky, zejména na dříví (a rovněž korek a pryskyřice) se vztahují pravidla vnitřního trhu, včetně běžných pravidel hospodářské soutěže týkajících se státní podpory, fúzí a kartelů. |
| --- | --- |

—

na lesnické výrobky, zejména na dříví (a rovněž korek a pryskyřice) se vztahují pravidla vnitřního trhu, včetně běžných pravidel hospodářské soutěže týkajících se státní podpory, fúzí a kartelů.

vnitřního trhu

(18)  Závěrečná zpráva FAO o globálním posouzení lesních zdrojů vydaná v roce 1995 stanovila definici lesa jako plochu se stupněm korunového zápoje 20 % u průmyslových zemí a 10 % u rozvojových zemí.

18

(19)  Studie o Evropském lesnickém informačním a komunikačním systému (EFICS) 1997.

19

(20)  Zpráva OSN/FAO „Lesní zdroje“, rok 2000, s. 34.

20

(21)  Sdělení Komise bylo vyhotoveno na základě zvláštní žádosti Evropského parlamentu (A4-0414/96, Úř. věst. C 55, 24.2.1997, s. 22).

21

(22)  Článek 274 Smlouvy o ES: „Komise provádí rozpočet v souladu s ustanoveními rozpočtových nařízení vydaných k provedení článku 279 na vlastní odpovědnost a v mezích určených prostředků, v souladu se zásadami řádného finančního hospodaření. Členské státy spolupracují s Komisí, aby zajistily využití rozpočtových prostředků v souladu se zásadou řádného finančního hospodaření.“

22

(23)  Podle článku 29 nařízení (ES) č. 1257/1999 musí být podpora založena na „... národních lesnických programech a lesnických programech vypracovaných na nižší než celostátní úrovni nebo na rovnocenných nástrojích, které by měly zohledňovat závazky přijaté na ministerských konferencích o ochraně lesů v Evropě“.

23

(24)  Článek 29 nařízení (ES) č. 1257/1999.

24

(25)  Zdroj: „Národní lesnické programy v evropských zemích. Prvotní přehled založený na rychlém průzkumu v zemích podílejících se na akci COST E-19“, strana 11.

25

Zdroj

(26)  Čtvrtá konference ministrů o ochraně lesů v Evropě (Vídeň, duben 2003).

26

(27)  Čl. 29 odst. 4 nařízení (ES) č. 1257/1999.

27

(28)  Nařízení (ES) č. 1257/1999 a nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 (Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 1).

28

(29)  69 operačních programů pro regiony cíle 1 a programové doplňky, 20 jednotných programových dokumentů cíle 2, včetně záruční sekce EZOZF, 68 PRV záruční sekce EZOZF a LEADER + 73 programů.

29

(30)  Hlavními GŘ jsou GŘ AGRI/GŘ REGIO/GŘ ENV.

30

(31)  Stanovisko Hospodářského a sociálního výboru k „situaci a problémům lesnictví v Evropské unii a potenciálu k rozvoji lesnických politik“ (Úř. věst. C 206, 7.7.1997, s. 128).

31

(32)  Záruční sekce EZOZF: nařízení Komise (ES) č. 817/2004 (Úř. věst. L 153, 30.4.2004, s. 30) o podpoře rozvoje venkova z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) stanoví v článku 69, že kontroly na místě se musí každý rok týkat nejméně 5 % příjemců a všech druhů opatření v oblasti rozvoje venkova uvedených v programových dokumentech. Kontroly na místě musí být rozloženy během celého roku na základě analýzy rizik každého jednotlivého opatření v oblasti rozvoje venkova. Kontroly musí zahrnovat všechny závazky a povinnosti příjemce, které lze zkontrolovat během návštěvy. Provádějí se v souladu s hlavou III nařízení (ES) č. 2419/2001.

32

Orientační sekce EZOZF: nařízení Komise (ES) č. 438/2001 (Úř. věst. L 63, 3.3.2001, s. 21) (o řízení strukturálních fondů) stanoví (v článku 10), že „členské státy pořádají kontroly akcí na základě vhodného výběrového souboru, pomocí nichž se má zejména: a) ověřit účinnost zavedených řídících a kontrolních systémů; b) výběrovým způsobem na základě analýzy rizik ověřit prohlášení o výdajích připravená na různých úrovních. Kontroly prováděné před ukončením každé pomoci se týkají alespoň 5 % celkových způsobilých výdajů a musí být založeny na reprezentativním výběrovém souboru schválených akcí, přičemž se musí brát v úvahu požadavky odstavce 3. Členské státy usilují o rovnoměrné rozložení kontrol na celé dotyčné období. Zajistí přiměřené oddělení úkolů takové kontroly a postupů pro provádění nebo platby akcí“.

(33)  Evropská konference o rozvoji venkova, která se konala v Salcburku v listopadu 2003, vyjádřila ve svých závěrech obavu, pokud jde o „složitost nynějšího systému provádění politiky EU týkající se rozvoje venkova s různými zdroji financování a postupy podle toho, zda se zásah provádí v rámci regionů cíle 1 nebo mimo ně“.

33

(34)  Nařízení Rady (EHS) č. 3508/92 ze dne 27. listopadu 1992 o zavedení integrovaného administrativního a kontrolního systému (IACS) pro některé režimy podpor Společenství (Úř. věst. L 355, 5.12.1992, s. 1).

34

(35)  Instrukční dokument VI/10535/99 rev. 7 vydaný službami Komise k provádění řízení, kontrol a sankcí týkajících se opatření v oblasti rozvoje venkova podle nařízení Rady (ES) č. 1257/1999, bod 3.5.

35

(36)  Zejména jediná výzva k podání žádostí místo opakovaných výzev podněcuje k tomu, aby byl schválen první projekt.

36

(37)  Viz rovněž instrukční dokument VI/10535/99 rev. 7, bod 3.7.

37

(38)  Nařízení (EHS) č. 3508/92.

38

(39)  Zvláštní zpráva č. 14/2000 (Úř. věst. C 353, 8.12.2000) „Ekologizace SZP“, bod 47 „Co se týče opatření v oblasti zemědělství a životního prostředí, členské státy musí poskytnout podrobné důkazy dokládající navržené výše podpory; tyto konkrétní výše jsou pak schváleny Komisí. Naproti tomu co se týče opatření v oblasti zalesňování, nejsou tyto informace od vnitrostátních orgánů vyžadovány. Komise schvaluje maximální výše podpory, v jejichž mezích mohou členské státy stanovit libovolně výši podpory, aniž by ji Komise musela schválit.“

39

(40)  Článek 31 nařízení (ES) č. 1257/1999 uvádí, že může být vyplacena roční prémie na hektar „k pokrytí příjmu ušlého v důsledku zalesňování pro zemědělce nebo jejich sdružení, kteří obdělávali půdu před jejím zalesněním, nebo pro jakoukoliv jinou právnickou osobu soukromého práva, a to na dobu nejvýše 20 let“.

40

(41)  Zpráva pro Parlament a Radu o uplatňování nařízení (EHS) č. 2080/92 (KOM 630/1997 ze dne 28.11.1997).

41

(42)  Nařízení Komise (ES) č. 445/2002, článek 61 (Úř. věst. L 74, 15.3.2002, s. 1).

42

(43)  Článek 29 nařízení (ES) č. 1257/1999 ve znění nařízení Rady (ES) č. 1783/2003 ze dne 29. září 2003 (Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 70).

43

(44)  Nařízení (ES) č. 1783/2003.

44

(45)  Plány rozvoje venkova stanoví částku na hektar, která se má vyplácet jako náhrada za ztrátu příjmu po dobu následujících 20 let. Výše náhrady za ztrátu příjmu se liší v závislosti na předchozím využití zalesněné půdy, která je vyšší v případě výnosnějších způsobů využití a pokud se příjemce kvalifikuje jako zemědělec.

45

(46)  Konference dospěla k závěru, že existuje příležitost „zaměřit opatření v oblasti zalesňování znovu na posílení vícefunkčnosti a udržitelnosti (např. řízení rizik, zlepšení přínosů pro životní prostředí a omezení rizika požárů)“.

46

(47)  „Stanovisko Hospodářského a sociálního výboru k“ situaci a problémům lesnictví v Evropské unii a potenciálu k rozvoji lesnických politik.

47

(48)  Článek 31 nařízení (ES) č. 1257/1999.

48

---

PŘÍLOHA I

AKCE SPOLEČENSTVÍ V OBLAST LESNICTVÍ V OBDOBÍ 1964 AŽ 1999

1964 až 1988:

Do roku 1988 Evropské společenství přijalo určitá opatření na rozvoj lesnického sektoru, která souvisela vždy přímo se společnou zemědělskou politikou, zejména s politikou ke zlepšení zemědělských struktur. Opatření se týkala harmonizace právních předpisů, rozvoje lesů a lesního hospodářství, ochrany lesů před důsledky znečištění ovzduší a před požáry a lesnického výzkumu.

1988 až 1992:

Společenství zaujalo k lesnickým projektům soudržnější přístup. V září 1988 Komise předložila Radě akční program Společenství pro lesnictví. Tento byl Radou přijat v roce 1989 a zaměřoval se na pět hlavních oblastí:

| — | zalesňování zemědělské půdy, |
| --- | --- |

—

zalesňování zemědělské půdy,

| — | rozvoj a optimální využívání lesů ve venkovských oblastech, |
| --- | --- |

—

rozvoj a optimální využívání lesů ve venkovských oblastech,

| — | korek, |
| --- | --- |

—

korek,

| — | ochranu lesů, |
| --- | --- |

—

ochranu lesů,

| — | průvodní opatření. |
| --- | --- |

—

průvodní opatření.

1992 až 1999:

V roce 1992 vstoupila opatření Společenství v lesnickém sektoru do ambicióznější fáze. Rozhodnutí ve dvou hlavních oblastech zásadně změnila akční program z roku 1988:

| — | byla posílena opatření na ochranu lesů před důsledky znečištění ovzduší a před požáry (1), |
| --- | --- |

—

byla posílena opatření na ochranu lesů před důsledky znečištění ovzduší a před požáry (1),

| — | byla přijata lesnická opatření v zemědělství (2) jako součást průvodních opatření reformy SZP na podporu zalesňování zemědělské půdy. |
| --- | --- |

—

byla přijata lesnická opatření v zemědělství (2) jako součást průvodních opatření reformy SZP na podporu zalesňování zemědělské půdy.

Od roku 1992 zahrnovala jiná opatření Společenství v lesnickém sektoru Evropský lesnický informační a komunikační systém (EFICS) (3) a lesnický výzkum spolufinancovaný v rámci výzkumných a rozvojových programů EU v oblasti zemědělského a environmentálního výzkumu.

V 90. letech se diskuse o evropském lesním hospodářství zaměřila hlavně na definování a provedení zásad udržitelného lesnictví. Koncepce udržitelné správy lesa byla definována v roce 1993 na celoevropské konferenci ministrů o ochraně lesů, která se konala v Helsinkách. Udržitelná správa lesa spočívá ve vyvážené kombinaci ekologických, ekonomických, sociálních a kulturních činností. Diskuse o lesnické strategii EU byla mimo jiné zahájena zprávou Evropského parlamentu (4), sdělením Komise o lesnické strategii pro Evropskou unii (5) a usnesením Rady o lesnické strategii pro Evropskou unii (6). Debata znovu potvrdila zejména zásady, že les má vícefunkční roli, že by se na lesy měla vztahovat pravidla tržního hospodářství a že v souladu se zásadou subsidiarity by strategie měla být provedena na co nejnižší úrovni. Ačkoli se má uplatňovat zásada subsidiarity a lesnická strategie usiluje o lepší koordinaci v rámci Společenství, chybějí konkrétní návrhy na zlepšení spolupráce.

---

(1)  Nařízení (EHS) č. 2157/92 a nařízení (EHS) č. 2158/92 ze dne 23. července 1992.

(2)  Nařízení (EHS) č. 2080/92 ze dne 30. července 1992.

(3)  Nařízení (ES) č. 400/94.

(4)  A4-0414/96; PE 213.578/v konečném znění („Thomasova zpráva“).

(5)  KOM(1998) 649 v konečném znění.

(6)  Usnesení Rady ze dne 15. prosince 1998.

---

PŘÍLOHA II

DEFINICE POJMU „LES“ V JEDNOTLIVÝCH ČLENSKÝCH STÁTECH

Definice lesa: hlavní kritéria a práh používaný jednotlivými zeměmi podle Evropského lesnického informačního a komunikačního systému (EFICS)

| země | Minimální | výška ve vzrostlém stavu |
| --- | --- | --- |
| šířka | korunový zápoj | plocha | potenciální produkce |
| Rakousko | 10 m | 30  % | 0,05 ha | | |
| Belgie (Valonský region) | 9 m | | 0,1 ha | | |
| Belgie (Vlámský region) | 25 m | 20  % | 0,5 ha | | |
| Dánsko | 20 m | | 0,5 ha | | 6 m |
| Finsko | | | 0,25 ha | 1 m3/ha/rok | |
| Francie | 15 m | 10  % nebo 500 kmenů/ha s c.b.h. < 24,5 cm | 0,05 ha | | |
| Německo | 10 m | | 0,1 ha | | |
| Řecko | 30 m | 10  % | 0,5 ha | | |
| Irsko | 40 m | 20  % | 0,5 ha | 4 m3/ha/rok (jehličnaté dřeviny)
  2 m3/ha/rok (listnaté dřeviny) | |
| Itálie | 20 m | 20  % | 0,2 ha | | |
| Lucembursko | — | — | — | | |
| Portugalsko | 15 m | 10  % | 0,2 ha | | |
| Španělsko | 20 m | 30  % | 0,25 ha | | |
| Švédsko | | | 0,25 ha | 1 m3/ha/rok | |
| Nizozemsko | 30 m | 20  % | 0,5 ha | | |
| Spojené království | 50 m | 20  % | 2 ha | | |
| Zdroje: ES 1997. Studie o Evropském lesnickém informačním a komunikačním systému (EFICS).
  Zprávy o inventárních systémech a systémech mapování. Evropská komise, Lucemburk. |

země

Minimální

výška ve vzrostlém stavu

šířka

korunový zápoj

plocha

potenciální produkce

Rakousko

10 m

30  %

0,05 ha

Belgie (Valonský region)

9 m

0,1 ha

Belgie (Vlámský region)

25 m

20  %

0,5 ha

Dánsko

20 m

0,5 ha

6 m

Finsko

0,25 ha

1 m3/ha/rok

Francie

15 m

10  % nebo 500 kmenů/ha s c.b.h. < 24,5 cm

0,05 ha

Německo

10 m

0,1 ha

Řecko

30 m

10  %

0,5 ha

Irsko

40 m

20  %

0,5 ha

4 m3/ha/rok (jehličnaté dřeviny)

2 m3/ha/rok (listnaté dřeviny)

Itálie

20 m

20  %

0,2 ha

Lucembursko

—

—

—

Portugalsko

15 m

10  %

0,2 ha

Španělsko

20 m

30  %

0,25 ha

Švédsko

0,25 ha

1 m3/ha/rok

Nizozemsko

30 m

20  %

0,5 ha

Spojené království

50 m

20  %

2 ha

Zdroje: ES 1997. Studie o Evropském lesnickém informačním a komunikačním systému (EFICS).

Zprávy o inventárních systémech a systémech mapování. Evropská komise, Lucemburk.

---

ODPOVĚDI KOMISE

SHRNUTÍ

| II. | Komise vítá tuto zprávu, díky jejímuž včasnému předložení ji bude možno přiměřeně vzít v úvahu při nadcházejícím hodnocení lesní strategie a budoucího rámce rozvoje venkova (KOM 2004/490 v konečném znění).
  U principu subsidiarity se Komise domnívá, že řada prováděcích rozhodnutí zůstává na uvážení jednotlivých členských států, jak je uváděno v různých částech odpovědi Komise na tuto zprávu. |
| --- | --- |

II.

Komise vítá tuto zprávu, díky jejímuž včasnému předložení ji bude možno přiměřeně vzít v úvahu při nadcházejícím hodnocení lesní strategie a budoucího rámce rozvoje venkova (KOM 2004/490 v konečném znění).

U principu subsidiarity se Komise domnívá, že řada prováděcích rozhodnutí zůstává na uvážení jednotlivých členských států, jak je uváděno v různých částech odpovědi Komise na tuto zprávu.

| V. | Udržitelné hospodaření s lesy je založeno na vyvážené integraci hospodářských, sociálních a ekologických cílů a současném zvažování různých otázek, jichž se tato problematika týká.
  Komise se domnívá, že kvalita sledování může být bez společné definice lesa zajištěna. Výsledky této politiky mohou být sledovány na úrovni členských států a následně na úrovni EU. |
| --- | --- |

V.

Udržitelné hospodaření s lesy je založeno na vyvážené integraci hospodářských, sociálních a ekologických cílů a současném zvažování různých otázek, jichž se tato problematika týká.

Komise se domnívá, že kvalita sledování může být bez společné definice lesa zajištěna. Výsledky této politiky mohou být sledovány na úrovni členských států a následně na úrovni EU.

| VI. | Propojení mezi lesní strategií a jednotlivými projekty spolufinancovanými Evropským zemědělským orientačním a záručním fondem (EZOZF) je zajištěno prostřednictvím programů rozvoje venkova (PRV). Komise ověřuje, zda programy odpovídají lesní strategii. Vnitrostátní nebo regionální orgány jednotlivé projekty schvalují na základě PRV.
  V návrhu budoucího rámce rozvoje venkova Komise navrhuje jasnější vymezení odpovědnosti mezi Komisí a členskými státy.
  Příspěvek k plnění strategie EU v lesnictví je pro každý program rozvoje venkova posuzován v hodnotících zprávách připravovaných členskými státy a shrnutých Komisí. Komise v červenci 2004 (KOM 2004/490 v konečném znění) navrhla zpřísnit hodnotící požadavky pro budoucí rámec rozvoje venkova. |
| --- | --- |

VI.

Propojení mezi lesní strategií a jednotlivými projekty spolufinancovanými Evropským zemědělským orientačním a záručním fondem (EZOZF) je zajištěno prostřednictvím programů rozvoje venkova (PRV). Komise ověřuje, zda programy odpovídají lesní strategii. Vnitrostátní nebo regionální orgány jednotlivé projekty schvalují na základě PRV.

V návrhu budoucího rámce rozvoje venkova Komise navrhuje jasnější vymezení odpovědnosti mezi Komisí a členskými státy.

Příspěvek k plnění strategie EU v lesnictví je pro každý program rozvoje venkova posuzován v hodnotících zprávách připravovaných členskými státy a shrnutých Komisí. Komise v červenci 2004 (KOM 2004/490 v konečném znění) navrhla zpřísnit hodnotící požadavky pro budoucí rámec rozvoje venkova.

| VII. | Evropské země vyvinuly společný přístup ke vnitrostátním programům v oblasti lesního hospodářství v souvislosti s ministerskou konferencí o ochraně lesů v Evropě (MKOLE) a v sestavování programů bylo dosaženo výrazného pokroku. Když však takové programy nejsou k dispozici, přijetí programů rozvoje venkova (PRV) a operačních programů (OP) jako jejich ekvivalentu se zdá být oprávněným řešením, díky němuž nebude docházet k brždění provádění opatření v lesnictví v těchto programech.
  Pro zajištění kvality schválených programů byla ve spolupráci se všemi navazujícími službami komise provedena hloubková analýza, která zahrnovala intenzivní kontakty s členskými státy. Tento proces nějakou dobu trval. |
| --- | --- |

VII.

Evropské země vyvinuly společný přístup ke vnitrostátním programům v oblasti lesního hospodářství v souvislosti s ministerskou konferencí o ochraně lesů v Evropě (MKOLE) a v sestavování programů bylo dosaženo výrazného pokroku. Když však takové programy nejsou k dispozici, přijetí programů rozvoje venkova (PRV) a operačních programů (OP) jako jejich ekvivalentu se zdá být oprávněným řešením, díky němuž nebude docházet k brždění provádění opatření v lesnictví v těchto programech.

Pro zajištění kvality schválených programů byla ve spolupráci se všemi navazujícími službami komise provedena hloubková analýza, která zahrnovala intenzivní kontakty s členskými státy. Tento proces nějakou dobu trval.

| VIII. | Pro zajištění dostačující aktualizace opatření, jako jsou zalesňování a znovuzalesňování, je třeba mít dlouhodobé smlouvy. Svou povahou zasahují do několika programových období.
  Pokud jde o délku a trvání smluv a částky pomoci, návrhy rámce rozvoje venkova pro období po roce 2006 obsahují řadu úprav, které mají tyto problémy zmírnit, a to především prostřednictvím snížení délky a stropu náhrady ušlých příjmů. |
| --- | --- |

VIII.

Pro zajištění dostačující aktualizace opatření, jako jsou zalesňování a znovuzalesňování, je třeba mít dlouhodobé smlouvy. Svou povahou zasahují do několika programových období.

Pokud jde o délku a trvání smluv a částky pomoci, návrhy rámce rozvoje venkova pro období po roce 2006 obsahují řadu úprav, které mají tyto problémy zmírnit, a to především prostřednictvím snížení délky a stropu náhrady ušlých příjmů.

| IX. | Komise si je vědoma toho, že se jedná o složitý systém, a proto již zavedla zjednodušení a navrhla pro rámec rozvoje venkova pro období po roce 2006 další podstatné kroky. Jedním ze zjednodušení je zavedení jediného fondu pro rozvoj venkova. |
| --- | --- |

IX.

Komise si je vědoma toho, že se jedná o složitý systém, a proto již zavedla zjednodušení a navrhla pro rámec rozvoje venkova pro období po roce 2006 další podstatné kroky. Jedním ze zjednodušení je zavedení jediného fondu pro rozvoj venkova.

| X. | — | Provádění opatření v lesnictví se řídí principem subsidiarity. Typ půdy určené k zalesnění je z velké míry záležitostí členských států a měl by být určen podle vnitrostátní a regionální situace a podle potřeby. Návrh politiky rozvoje venkova pro období po roce 2006 zahrnuje několik prvků zlepšeného ekologického řešení při výběru půdy pro zalesnění. |
| --- | --- | --- |

X.

—

Provádění opatření v lesnictví se řídí principem subsidiarity. Typ půdy určené k zalesnění je z velké míry záležitostí členských států a měl by být určen podle vnitrostátní a regionální situace a podle potřeby. Návrh politiky rozvoje venkova pro období po roce 2006 zahrnuje několik prvků zlepšeného ekologického řešení při výběru půdy pro zalesnění.

| — | Kompatibilita s životním prostředím je právním požadavkem. Členské státy tuto povinnost podle svých regionálních podmínek plní. |
| --- | --- |

—

Kompatibilita s životním prostředím je právním požadavkem. Členské státy tuto povinnost podle svých regionálních podmínek plní.

| — | Většina programů zahrnuje výběrová kritéria, ale uznává se, že v některých případech může být zapotřebí upřesnit jejich definici. |
| --- | --- |

—

Většina programů zahrnuje výběrová kritéria, ale uznává se, že v některých případech může být zapotřebí upřesnit jejich definici.

Auditní služby Komise ověřují systémy výběru na základě svých vlastních zásad. Neprůhlednost nebo neobjektivita při výběru projektů nese za následek doporučení určená danému členskému státu a může také vést k finančním opravám v rámci rozhodnutí při schvalování účetní závěrky.

| — | Definice „zemědělské půdy“ a „zemědělce“ jsou v kompetenci členských států a musí být uvedeny ve vnitrostátních nebo regionálních programech. Ověřování musí být zajištěno členskými státy a musí odpovídat zásadám vydaným Komisí.
  Komise si je vědoma, že existuje prostor pro zlepšení, a pro příští programové období prověří požadavky a bude členským státům v otázkách zmíněných soudem více nápomocna; |
| --- | --- |

—

Definice „zemědělské půdy“ a „zemědělce“ jsou v kompetenci členských států a musí být uvedeny ve vnitrostátních nebo regionálních programech. Ověřování musí být zajištěno členskými státy a musí odpovídat zásadám vydaným Komisí.

Komise si je vědoma, že existuje prostor pro zlepšení, a pro příští programové období prověří požadavky a bude členským státům v otázkách zmíněných soudem více nápomocna;

| — | Komise také vymezila nedostatky podobné těm, které byly zmíněny soudem, a zavedla finanční opravy. Byla zavedena regulační opatření, která by měla zlepšit ověřování nároků. |
| --- | --- |

—

Komise také vymezila nedostatky podobné těm, které byly zmíněny soudem, a zavedla finanční opravy. Byla zavedena regulační opatření, která by měla zlepšit ověřování nároků.

| — | Auditní služby Komise se při své práci zaměřují především na dodržování příslušných kontrolních postupů při nabídkových řízeních na veřejné zakázky týkající se všech opatření, která opravňují veřejné subjekty k získání pomoci z rozvoje venkova. |
| --- | --- |

—

Auditní služby Komise se při své práci zaměřují především na dodržování příslušných kontrolních postupů při nabídkových řízeních na veřejné zakázky týkající se všech opatření, která opravňují veřejné subjekty k získání pomoci z rozvoje venkova.

| XI. | Obce nesou jistou zodpovědnost za udržování svých lesů. Orgány, které projekty schvalují, by od obcí měly vyžadovat dostatečné důkazy o tom, že jsou údržbové práce zajišťovány. |
| --- | --- |

XI.

Obce nesou jistou zodpovědnost za udržování svých lesů. Orgány, které projekty schvalují, by od obcí měly vyžadovat dostatečné důkazy o tom, že jsou údržbové práce zajišťovány.

| XII. | Aby zalesňování bylo pro zemědělce přitažlivé, musí jim být poskytovány dlouhodobé náhrady. V návrzích rámce rozvoje venkova pro období po roce 2006 se však očekává omezení náhrad ušlých příjmů na dobu 10 let. Kromě celkového dopadu by měl být vzat v úvahu i významný účinek, který toto opatření bude mít v některých konkrétních regionech. |
| --- | --- |

XII.

Aby zalesňování bylo pro zemědělce přitažlivé, musí jim být poskytovány dlouhodobé náhrady. V návrzích rámce rozvoje venkova pro období po roce 2006 se však očekává omezení náhrad ušlých příjmů na dobu 10 let. Kromě celkového dopadu by měl být vzat v úvahu i významný účinek, který toto opatření bude mít v některých konkrétních regionech.

| XIII. | Udržitelnost je již přetrvávající zásadou nařízení (ES) č. 1257/1999. Návrhy rámce rozvoje venkova pro období po roce 2006 dodržují toto doporučení i tím, že výslovněji zaměřují zalesnění na ekologické cíle a že vyžadují určení oblastí vhodných pro (a tudíž omezených na) zalesnění z ekologických důvodů. |
| --- | --- |

XIII.

Udržitelnost je již přetrvávající zásadou nařízení (ES) č. 1257/1999. Návrhy rámce rozvoje venkova pro období po roce 2006 dodržují toto doporučení i tím, že výslovněji zaměřují zalesnění na ekologické cíle a že vyžadují určení oblastí vhodných pro (a tudíž omezených na) zalesnění z ekologických důvodů.

INTRODUCTION

| 4. | The Council Resolution on an EU forestry strategy provided a reference framework for forest-related activities in the EU. It is important to note that the strategy confirmed the subsidiarity principle applied in the forestry area. |
| --- | --- |

4.

The Council Resolution on an EU forestry strategy provided a reference framework for forest-related activities in the EU. It is important to note that the strategy confirmed the subsidiarity principle applied in the forestry area.

| 5. | With regard to the principle of subsidiarity the Commission considers that a number of implementation decisions remain at the discretion of the Member States, as it is expressed in various parts of the Commission's reply to this report. |
| --- | --- |

5.

With regard to the principle of subsidiarity the Commission considers that a number of implementation decisions remain at the discretion of the Member States, as it is expressed in various parts of the Commission's reply to this report.

| 10. | The rural development Regulation is based on the principle of subsidiarity and it is up to the Member States to draw up their rural development programmes, considering national and regional priorities. |
| --- | --- |

10.

The rural development Regulation is based on the principle of subsidiarity and it is up to the Member States to draw up their rural development programmes, considering national and regional priorities.

| 11. | The Commission carried out an evaluation of Council Regulation (EEC) No 2080/92 in 2001 and clearer guidelines for monitoring measures were introduced by Regulation (EC) No 1257/1999. With this regulation the requirement for an ex ante evaluation of rural development programmes (RDPs) has been introduced, as well as a thorough mid-term evaluation of these, which would lead, if necessary, to an adaptation of the programmes concerned. |
| --- | --- |

11.

The Commission carried out an evaluation of Council Regulation (EEC) No 2080/92 in 2001 and clearer guidelines for monitoring measures were introduced by Regulation (EC) No 1257/1999. With this regulation the requirement for an ex ante evaluation of rural development programmes (RDPs) has been introduced, as well as a thorough mid-term evaluation of these, which would lead, if necessary, to an adaptation of the programmes concerned.

THE EU STRATEGY AND ITS IMPLEMENTATION

| 15. | The concept of sustainability is consistent with the notion introduced and defined by the „Bruntland Report“ to the World Commission on Environment and Development in 1987, which now applies to all sectors of the economy and sustainable development strategies developed worldwide.
  Sustainable forest management is based on the balanced integration of economic, social and environmental objectives. There may be conflicts between the three types of objectives, but these conflicts should be seen as healthy ones, and they should give rise to cooperation between different interest groups and a constructive search for the best solution. The progress achieved in the establishment of criteria and indicators of sustainable forest management as well as in the use of voluntary schemes to certify sustainable managed forests in the EU are indicative of the progress achieved in the last years towards sustainable forest management. |
| --- | --- |

15.

The concept of sustainability is consistent with the notion introduced and defined by the „Bruntland Report“ to the World Commission on Environment and Development in 1987, which now applies to all sectors of the economy and sustainable development strategies developed worldwide.

Sustainable forest management is based on the balanced integration of economic, social and environmental objectives. There may be conflicts between the three types of objectives, but these conflicts should be seen as healthy ones, and they should give rise to cooperation between different interest groups and a constructive search for the best solution. The progress achieved in the establishment of criteria and indicators of sustainable forest management as well as in the use of voluntary schemes to certify sustainable managed forests in the EU are indicative of the progress achieved in the last years towards sustainable forest management.

| 16. | Sustainable forest management requires a participatory approach and involvement of all relevant stakeholders in order to build consensus and to find satisfactory approaches. Countries are developing appropriate mechanisms and structures for the participation of stakeholders in forest policy formulation and implementation processes, notably in the context of their national forest programmes.
  In Member States that for socio-economic reasons in the past put more emphasis on the economic development of the sector, are gradually considering and developing strategies towards diversification and incorporating environmental and social objectives. Sustainability and sustainable development do not define a static state of stability, but rather a dynamic process of change with the goal of continuous improvement. |
| --- | --- |

16.

Sustainable forest management requires a participatory approach and involvement of all relevant stakeholders in order to build consensus and to find satisfactory approaches. Countries are developing appropriate mechanisms and structures for the participation of stakeholders in forest policy formulation and implementation processes, notably in the context of their national forest programmes.

In Member States that for socio-economic reasons in the past put more emphasis on the economic development of the sector, are gradually considering and developing strategies towards diversification and incorporating environmental and social objectives. Sustainability and sustainable development do not define a static state of stability, but rather a dynamic process of change with the goal of continuous improvement.

| 17. | Forest definition lies within the competence of the Member States. The differences respond to historical, social, legal and ecological conditions in the countries. However, for statistical purposes the Member States adjust the data according to a common method developed within the context of the Joint FAO/UNECE/Eurostat/ITTO questionnaire for collecting forest statistics. In this way, the forest data become comparable both with regard to forest area and stand volume. |
| --- | --- |

17.

Forest definition lies within the competence of the Member States. The differences respond to historical, social, legal and ecological conditions in the countries. However, for statistical purposes the Member States adjust the data according to a common method developed within the context of the Joint FAO/UNECE/Eurostat/ITTO questionnaire for collecting forest statistics. In this way, the forest data become comparable both with regard to forest area and stand volume.

| 18. | The Commission considers that the quality of monitoring can be assured without a common definition of forest. The outcome of the policy can be monitored at Member State level against the objectives set in the RDPs, allowing subsequently an assessment at EU level (eg. ex post evaluations). As indicated in paragraph 17, forest-related data are made comparable between countries.
  Regular reporting by Member States, based on commonly agreed monitoring indicators, enables the measurement of progress in the implementation in the RDPs. |
| --- | --- |

18.

The Commission considers that the quality of monitoring can be assured without a common definition of forest. The outcome of the policy can be monitored at Member State level against the objectives set in the RDPs, allowing subsequently an assessment at EU level (eg. ex post evaluations). As indicated in paragraph 17, forest-related data are made comparable between countries.

Regular reporting by Member States, based on commonly agreed monitoring indicators, enables the measurement of progress in the implementation in the RDPs.

| 19. | The shared management and the Commission responsibilities for the implementation of the EU forestry strategy were established by the Council in its Resolution of 15 December 1998 on a forestry strategy for the European Union. It should be noted that evaluation is an integral part of the programme management and assesses the degree of achievement of the programme objectives. |
| --- | --- |

19.

The shared management and the Commission responsibilities for the implementation of the EU forestry strategy were established by the Council in its Resolution of 15 December 1998 on a forestry strategy for the European Union. It should be noted that evaluation is an integral part of the programme management and assesses the degree of achievement of the programme objectives.

| 20. | Being part of the CAP the forestry measures are implemented under shared management and the Commission thereby considers that a number of implementation decisions remain at the discretion of the Member States. The Commission has to assess the conformity of programmes with the Community objectives and legislation. The implementation of the approved programmes is delegated to Member States. This includes all contacts with the beneficiary from the assessment of the project to the final payment. The Commission supervises the implementation of programmes via monitoring and evaluation. It audits the conformity of the implementation with the approved programmes and the relevant Community rules in order to assess any possible risk to the Funds and to assume final responsibility for the execution of the Community budget.
  If the Commission audits reveal deficiencies in Member States’ management and control systems and/or non-conformity with Community rules in project implementation, financial corrections may be proposed within the Commission clearance of account procedure. |
| --- | --- |

20.

Being part of the CAP the forestry measures are implemented under shared management and the Commission thereby considers that a number of implementation decisions remain at the discretion of the Member States. The Commission has to assess the conformity of programmes with the Community objectives and legislation. The implementation of the approved programmes is delegated to Member States. This includes all contacts with the beneficiary from the assessment of the project to the final payment. The Commission supervises the implementation of programmes via monitoring and evaluation. It audits the conformity of the implementation with the approved programmes and the relevant Community rules in order to assess any possible risk to the Funds and to assume final responsibility for the execution of the Community budget.

If the Commission audits reveal deficiencies in Member States’ management and control systems and/or non-conformity with Community rules in project implementation, financial corrections may be proposed within the Commission clearance of account procedure.

| 21 to 22. | The forestry strategy provides a reference framework for forestry-related actions in the EU. Measures included in programmes shall be in line with EU objectives, hereunder the forestry strategy. It is part of the rural development programmes approval to confirm this. When selecting individual projects, the competent national or regional authorities shall ensure that projects selected are in conformity with the programme. See also reply to point 20.
  The proposal for the post 2006 rural development framework contains a clearer demarcation of responsibilities between the Commission and Member States. As to the implementation of EU strategies (including the forestry strategy), the proposal provides for the drawing up of an EU strategy plan for rural development to be adopted by the Council and the European Parliament.
  The contribution to the achievement of the EU forestry strategy is assessed for each rural development programme in the evaluation reports prepared by the Member States and summarised by the Commission. The Commission proposed in July 2004 (COM(2004) 490 final) to reinforce the evaluation requirements for the future rural development framework. |
| --- | --- |

21 to 22.

The forestry strategy provides a reference framework for forestry-related actions in the EU. Measures included in programmes shall be in line with EU objectives, hereunder the forestry strategy. It is part of the rural development programmes approval to confirm this. When selecting individual projects, the competent national or regional authorities shall ensure that projects selected are in conformity with the programme. See also reply to point 20.

The proposal for the post 2006 rural development framework contains a clearer demarcation of responsibilities between the Commission and Member States. As to the implementation of EU strategies (including the forestry strategy), the proposal provides for the drawing up of an EU strategy plan for rural development to be adopted by the Council and the European Parliament.

The contribution to the achievement of the EU forestry strategy is assessed for each rural development programme in the evaluation reports prepared by the Member States and summarised by the Commission. The Commission proposed in July 2004 (COM(2004) 490 final) to reinforce the evaluation requirements for the future rural development framework.

NATIONAL FOREST PROGRAMMES (NFP) OR EQUIVALENT INSTRUMENTS

| 24. | The COST (cooperation on science and technology) study mentioned by the Court was a preparatory stocktaking of the situation in the countries participating in the COST action in order to launch the discussion.
  At the beginning of the present programming period, only few Member States had developed national forestry programmes, but progress has been achieved over the last years. Member States are developing to a different degree mechanisms and approaches to the forest policy making process that are consistent with the principles of national forest programmes. |
| --- | --- |

24.

The COST (cooperation on science and technology) study mentioned by the Court was a preparatory stocktaking of the situation in the countries participating in the COST action in order to launch the discussion.

At the beginning of the present programming period, only few Member States had developed national forestry programmes, but progress has been achieved over the last years. Member States are developing to a different degree mechanisms and approaches to the forest policy making process that are consistent with the principles of national forest programmes.

| 25 and 26. | The concept of national forest programmes has evolved under a variety of intergovernmental processes over the last 20 years. Today, the term has become an important concept with a broad scope for achieving sustainable forest management. At international level there is agreement on the general principles and dimensions of national forest programmes. However, there is no commonly agreed definition. In response to this need, the European countries have developed a common approach to national forest programmes in the context of the Ministerial Conference on the Protection of Forest in Europe (MCPFE). |
| --- | --- |

25 and 26.

The concept of national forest programmes has evolved under a variety of intergovernmental processes over the last 20 years. Today, the term has become an important concept with a broad scope for achieving sustainable forest management. At international level there is agreement on the general principles and dimensions of national forest programmes. However, there is no commonly agreed definition. In response to this need, the European countries have developed a common approach to national forest programmes in the context of the Ministerial Conference on the Protection of Forest in Europe (MCPFE).

| 27. | In the absence of national forest plans in some Member States in 2000, it seemed justified to accept RDPs or OPs, a possibility which was provided for in Regulation (EC) No 1257/1999 (Article 29). When necessary, during the ex ante assessment of programmes the Commission requested additional information concerning the link between the proposed forestry measures and the fulfilment of the undertakings given by the Community and the Member States at international level. |
| --- | --- |

27.

In the absence of national forest plans in some Member States in 2000, it seemed justified to accept RDPs or OPs, a possibility which was provided for in Regulation (EC) No 1257/1999 (Article 29). When necessary, during the ex ante assessment of programmes the Commission requested additional information concerning the link between the proposed forestry measures and the fulfilment of the undertakings given by the Community and the Member States at international level.

| 28. | Rural development as part of the common agricultural policy, with a corresponding legal basis in the Treaty of course, has by nature a focus on the agricultural sector. Forestry is nevertheless considered as an integral and essential part of the rural economy and rural development, which is reflected by the forestry chapter in Regulation (EC) No 1257/1999. Member States can set their forestry related objectives in the rural development programmes.
  The essential contribution of forestry to rural development is to be reinforced according to the proposals for the post 2006 rural development framework: forestry is particularly addressed under axis I and II; several forestry measures are to be better articulated and targeted, for example addressing the importance of forests for the implementation of Natura 2000. |
| --- | --- |

28.

Rural development as part of the common agricultural policy, with a corresponding legal basis in the Treaty of course, has by nature a focus on the agricultural sector. Forestry is nevertheless considered as an integral and essential part of the rural economy and rural development, which is reflected by the forestry chapter in Regulation (EC) No 1257/1999. Member States can set their forestry related objectives in the rural development programmes.

The essential contribution of forestry to rural development is to be reinforced according to the proposals for the post 2006 rural development framework: forestry is particularly addressed under axis I and II; several forestry measures are to be better articulated and targeted, for example addressing the importance of forests for the implementation of Natura 2000.

| 29 and 30. | The Commission acknowledges the fact that the transition between two programming periods creates a heavy workload on its services. This is due to the fact that the Commission examines all programmes submitted by the Member States before approving them. |
| --- | --- |

29 and 30.

The Commission acknowledges the fact that the transition between two programming periods creates a heavy workload on its services. This is due to the fact that the Commission examines all programmes submitted by the Member States before approving them.

| 31. | Forestry measures form an integral part of the rural development programmes (see also reply paragraph 28). The lengthy duration of the approval process is an indication of the time and efforts put in by the Commission in order to have correct programmes. This includes intensive contacts with the Member State during this process. |
| --- | --- |

31.

Forestry measures form an integral part of the rural development programmes (see also reply paragraph 28). The lengthy duration of the approval process is an indication of the time and efforts put in by the Commission in order to have correct programmes. This includes intensive contacts with the Member State during this process.

| 32. | The involvement of many other units/DGs is linked to the fact that rural development measures (including forestry measures) not only touch agricultural issues but are placed within a wider rural context and can have an economic, social and environmental impact. Therefore, the approval of the measures is sought to be based on an as wide as possible mutual agreement within the Commission services, while DG AGRI remains the lead service for the afforestation of agricultural land. |
| --- | --- |

32.

The involvement of many other units/DGs is linked to the fact that rural development measures (including forestry measures) not only touch agricultural issues but are placed within a wider rural context and can have an economic, social and environmental impact. Therefore, the approval of the measures is sought to be based on an as wide as possible mutual agreement within the Commission services, while DG AGRI remains the lead service for the afforestation of agricultural land.

| 33. | In March 2002 the Commission established an inter-service group on forestry to strengthen the coordination of forestry issues among the services responsible for the different Community policies. The inter-service group, chaired by DG Agriculture, has brought together desk officers and managers from 10 different directorates-general. |
| --- | --- |

33.

In March 2002 the Commission established an inter-service group on forestry to strengthen the coordination of forestry issues among the services responsible for the different Community policies. The inter-service group, chaired by DG Agriculture, has brought together desk officers and managers from 10 different directorates-general.

| 34. | The rural development programmes provide information on the linkage between proposed measures and national/subnational forest programmes or equivalent instruments (Regulation (EC) No 817/2004 Annex II, point 9(3)(X)) in order to allow the Commission to check their coherence. In addition, Regulation (EC) No 1257/1999 obliges each Member State to submit, as part of the rural development programme, the information necessary to allow a check of compatibility with competition rules. |
| --- | --- |

34.

The rural development programmes provide information on the linkage between proposed measures and national/subnational forest programmes or equivalent instruments (Regulation (EC) No 817/2004 Annex II, point 9(3)(X)) in order to allow the Commission to check their coherence. In addition, Regulation (EC) No 1257/1999 obliges each Member State to submit, as part of the rural development programme, the information necessary to allow a check of compatibility with competition rules.

| 35. | It is true that no specific inventory of State aid decisions relating to forestry is made. However all decisions taken by the Commission in the field of State aid, and therefore also decisions taken on State aid in the forestry sector, are published in full on the website of the Commission Secretariat-General. In addition, a short resumé of each State aid measure for forestry is published in the OJ „C“ series. |
| --- | --- |

35.

It is true that no specific inventory of State aid decisions relating to forestry is made. However all decisions taken by the Commission in the field of State aid, and therefore also decisions taken on State aid in the forestry sector, are published in full on the website of the Commission Secretariat-General. In addition, a short resumé of each State aid measure for forestry is published in the OJ „C“ series.

| 36. | The Commission proposed to select for funding the project within the Quality of Life specific programme under the fifth research framework programme (1998 to 2002). The aim of the project is to evaluate the effects of different financial instruments in the forest sector. The Commission attaches importance to the results of the project to learn from best practice and to draw conclusions. However, the project will not provide a complete overview of financial instruments, as it is limited in scope to some specific countries.
  The Commission is also currently analysing mid-term evaluations of rural development programmes under Regulation (EC) No 1257/1999, which will include the evaluation of the forestry measures in a number of Member States. |
| --- | --- |

36.

The Commission proposed to select for funding the project within the Quality of Life specific programme under the fifth research framework programme (1998 to 2002). The aim of the project is to evaluate the effects of different financial instruments in the forest sector. The Commission attaches importance to the results of the project to learn from best practice and to draw conclusions. However, the project will not provide a complete overview of financial instruments, as it is limited in scope to some specific countries.

The Commission is also currently analysing mid-term evaluations of rural development programmes under Regulation (EC) No 1257/1999, which will include the evaluation of the forestry measures in a number of Member States.

LARGE UPTAKE OF FUNDS FROM PREVIOUS PROGRAMMING PERIOD

| 37 to 39. | Continuity has to be ensured in rural development. Where the Regulations (EEC) No 2080/92 and (EC) No 1257/1999 provide for a long-term (up to 20 years) compensation for income losses by nature, this affects several programming periods.
  The longer-term compensation for income foregone is a core element to make afforestation of (more or less) productive agricultural land attractive for farmers; the only alternatives would be a capitalised one-off aid or an (eventually higher payment) over a shorter period with all resulting problems for the control of the commitment over a longer period.
  However, with its rural development proposals for the post 2006 period (COM(2004) 490 final) the Commission envisages to mitigate the problem by granting income loss compensation for only up to 10 years and by reducing the ceiling for compensation for loss of income.
  As far as environmental targeting of afforestation is concerned, it will be reinforced in the post 2006 rural development proposal. Recital 37 of the proposal names, in the first place, the protection of the environment as objective of afforestation; and „any first afforestation should be adapted to local conditions and compatible with the environment and enhance biodiversity“. Moreover, Member States will have to designate areas suitable for afforestation for environmental reasons (Article 47(5)). |
| --- | --- |

37 to 39.

Continuity has to be ensured in rural development. Where the Regulations (EEC) No 2080/92 and (EC) No 1257/1999 provide for a long-term (up to 20 years) compensation for income losses by nature, this affects several programming periods.

The longer-term compensation for income foregone is a core element to make afforestation of (more or less) productive agricultural land attractive for farmers; the only alternatives would be a capitalised one-off aid or an (eventually higher payment) over a shorter period with all resulting problems for the control of the commitment over a longer period.

However, with its rural development proposals for the post 2006 period (COM(2004) 490 final) the Commission envisages to mitigate the problem by granting income loss compensation for only up to 10 years and by reducing the ceiling for compensation for loss of income.

As far as environmental targeting of afforestation is concerned, it will be reinforced in the post 2006 rural development proposal. Recital 37 of the proposal names, in the first place, the protection of the environment as objective of afforestation; and „any first afforestation should be adapted to local conditions and compatible with the environment and enhance biodiversity“. Moreover, Member States will have to designate areas suitable for afforestation for environmental reasons (Article 47(5)).

A COMPLEX SYSTEM

| 40. | The Commission also finds that the current financing arrangements are complex and should be simplified. In the papers presented at the Salzburg conference by the Commission, this issue was addressed. It has been followed-up in the Commission’s proposal for the post 2006 rural development framework which provides for a single fund with a single, significantly simplified delivery system. |
| --- | --- |

40.

The Commission also finds that the current financing arrangements are complex and should be simplified. In the papers presented at the Salzburg conference by the Commission, this issue was addressed. It has been followed-up in the Commission’s proposal for the post 2006 rural development framework which provides for a single fund with a single, significantly simplified delivery system.

| 41. | The regulatory framework was modified in the spirit of simplification and of adherence to the real situation and to the best practices in use. The application of standard unit costs in forestry is justified by the specific nature of the projects supported. It is also a measurable method (the national authorities are required to establish a priori of a pricing system based on objective criteria) that provides for an effective simplification of the administrative procedures. Concerning the sanction system for forestry measures other than afforestation of agricultural land, as these are not generally linked to area measurements, sanctions based on IACS rules are not appropriate. The sanctions to be applied are therefore those set out in Article 64 of Regulation (EC) No 445/2002, replaced by Article 73 of Regulation (EC) No 817/2004, which reads as follows: „Member States shall lay down the rules on penalties applicable to infringements of the provisions of this Regulation and shall take all measures necessary to ensure that they are implemented. The penalties provided for must be effective, proportionate and dissuasive“. This element is taken into account in the Commission's audits. |
| --- | --- |

41.

The regulatory framework was modified in the spirit of simplification and of adherence to the real situation and to the best practices in use. The application of standard unit costs in forestry is justified by the specific nature of the projects supported. It is also a measurable method (the national authorities are required to establish a priori of a pricing system based on objective criteria) that provides for an effective simplification of the administrative procedures. Concerning the sanction system for forestry measures other than afforestation of agricultural land, as these are not generally linked to area measurements, sanctions based on IACS rules are not appropriate. The sanctions to be applied are therefore those set out in Article 64 of Regulation (EC) No 445/2002, replaced by Article 73 of Regulation (EC) No 817/2004, which reads as follows: „Member States shall lay down the rules on penalties applicable to infringements of the provisions of this Regulation and shall take all measures necessary to ensure that they are implemented. The penalties provided for must be effective, proportionate and dissuasive“. This element is taken into account in the Commission's audits.

| 42. | The procedures for applications are basically established by the Member States according to their administrative organisation. The number of documents required to apply for aid under a measure depends largely on the eligibility criteria set by the programming document and on the national requirement in terms of supporting documentation. The assistance of external consultants can improve the quality of projects. |
| --- | --- |

42.

The procedures for applications are basically established by the Member States according to their administrative organisation. The number of documents required to apply for aid under a measure depends largely on the eligibility criteria set by the programming document and on the national requirement in terms of supporting documentation. The assistance of external consultants can improve the quality of projects.

IMPLEMENTATION OF FORESTRY MEASURES

| 46. | Afforestation strategies are defined by the Member States either at national or at regional level. The Member States indicate in their rural development programmes the type of land to be afforested, the specific priorities to be addressed and the compatibility with the environment of the proposed actions. The Commission services examine these questions during the approval procedure for rural development programmes.
  Where systematic checks on compatibility with the environment were left aside, the Commission has already conducted legal proceedings against Member States and will not hesitate to continue the same approach if need be.
  A significant improvement of the environmental targeting and compatibility can be expected from the rural development proposals for post 2006 period. Both aspects are significantly reinforced in a way that Member States have to consider clearly environmental aspects as






  (a) | to the design of the measure, and |
| --- | --- | --- |

46.

Afforestation strategies are defined by the Member States either at national or at regional level. The Member States indicate in their rural development programmes the type of land to be afforested, the specific priorities to be addressed and the compatibility with the environment of the proposed actions. The Commission services examine these questions during the approval procedure for rural development programmes.

Where systematic checks on compatibility with the environment were left aside, the Commission has already conducted legal proceedings against Member States and will not hesitate to continue the same approach if need be.

A significant improvement of the environmental targeting and compatibility can be expected from the rural development proposals for post 2006 period. Both aspects are significantly reinforced in a way that Member States have to consider clearly environmental aspects as

(a)

to the design of the measure, and

| (b) | to the implementation of the measure. |
| --- | --- |

(b)

to the implementation of the measure.

The essential tool to verify this ex post is the reinforced monitoring and assessment of the results achieved also in terms of environmental delivery.

| 47. | The DG AGRI audit services apply, consistently, the approach indicated in the Guideline document provided to Member States to all rural development measures implying selections among applications eligible for financing due to limited funds available. When, during audits, findings are made in respect of non-transparency or non-objectivity of the selection systems, recommendations are made and financial corrections may be imposed.
  Generally, the rural development programmes do include selection criteria, but the Commission recognises that in some cases there is scope for improvements. The issue of lack of recording of rejected projects mainly relates to Regulation (EEC) No 2080/92. For the present programming period this has been improved. |
| --- | --- |

47.

The DG AGRI audit services apply, consistently, the approach indicated in the Guideline document provided to Member States to all rural development measures implying selections among applications eligible for financing due to limited funds available. When, during audits, findings are made in respect of non-transparency or non-objectivity of the selection systems, recommendations are made and financial corrections may be imposed.

Generally, the rural development programmes do include selection criteria, but the Commission recognises that in some cases there is scope for improvements. The issue of lack of recording of rejected projects mainly relates to Regulation (EEC) No 2080/92. For the present programming period this has been improved.

| 48. | The national/regional definition of „agricultural land“ must be part of the rural development programme. |
| --- | --- |

48.

The national/regional definition of „agricultural land“ must be part of the rural development programme.

| 49. | DG Agriculture has recommended cross-checks with the IACS system, or when appropriate with another reliable database, and has made efforts in order to ensure that this recommendation is respected. |
| --- | --- |

49.

DG Agriculture has recommended cross-checks with the IACS system, or when appropriate with another reliable database, and has made efforts in order to ensure that this recommendation is respected.

| 50 and 51. | The verification of the previous agricultural use and intensity is the competence of the Member States. The only Community provision is in Article 32 of Regulation (EC) No 817/2004 (shall be specified by the Member State where farming takes place on a regular basis). The Commission has the intention for the next programming period to specify the conditions in the implementing rules. In addition, a research project is to be launched about harmonised and appropriate methods to calculate area-related premiums, i.e. including the compensation of income loss (level must be determined by real previous use) and maintenance cost. Moreover, the designation of areas suitable for afforestation (RD-proposal post-2006, see paragraph 38) will contribute to limit possible abuses. |
| --- | --- |

50 and 51.

The verification of the previous agricultural use and intensity is the competence of the Member States. The only Community provision is in Article 32 of Regulation (EC) No 817/2004 (shall be specified by the Member State where farming takes place on a regular basis). The Commission has the intention for the next programming period to specify the conditions in the implementing rules. In addition, a research project is to be launched about harmonised and appropriate methods to calculate area-related premiums, i.e. including the compensation of income loss (level must be determined by real previous use) and maintenance cost. Moreover, the designation of areas suitable for afforestation (RD-proposal post-2006, see paragraph 38) will contribute to limit possible abuses.

| 52. | For the next programming period the Commission intends to review the calculation of payment levels (see also paragraphs 50 and 51). |
| --- | --- |

52.

For the next programming period the Commission intends to review the calculation of payment levels (see also paragraphs 50 and 51).

| 53. | Given these great varieties in tax systems, property rights etc. among the Member States a definition of a „farmer“ at Community level is difficult. In the absence of a Community definition the Commission accepts the national definitions of a „farmer“; its national/regional definition must be part of the rural development programme. The verification of this status, however, is the responsibility of the Member State. The objective verification is difficult. For the next programming period more Community guidance is envisaged (e.g. requirement for proof via official documents, e.g. being registered, tax declaration, applications for direct payments). |
| --- | --- |

53.

Given these great varieties in tax systems, property rights etc. among the Member States a definition of a „farmer“ at Community level is difficult. In the absence of a Community definition the Commission accepts the national definitions of a „farmer“; its national/regional definition must be part of the rural development programme. The verification of this status, however, is the responsibility of the Member State. The objective verification is difficult. For the next programming period more Community guidance is envisaged (e.g. requirement for proof via official documents, e.g. being registered, tax declaration, applications for direct payments).

| 54. | The definition of the status of „farmer“ for the purposes of afforestation measures is to be provided by the Member State according to detailed criteria (Article 33 of Regulation (EC) No 817/2004). The Member State is required to define appropriate control criteria to verify the compliance with the given definition. Mostly, this is checked on the basis of official documents (e.g. income declarations, payment to the health/security system of farmer categories, registration in the farmers’ register. See also the reply to paragraph 53). |
| --- | --- |

54.

The definition of the status of „farmer“ for the purposes of afforestation measures is to be provided by the Member State according to detailed criteria (Article 33 of Regulation (EC) No 817/2004). The Member State is required to define appropriate control criteria to verify the compliance with the given definition. Mostly, this is checked on the basis of official documents (e.g. income declarations, payment to the health/security system of farmer categories, registration in the farmers’ register. See also the reply to paragraph 53).

| 55. | The important starting point for the Commission is that the definitions of the eligibility criteria set in Member States’ programmes meet the objectives of the Regulation. Attempts by individuals to evade the provisions cannot be avoided completely. Member States shall duly check applications against this possibility and in case of doubts undertake the appropriate actions. When the Commission services during audits in Member States find weaknesses in the control systems, they are followed up by recommendations and may also result in imposing financial corrections. |
| --- | --- |

55.

The important starting point for the Commission is that the definitions of the eligibility criteria set in Member States’ programmes meet the objectives of the Regulation. Attempts by individuals to evade the provisions cannot be avoided completely. Member States shall duly check applications against this possibility and in case of doubts undertake the appropriate actions. When the Commission services during audits in Member States find weaknesses in the control systems, they are followed up by recommendations and may also result in imposing financial corrections.

| 57. | The Commission has applied financial corrections on the basis of these and other findings and addressed recommendations to the Member States audited and found not to be in conformity.
  The shortcoming „unsatisfactory verification of realised expenditure“ was addressed with the introduction of the derogation for standard costs in forestry by Regulation (EC) No 963/2003 when appropriate standard cost systems were found to be in place. |
| --- | --- |

57.

The Commission has applied financial corrections on the basis of these and other findings and addressed recommendations to the Member States audited and found not to be in conformity.

The shortcoming „unsatisfactory verification of realised expenditure“ was addressed with the introduction of the derogation for standard costs in forestry by Regulation (EC) No 963/2003 when appropriate standard cost systems were found to be in place.

| 60. | The objective of afforestation of agricultural land under Regulation (EEC) No 2080/92 was both to reduce the agricultural production potential and to increase forest production. In order to meet both objectives with a limited overall budget for rural development a certain targeting on private owners and municipalities seemed appropriate. It should be noted that Regulation (EC) No 1783/2003 opened the measure to improve the ecological and social value of forest owned by public authorities. The afforestation of agricultural land owned by public authorities would be eligible according to the proposals for post 2006 rural development proposal.
  In the case of Ireland, the Commission considered that amounts paid to the organisation concerned were ineligible, and has recovered all amounts paid under the clearance of accounts procedure. Since the Commission began this action (recently confirmed by the European Court of Justice) the Irish authorities have not paid any further EU money to the organisation. |
| --- | --- |

60.

The objective of afforestation of agricultural land under Regulation (EEC) No 2080/92 was both to reduce the agricultural production potential and to increase forest production. In order to meet both objectives with a limited overall budget for rural development a certain targeting on private owners and municipalities seemed appropriate. It should be noted that Regulation (EC) No 1783/2003 opened the measure to improve the ecological and social value of forest owned by public authorities. The afforestation of agricultural land owned by public authorities would be eligible according to the proposals for post 2006 rural development proposal.

In the case of Ireland, the Commission considered that amounts paid to the organisation concerned were ineligible, and has recovered all amounts paid under the clearance of accounts procedure. Since the Commission began this action (recently confirmed by the European Court of Justice) the Irish authorities have not paid any further EU money to the organisation.

| 61. | Concerning targeting, see reply to point 60. There is a certain responsibility of municipalities to maintain their own forests. The authorities approving projects should require sufficient evidence from the municipalities that the maintenance work is ensured. |
| --- | --- |

61.

Concerning targeting, see reply to point 60. There is a certain responsibility of municipalities to maintain their own forests. The authorities approving projects should require sufficient evidence from the municipalities that the maintenance work is ensured.

| 62. | Such major unforeseen events have a huge impact on forestry resources and must lead to an appropriate review and, where necessary, to an adaptation of the strategy. Member States may choose different approaches to tackle these unexpected problems.
  Given the gravity of the damages in France, the choice of the national authorities to reallocate funds towards restoration/prevention seems to be justified. This can be entirely supported from an environmental point of view, as in many cases the restoration activities were used as an occasion for conversion to more ecologically oriented forestry, which corresponds with the elements of the forestry strategy regarding biodiversity. |
| --- | --- |

62.

Such major unforeseen events have a huge impact on forestry resources and must lead to an appropriate review and, where necessary, to an adaptation of the strategy. Member States may choose different approaches to tackle these unexpected problems.

Given the gravity of the damages in France, the choice of the national authorities to reallocate funds towards restoration/prevention seems to be justified. This can be entirely supported from an environmental point of view, as in many cases the restoration activities were used as an occasion for conversion to more ecologically oriented forestry, which corresponds with the elements of the forestry strategy regarding biodiversity.

| 63. | There are several forestry establishment and management techniques that can, to a limited extent, reduce the degree of windfalls by increasing the stability of forests (e.g. as regards the plantation in the margins or the mix of species and ages). Such investments are eligible under rural development. However, actions of this type can only have limited impact.
  Storms and their destructive power cannot be influenced by the techniques applied. However, as to other types of natural disasters, floods and forest fires, the Commission pursues a series of initiatives to reduce the risk and to mitigate the impact.
  The Commission, as part of the Luxembourg compromise of the Presidency in June 2003 on the CAP reform, committed itself to analyse measures related to crisis and risk management in agriculture. In the framework of this exercise consideration will be given to aspects of risk management related to natural disasters in forestry. |
| --- | --- |

63.

There are several forestry establishment and management techniques that can, to a limited extent, reduce the degree of windfalls by increasing the stability of forests (e.g. as regards the plantation in the margins or the mix of species and ages). Such investments are eligible under rural development. However, actions of this type can only have limited impact.

Storms and their destructive power cannot be influenced by the techniques applied. However, as to other types of natural disasters, floods and forest fires, the Commission pursues a series of initiatives to reduce the risk and to mitigate the impact.

The Commission, as part of the Luxembourg compromise of the Presidency in June 2003 on the CAP reform, committed itself to analyse measures related to crisis and risk management in agriculture. In the framework of this exercise consideration will be given to aspects of risk management related to natural disasters in forestry.

| 64. | In their work, the Commission audit services pay particular attention to the respect of proper control procedures for public contract tendering for all measures allowing for aid under rural development to be granted to public bodies. |
| --- | --- |

64.

In their work, the Commission audit services pay particular attention to the respect of proper control procedures for public contract tendering for all measures allowing for aid under rural development to be granted to public bodies.

IMPACT OF AFFORESTATION OF AGRICULTURAL LAND MEASURE

| 67. | The example mentioned by the Court, underlines the importance of income loss compensation in the framework of the afforestation of agricultural land, due to the need for a longer period of compensation payments to make the measure attractive. |
| --- | --- |

67.

The example mentioned by the Court, underlines the importance of income loss compensation in the framework of the afforestation of agricultural land, due to the need for a longer period of compensation payments to make the measure attractive.

| 68. | The loss of income over a considerable number of years from the land planted with forest is in fact the biggest cost to the farmer entering the scheme. |
| --- | --- |

68.

The loss of income over a considerable number of years from the land planted with forest is in fact the biggest cost to the farmer entering the scheme.

| 69. | Afforestation does indeed appear to be expensive but it can be justified as a long term investment in ecological stability and renewable natural resources.
  See answer to paragraph 70. |
| --- | --- |

69.

Afforestation does indeed appear to be expensive but it can be justified as a long term investment in ecological stability and renewable natural resources.

See answer to paragraph 70.

| 70. | It is worth noting that the evaluation report of Regulation (EEC) No 2080/92 indicates also that concerning the contribution of the regulation to rural development „Overall this contribution appears to us to be significant and positive, and Regulation (EEC) No 2080/92 has fully played its role accompanying the reform of the common agricultural policy“. On top of the overall impact account should be taken on the significant effect in certain specific regions (like the planting of 100 000 hectares of cork oaks in Spain and Portugal. |
| --- | --- |

70.

It is worth noting that the evaluation report of Regulation (EEC) No 2080/92 indicates also that concerning the contribution of the regulation to rural development „Overall this contribution appears to us to be significant and positive, and Regulation (EEC) No 2080/92 has fully played its role accompanying the reform of the common agricultural policy“. On top of the overall impact account should be taken on the significant effect in certain specific regions (like the planting of 100 000 hectares of cork oaks in Spain and Portugal.

| 71. | A recent survey carried out by the Commission services in the context of the preparation of the implementation report of the EU Forestry Strategy indicates that forestry measures co-financed under Regulation (EC) No 1257/1999 have led to positive results in terms of contributing to enhance forestry resources.
  Moreover, the benefits of the extension of woodland areas are not limited to the increase of forest resources. Extension of woodland areas promotes the diversification of activities in rural areas, as well as the protection of the environment. This measure may have very positive effects in some specific regions or areas. |
| --- | --- |

71.

A recent survey carried out by the Commission services in the context of the preparation of the implementation report of the EU Forestry Strategy indicates that forestry measures co-financed under Regulation (EC) No 1257/1999 have led to positive results in terms of contributing to enhance forestry resources.

Moreover, the benefits of the extension of woodland areas are not limited to the increase of forest resources. Extension of woodland areas promotes the diversification of activities in rural areas, as well as the protection of the environment. This measure may have very positive effects in some specific regions or areas.

| 73. | In its working papers distributed at the Salzburg conference, the Commission services raised the question of explicitly retargeting the afforestation policy more towards environmental objectives.
  The conclusions of the Salzburg conference have been used as an input for the extended impact assessment on rural development which accompanied the Commission’s proposal for a new regulation for the next programming period. The legislative proposals themselves reflect this retargeting (recital 37, Article 47(5) with requirement to designate areas suitable for afforestation for environmental reasons). |
| --- | --- |

73.

In its working papers distributed at the Salzburg conference, the Commission services raised the question of explicitly retargeting the afforestation policy more towards environmental objectives.

The conclusions of the Salzburg conference have been used as an input for the extended impact assessment on rural development which accompanied the Commission’s proposal for a new regulation for the next programming period. The legislative proposals themselves reflect this retargeting (recital 37, Article 47(5) with requirement to designate areas suitable for afforestation for environmental reasons).

| 74. | The proposals for the post 2006 rural development framework provide for a better targeting and articulation of the entire bundle of forestry measures. The current Article 32 of Council Regulation (EC) No 1257/1999 is to be split. Investment aids are better specified.
  In addition, the co-financing levels are to be reduced for afforestation (income loss) and for the successors of Article 32 to be increased.
  Furthermore, the envisaged EU strategy guidelines will articulate the entire range of objectives for the forestry sector. |
| --- | --- |

74.

The proposals for the post 2006 rural development framework provide for a better targeting and articulation of the entire bundle of forestry measures. The current Article 32 of Council Regulation (EC) No 1257/1999 is to be split. Investment aids are better specified.

In addition, the co-financing levels are to be reduced for afforestation (income loss) and for the successors of Article 32 to be increased.

Furthermore, the envisaged EU strategy guidelines will articulate the entire range of objectives for the forestry sector.

| 75. | The objective to enhance forest resources, also with a reinforced targeting on environmental issues as proposed for the period post-2006, cannot be completely isolated from the general objective of rural development policy to accompany the Common Agricultural Policy; thus the farming community remains the main target group of this policy. The importance of afforestation of agricultural land reflects this.
  Nevertheless, the proposals for the post-2006 rural development framework do not exclude the possibility for Member States to focus on afforestation of agricultural land owned by public authorities. In addition, the afforestation of other than agricultural land is to be continued to be eligible (private holders and municipalities and their respective associations).
  In addition the proposal provides for the designation of the areas suitable for afforestation for environmental reasons. This will be independent from the type of ownership. |
| --- | --- |

75.

The objective to enhance forest resources, also with a reinforced targeting on environmental issues as proposed for the period post-2006, cannot be completely isolated from the general objective of rural development policy to accompany the Common Agricultural Policy; thus the farming community remains the main target group of this policy. The importance of afforestation of agricultural land reflects this.

Nevertheless, the proposals for the post-2006 rural development framework do not exclude the possibility for Member States to focus on afforestation of agricultural land owned by public authorities. In addition, the afforestation of other than agricultural land is to be continued to be eligible (private holders and municipalities and their respective associations).

In addition the proposal provides for the designation of the areas suitable for afforestation for environmental reasons. This will be independent from the type of ownership.

| 76. | There are several intrinsic factors that explain this varying uptake which also stems from the fact that the implementation decisions are, to a large extent, made in respect of the principle of subsidiarity by the Member States. Firstly, it depends largely on the individual situation (structure of the holding, age of the farmer, personal preferences etc). Afforestation of leased land normally is difficult. In several regions the share of leased land in the holdings’ UAA is relatively high.
  Secondly, in this context it should be taken into account that the measure is of a long term nature. Farmers’ areas afforested are definitively out of agricultural production for decades. Therefore, such decisions are considered very carefully, if not reluctantly, by the farmer.
  In some regions and countries the measure is also conditioned by the very small average size of farms and the need to not discriminate small farmers.
  In terms of the impact of the measure, it should be noted that programmes are still half way in their implementation, so it is difficult to draw conclusions at this stage. The latest reports provided by the Member States show in some countries a gradual increase in uptake of the measure during the most recent years, for example in Spain. |
| --- | --- |

76.

There are several intrinsic factors that explain this varying uptake which also stems from the fact that the implementation decisions are, to a large extent, made in respect of the principle of subsidiarity by the Member States. Firstly, it depends largely on the individual situation (structure of the holding, age of the farmer, personal preferences etc). Afforestation of leased land normally is difficult. In several regions the share of leased land in the holdings’ UAA is relatively high.

Secondly, in this context it should be taken into account that the measure is of a long term nature. Farmers’ areas afforested are definitively out of agricultural production for decades. Therefore, such decisions are considered very carefully, if not reluctantly, by the farmer.

In some regions and countries the measure is also conditioned by the very small average size of farms and the need to not discriminate small farmers.

In terms of the impact of the measure, it should be noted that programmes are still half way in their implementation, so it is difficult to draw conclusions at this stage. The latest reports provided by the Member States show in some countries a gradual increase in uptake of the measure during the most recent years, for example in Spain.

IMPACT OF OTHER FORESTRY MEASURES

| 77. | Some countries, however, considered the scope of the eligible measures satisfactory with regard to their added value (Austria, Ireland, Spain and United Kingdom). Others would prefer that the scope of the measures or the type of activities would be expanded (Belgium, France and Germany). |
| --- | --- |

77.

Some countries, however, considered the scope of the eligible measures satisfactory with regard to their added value (Austria, Ireland, Spain and United Kingdom). Others would prefer that the scope of the measures or the type of activities would be expanded (Belgium, France and Germany).

| 78. | Article 32 of Regulation (EC) No 1257/1999 has proven difficult to implement. Nevertheless, support for maintaining the ecological role of forests continues to be justified in the general public’s interest. Therefore the proposals for the post 2006 rural development framework contain a revision of and a more targeted approach to the current Article 32 measures. There will be a clear split between mandatory obligations to be compensated (Natura 2000 payments) and voluntary commitments (in analogy to agri-environment). The ceilings, which may be co-financed, are alsoto be increased to facilitate the uptake. |
| --- | --- |

78.

Article 32 of Regulation (EC) No 1257/1999 has proven difficult to implement. Nevertheless, support for maintaining the ecological role of forests continues to be justified in the general public’s interest. Therefore the proposals for the post 2006 rural development framework contain a revision of and a more targeted approach to the current Article 32 measures. There will be a clear split between mandatory obligations to be compensated (Natura 2000 payments) and voluntary commitments (in analogy to agri-environment). The ceilings, which may be co-financed, are alsoto be increased to facilitate the uptake.

CONCLUSION AND RECOMMENDATIONS

| 79. | The approach adopted since 2000 following the rural development Regulation (EC) No 1257/1999 is consistent with the EU forestry strategy, which provides the overall reference framework for forestry actions in the EU. The overall principles of the EU forestry strategy (sustainability and multifunctionality) are reflected in the rural development policy, which aims to transform the three dimensions (economical, social and environmental) of sustainability into a coherent package of measures. These measures facilitate and support the implementation of national forest programmes or equivalent instruments in areas where there is a synergy with the objectives of rural development.






  — | The legal basis of EU forestry action stems from the Treaty. The EU forestry strategy provides the reference framework for forestry actions at EU level, including but not limited to rural development. The definition of forest is within the competence of the Member States. At EU level, forest data are made comparable with regard to forest area and stand volume. |
| --- | --- | --- |

79.

The approach adopted since 2000 following the rural development Regulation (EC) No 1257/1999 is consistent with the EU forestry strategy, which provides the overall reference framework for forestry actions in the EU. The overall principles of the EU forestry strategy (sustainability and multifunctionality) are reflected in the rural development policy, which aims to transform the three dimensions (economical, social and environmental) of sustainability into a coherent package of measures. These measures facilitate and support the implementation of national forest programmes or equivalent instruments in areas where there is a synergy with the objectives of rural development.

—

The legal basis of EU forestry action stems from the Treaty. The EU forestry strategy provides the reference framework for forestry actions at EU level, including but not limited to rural development. The definition of forest is within the competence of the Member States. At EU level, forest data are made comparable with regard to forest area and stand volume.

| 80. | The link between the forestry strategy and the individual projects co-financed by the EAGGF funds is ensured via the rural development programmes. The Commission verifies that programmes are in line with the forestry strategy. The national or regional authorities approve the individual projects on basis of the programme.






  — | The Commission foresees, in the proposal for the future rural development framework, a clearer demarcation of responsibilities between the Commission and Member States. |
| --- | --- | --- |

80.

The link between the forestry strategy and the individual projects co-financed by the EAGGF funds is ensured via the rural development programmes. The Commission verifies that programmes are in line with the forestry strategy. The national or regional authorities approve the individual projects on basis of the programme.

—

The Commission foresees, in the proposal for the future rural development framework, a clearer demarcation of responsibilities between the Commission and Member States.

| 81. | At the beginning of the present programming period only few Member States had developed national forest programmes. In the absence of such programmes, it seemed justified to accept RDPs or OPs as equivalent instruments, a possibility which was provided for in Regulation (EC) No 1257/1999. However, Member States made progress over the last years in the formulation and implementation of their national forest programmes. |
| --- | --- |

81.

At the beginning of the present programming period only few Member States had developed national forest programmes. In the absence of such programmes, it seemed justified to accept RDPs or OPs as equivalent instruments, a possibility which was provided for in Regulation (EC) No 1257/1999. However, Member States made progress over the last years in the formulation and implementation of their national forest programmes.

| 82. | At the start of the programming period all proposals for programmes were submitted to the Commission services within a short period of time. Member States are interested in a rapid Commission approval to start programme implementation. The Commission examined thoroughly all proposals in the shortest time possible. Nevertheless, the analysis had to include all information available on forestry actions, the ex ante evaluation, and involved a number of Commission services with DG AGRI being the lead service.






  — | The proposals for post 2006 rural development framework contain as an essential feature a requirement for strategic planning and monitoring. EU strategic guidelines will be proposed by the Commission to be adopted by the Council. National strategy plans will be elaborated on this basis. The rural development plans will implement the measures to achieve the objectives of the strategies.
  The EU forestry strategy will be an integral part of these strategies.
  The clearer target setting and well-defined strategies linking objectives and means to achieve them will allow a better assessment of policy outcomes and efficiency of the EU-funds used. |
| --- | --- | --- |

82.

At the start of the programming period all proposals for programmes were submitted to the Commission services within a short period of time. Member States are interested in a rapid Commission approval to start programme implementation. The Commission examined thoroughly all proposals in the shortest time possible. Nevertheless, the analysis had to include all information available on forestry actions, the ex ante evaluation, and involved a number of Commission services with DG AGRI being the lead service.

—

The proposals for post 2006 rural development framework contain as an essential feature a requirement for strategic planning and monitoring. EU strategic guidelines will be proposed by the Commission to be adopted by the Council. National strategy plans will be elaborated on this basis. The rural development plans will implement the measures to achieve the objectives of the strategies.

The EU forestry strategy will be an integral part of these strategies.

The clearer target setting and well-defined strategies linking objectives and means to achieve them will allow a better assessment of policy outcomes and efficiency of the EU-funds used.

| — | The qualitative assessment is currently based on the various evaluations (including ex-ante) and material submitted by the Member States.
  The proposals for post 2006 rural development framework will strengthen the strategy aspect of this assessment (including forestry), reinforce evaluation and focus clearly on the results achieved in relation to the strategic objectives. |
| --- | --- |

—

The qualitative assessment is currently based on the various evaluations (including ex-ante) and material submitted by the Member States.

The proposals for post 2006 rural development framework will strengthen the strategy aspect of this assessment (including forestry), reinforce evaluation and focus clearly on the results achieved in relation to the strategic objectives.

| 83. | A long-term compensation is necessary for afforestation of agricultural land to be attractive to farmers and will inevitably go over a number of programming periods. Nevertheless, the proposals for post 2006 rural development framework will provide to limit the compensation for income loss to 10 years and a reduction in the aid ceiling. |
| --- | --- |

83.

A long-term compensation is necessary for afforestation of agricultural land to be attractive to farmers and will inevitably go over a number of programming periods. Nevertheless, the proposals for post 2006 rural development framework will provide to limit the compensation for income loss to 10 years and a reduction in the aid ceiling.

| 84. | The Commission shares the opinion that the current financing arrangements are complex.






  — | For the period post 2006 significant simplifications are proposed. A single funding and programming system will remove the need to comply with different rules for different funds. The responsibilities of the Member States and the Commission will be more clearly defined. |
| --- | --- | --- |

84.

The Commission shares the opinion that the current financing arrangements are complex.

—

For the period post 2006 significant simplifications are proposed. A single funding and programming system will remove the need to comply with different rules for different funds. The responsibilities of the Member States and the Commission will be more clearly defined.

| 85. | Member States indicate in their programmes the land to be afforested and specific priorities to be addressed. This is subject to examination by the Commission services.
  Non-transparency or non-objectivity of selection systems are subject to recommendations and may be taken into account for the proposal of financial corrections.
  The current legislation requires the definition of eligible land and of a „farmer“ to be made by the Member State.
  For the next programming period the Commission has the intention to provide more specific implementing rules and/or guidelines.
  Where audits by the Commission services detect weak and insufficient control systems, financial corrections are applied.






  — | The implementation of the strategic, result-oriented approach for post 2006 period will contribute to a thorough selection of individual projects against efficiency criteria. |
| --- | --- | --- |

85.

Member States indicate in their programmes the land to be afforested and specific priorities to be addressed. This is subject to examination by the Commission services.

Non-transparency or non-objectivity of selection systems are subject to recommendations and may be taken into account for the proposal of financial corrections.

The current legislation requires the definition of eligible land and of a „farmer“ to be made by the Member State.

For the next programming period the Commission has the intention to provide more specific implementing rules and/or guidelines.

Where audits by the Commission services detect weak and insufficient control systems, financial corrections are applied.

—

The implementation of the strategic, result-oriented approach for post 2006 period will contribute to a thorough selection of individual projects against efficiency criteria.

| — | The Commission will take account of the Court's observations in the risk analyses covering all CAP aid schemes and leading to its audit work programme. Where non-compliance with Community rules is established financial corrections will be imposed. |
| --- | --- |

—

The Commission will take account of the Court's observations in the risk analyses covering all CAP aid schemes and leading to its audit work programme. Where non-compliance with Community rules is established financial corrections will be imposed.

| 86. | There is a certain responsibility of municipalities to maintain their own forests. The authorities approving projects should require sufficient evidence from the municipalities that the maintenance work is ensured.






  — | Based in particular on the mid-term evaluations of the rural development programmes the Commission services will analyse the extent and reasons for non-sustained projects and propose, where necessary, appropriate actions. |
| --- | --- | --- |

86.

There is a certain responsibility of municipalities to maintain their own forests. The authorities approving projects should require sufficient evidence from the municipalities that the maintenance work is ensured.

—

Based in particular on the mid-term evaluations of the rural development programmes the Commission services will analyse the extent and reasons for non-sustained projects and propose, where necessary, appropriate actions.

| 87. | It is worth noting that the evaluation report of Regulation (EEC) No 2080/92 also indicates that concerning the contribution of the regulation to rural development „Overall this contribution appears to us to be significant and positive“.
  The farming community is the main target group of rural development. The implementation of voluntary measures depends also on the personal situation of the individual farmer. Against this background the results achieved can be considered reasonable. However, several elements of the current objectives and design of the measure deserve improvements.






  — | The proposals for the post 2006 rural development framework contain several provisions for better targeting of the measure (e.g. strategy, designation of areas) and cost-efficiency (e.g. reduced aid ceilings, shorter duration). |
| --- | --- | --- |

87.

It is worth noting that the evaluation report of Regulation (EEC) No 2080/92 also indicates that concerning the contribution of the regulation to rural development „Overall this contribution appears to us to be significant and positive“.

The farming community is the main target group of rural development. The implementation of voluntary measures depends also on the personal situation of the individual farmer. Against this background the results achieved can be considered reasonable. However, several elements of the current objectives and design of the measure deserve improvements.

—

The proposals for the post 2006 rural development framework contain several provisions for better targeting of the measure (e.g. strategy, designation of areas) and cost-efficiency (e.g. reduced aid ceilings, shorter duration).

---