# Az Európai Unió C 62/2005

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 62 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 48. évfolyam2005. március 12. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 62

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

48. évfolyam2005. március 12.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Információ |
| | Tanács |
| 2005/C 062/1 | A Tanács állásfoglalása (2004. december 9.) az információs és kommunikációs technológiák (IKT) jövőjéről | 1 |
| | Bizottság |
| 2005/C 062/2 | Euro átváltási árfolyamok | 4 |
| 2005/C 062/3 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.3745 – Severstal/Lucchini) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 5 |
| 2005/C 062/4 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 6 |
| 2005/C 062/5 | Értesítés a Máltai Kormány részéről a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló, 1994. május 30-i 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján (2005. január 21.) (
  1
  ) | 7 |
| 2005/C 062/6 | Értesítés a Máltai Kormány részéről a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló, 1994. május 30-i 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján (2005. január 21.) (
  1
  ) | 8 |
| 2005/C 062/7 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.3743 – DuPont/DDE) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 9 |
| 2005/C 062/8 | Állami támogatás – Egyesült Királyság – Állami támogatás C 4/2005 (ex NN 57/2004) – Vagyonadó távközlési infrastruktúrára – Felkérés megjegyzések benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján (
  1
  ) | 10 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Információ

Tanács

2005/C 062/1

A Tanács állásfoglalása (2004. december 9.) az információs és kommunikációs technológiák (IKT) jövőjéről

1

Bizottság

2005/C 062/2

Euro átváltási árfolyamok

4

2005/C 062/3

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.3745 – Severstal/Lucchini) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

5

2005/C 062/4

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

6

2005/C 062/5

Értesítés a Máltai Kormány részéről a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló, 1994. május 30-i 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján (2005. január 21.) (
  1
  )

1

7

2005/C 062/6

Értesítés a Máltai Kormány részéről a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló, 1994. május 30-i 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján (2005. január 21.) (
  1
  )

1

8

2005/C 062/7

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.3743 – DuPont/DDE) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

9

2005/C 062/8

Állami támogatás – Egyesült Királyság – Állami támogatás C 4/2005 (ex NN 57/2004) – Vagyonadó távközlési infrastruktúrára – Felkérés megjegyzések benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján (
  1
  )

1

10

| | III   Közlemények |
| --- | --- |
| | Bizottság |
| 2005/C 062/9 | UK-Greenock: Menetrendszerű légi járatok működtetése – Írország által a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében kiírt ajánlattételi felhívás a Galway/Na Minna és az Aran-szigetek közötti menetrendszerű légi járatok működtetéséhez (
  1
  ) | 19 |

III   Közlemények

Bizottság

2005/C 062/9

UK-Greenock: Menetrendszerű légi járatok működtetése – Írország által a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében kiírt ajánlattételi felhívás a Galway/Na Minna és az Aran-szigetek közötti menetrendszerű légi járatok működtetéséhez (
  1
  )

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Információ

Tanács

| 12.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 62/1

---

A TANÁCS ÁLLÁSFOGLALÁSA

(2004. december 9.)

az információs és kommunikációs technológiák (IKT) jövőjéről

(2005/C 62/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

Üdvözölve „Az európai információs társadalom kihívásai 2005 után” című bizottsági közleményt és a szélessávú mobil szolgáltatásokról szóló bizottsági közleményt,

Emlékeztetve

| 1. | a 2000. március 23–24-i lisszaboni Európai Tanács elnökségi következtetéseire; |
| --- | --- |

1.

a 2000. március 23–24-i lisszaboni Európai Tanács elnökségi következtetéseire;

| 2. | az e-Európa 2005 cselekvési terv célkitűzéseit jóváhagyó 2002. júniusi Európai Tanács elnökségi következtetéseire; |
| --- | --- |

2.

az e-Európa 2005 cselekvési terv célkitűzéseit jóváhagyó 2002. júniusi Európai Tanács elnökségi következtetéseire;

| 3. | az e-Európa cselekvési terv végrehajtásáról szóló 2003. február 18-i tanácsi állásfoglalásra; |
| --- | --- |

3.

az e-Európa cselekvési terv végrehajtásáról szóló 2003. február 18-i tanácsi állásfoglalásra;

| 4. | a 2003 tavaszi Európai Tanács elnökségi következtetéseire, amelyek felhívják az EU 15 tagállamát nemzeti szélessávú stratégiájuk 2003 végéig történő megalkotására; |
| --- | --- |

4.

a 2003 tavaszi Európai Tanács elnökségi következtetéseire, amelyek felhívják az EU 15 tagállamát nemzeti szélessávú stratégiájuk 2003 végéig történő megalkotására;

| 5. | az e-kormányzat Európa jövőjével kapcsolatos szerepére vonatkozó 2003. november 20-i tanácsi következtetésekre; |
| --- | --- |

5.

az e-kormányzat Európa jövőjével kapcsolatos szerepére vonatkozó 2003. november 20-i tanácsi következtetésekre;

| 6. | a 2004 tavaszi Európai Tanács elnökségi következtetéseire, amelyek kiemelik az új stratégiák szükségességét az elektronikus hírközlés területén; |
| --- | --- |

6.

a 2004 tavaszi Európai Tanács elnökségi következtetéseire, amelyek kiemelik az új stratégiák szükségességét az elektronikus hírközlés területén;

| 7. | az európai elektronikus hírközlési ágazat legutóbbi fejleményeire vonatkozó, és az IKT-nek a növekedés és versenyképesség szempontjából való fontosságát megerősítő 2004. március 8-i tanácsi következtetésekre; |
| --- | --- |

7.

az európai elektronikus hírközlési ágazat legutóbbi fejleményeire vonatkozó, és az IKT-nek a növekedés és versenyképesség szempontjából való fontosságát megerősítő 2004. március 8-i tanácsi következtetésekre;

| 8. | az e-Európa 2005 cselekvési terv félidős értékelésére vonatkozó 2004. március 8-i tanácsi következtetésekre, amelyek a bővítés összefüggésében megerősítik az e-Európa 2005 céljainak érvényességét; |
| --- | --- |

8.

az e-Európa 2005 cselekvési terv félidős értékelésére vonatkozó 2004. március 8-i tanácsi következtetésekre, amelyek a bővítés összefüggésében megerősítik az e-Európa 2005 céljainak érvényességét;

| 9. | az e-Európa 2005 cselekvési terv felülvizsgálatára és a nemzeti szélessávú stratégiákra vonatkozó 2004. június 10-i tanácsi következtetésekre; |
| --- | --- |

9.

az e-Európa 2005 cselekvési terv felülvizsgálatára és a nemzeti szélessávú stratégiákra vonatkozó 2004. június 10-i tanácsi következtetésekre;

| 10. | a Wim Kok elnöklete alatt működő Magas Szintű Csoport jelentését üdvözlő 2004. november 4–5-i Európai Tanács elnökségi következtetéseire; |
| --- | --- |

10.

a Wim Kok elnöklete alatt működő Magas Szintű Csoport jelentését üdvözlő 2004. november 4–5-i Európai Tanács elnökségi következtetéseire;

| 11. | az IKT jövőjével kapcsolatos 2004. szeptember 29–30-i magas szintű találkozó iránymutatásaira. |
| --- | --- |

11.

az IKT jövőjével kapcsolatos 2004. szeptember 29–30-i magas szintű találkozó iránymutatásaira.

Elismerve,

| 1. | hogy a 2000. márciusi lisszaboni célok elérésének elősegítésében egyértelműen szükség van a politikák európai és nemzeti szinten való felülvizsgálatára és szükség esetén javítására, az IKT alkalmazásának és elterjedésének a társadalom egészében való fokozása érdekében; |
| --- | --- |

1.

hogy a 2000. márciusi lisszaboni célok elérésének elősegítésében egyértelműen szükség van a politikák európai és nemzeti szinten való felülvizsgálatára és szükség esetén javítására, az IKT alkalmazásának és elterjedésének a társadalom egészében való fokozása érdekében;

| 2. | hogy az IKT önmagában véve is fontos gazdasági ágazat, amely magában foglalja az információtechnológiát, az elektronikus hírközlést és az audiovizuális iparágakat, amely jelentős jövőbeni fejlődési lehetőségekkel rendelkezik, és szinte az összes egyéb gazdasági tevékenységre hatást gyakorol; |
| --- | --- |

2.

hogy az IKT önmagában véve is fontos gazdasági ágazat, amely magában foglalja az információtechnológiát, az elektronikus hírközlést és az audiovizuális iparágakat, amely jelentős jövőbeni fejlődési lehetőségekkel rendelkezik, és szinte az összes egyéb gazdasági tevékenységre hatást gyakorol;

| 3. | hogy az IKT használatának közvetlen és lényeges hatása van az európai gazdaság termelékenységére és versenyképességére; |
| --- | --- |

3.

hogy az IKT használatának közvetlen és lényeges hatása van az európai gazdaság termelékenységére és versenyképességére;

| 4. | hogy az IKT értékes eszköz a társadalmi és földrajzi kohézió, valamint a befogadó Európában való polgári részvétel erősítésében, továbbá a kulturális identitás, a társadalmi integráció és a többnyelvűség előmozdításában, illetve az átláthatóság és a társadalmi részvétel fokozásában; |
| --- | --- |

4.

hogy az IKT értékes eszköz a társadalmi és földrajzi kohézió, valamint a befogadó Európában való polgári részvétel erősítésében, továbbá a kulturális identitás, a társadalmi integráció és a többnyelvűség előmozdításában, illetve az átláthatóság és a társadalmi részvétel fokozásában;

| 5. | hogy az átfogó és egységes IKT politikák erősen hozzájárulhatnak az EU növekedési, termelékenységi és versenyképességi céljainak az eléréséhez a magas minőségű munkahelyek teremtésén, az általános gazdasági teljesítmény javításán, a közszolgáltatások modernizációján, valamint a köz- és a magánszektorban a korszerű üzleti folyamatok ösztönzésén keresztül; |
| --- | --- |

5.

hogy az átfogó és egységes IKT politikák erősen hozzájárulhatnak az EU növekedési, termelékenységi és versenyképességi céljainak az eléréséhez a magas minőségű munkahelyek teremtésén, az általános gazdasági teljesítmény javításán, a közszolgáltatások modernizációján, valamint a köz- és a magánszektorban a korszerű üzleti folyamatok ösztönzésén keresztül;

| 6. | hogy az IKT területén tapasztalható új fejlemények kezelhetőségének érdekében a politikákat a hatóságok, a magánszektor és az egyéb érdekelt felek közötti folyamatos párbeszéd útján kell kialakítani; |
| --- | --- |

6.

hogy az IKT területén tapasztalható új fejlemények kezelhetőségének érdekében a politikákat a hatóságok, a magánszektor és az egyéb érdekelt felek közötti folyamatos párbeszéd útján kell kialakítani;

| 7. | hogy a gyorsan terjeszkedő nemzetközi piacok fokozódó versenyében az EU számára előnyös lenne egy innovatív és versenyképes IKT ágazat. |
| --- | --- |

7.

hogy a gyorsan terjeszkedő nemzetközi piacok fokozódó versenyében az EU számára előnyös lenne egy innovatív és versenyképes IKT ágazat.

ÚGY ÍTÉLI MEG, hogy az átfogó és egységes IKT politikák kidolgozása érdekében az alábbi kérdéseket kell megvizsgálni:

Kiváló IKT ágazat és innovatív vállalkozások

| — | az IKT-t támogató stabil K+F tevékenységekbe való folytatódó beruházás a köz- és a magánszektorban egyaránt, amely a kedvező tudományos, pénzügyi és vállalkozói környezet kialakítása révén megerősíti Európa kiválóságát a K+F terén; |
| --- | --- |

—

az IKT-t támogató stabil K+F tevékenységekbe való folytatódó beruházás a köz- és a magánszektorban egyaránt, amely a kedvező tudományos, pénzügyi és vállalkozói környezet kialakítása révén megerősíti Európa kiválóságát a K+F terén;

| — | olyan támogató környezet előmozdítása, amely ösztönzi a tudás és az innováció szabad mozgását, és amelyben a kutatási eredmények hozzáadott értékkel rendelkező alkalmazásokban és termékekben öltenek formát; |
| --- | --- |

—

olyan támogató környezet előmozdítása, amely ösztönzi a tudás és az innováció szabad mozgását, és amelyben a kutatási eredmények hozzáadott értékkel rendelkező alkalmazásokban és termékekben öltenek formát;

| — | az új e-kereskedelmi módszerek hatékony alkalmazásának és az új üzleti modellek elfogadásának az ösztönzése az IKT lehetőségeinek kihasználása céljából, különösen a KKV-k esetében. |
| --- | --- |

—

az új e-kereskedelmi módszerek hatékony alkalmazásának és az új üzleti modellek elfogadásának az ösztönzése az IKT lehetőségeinek kihasználása céljából, különösen a KKV-k esetében.

IKT a polgárok számára és az IKT-ben való jártasság

| — | az IKT szolgáltatások mindenki számára való hozzáférhetőségének és elérhetőségének az előmozdítása, többek között az IKT potenciális előnyeinek a fokozott megértésén és a felhasználóbarát technológiák folyamatos fejlesztésének ösztönzésén keresztül, ami lehetővé teszi többek között a digitális szakadék további csökkentését; |
| --- | --- |

—

az IKT szolgáltatások mindenki számára való hozzáférhetőségének és elérhetőségének az előmozdítása, többek között az IKT potenciális előnyeinek a fokozott megértésén és a felhasználóbarát technológiák folyamatos fejlesztésének ösztönzésén keresztül, ami lehetővé teszi többek között a digitális szakadék további csökkentését;

| — | a mindenki számára hozzáférhető e-tudás – például az e-tanulás – továbbfejlesztését célzó intézkedések ösztönzése, különös tekintettel az öregedő népességre és a nemek, valamint a különböző etnikai és társadalmi származású emberek közötti különbségekre – annak érdekében, hogy teljes mértékben ki tudják használni az információs társadalom által nyújtott lehetőségeket; |
| --- | --- |

—

a mindenki számára hozzáférhető e-tudás – például az e-tanulás – továbbfejlesztését célzó intézkedések ösztönzése, különös tekintettel az öregedő népességre és a nemek, valamint a különböző etnikai és társadalmi származású emberek közötti különbségekre – annak érdekében, hogy teljes mértékben ki tudják használni az információs társadalom által nyújtott lehetőségeket;

| — | az IKT-nek a munkahelyeken olyan módon történő további integrálása, amely növeli a termelékenységet és a munka minőségét, továbbá az IKT komponens erősítése a képzési folyamatokban; |
| --- | --- |

—

az IKT-nek a munkahelyeken olyan módon történő további integrálása, amely növeli a termelékenységet és a munka minőségét, továbbá az IKT komponens erősítése a képzési folyamatokban;

| — | stratégiai válaszok keresése a munka elvándorlásával szemben, többek között a munkavállalók és vállalkozások alkalmazkodóképességének, valamint a munkaerőpiacon a rugalmassággal kombinált biztonságnak az elősegítése révén. |
| --- | --- |

—

stratégiai válaszok keresése a munka elvándorlásával szemben, többek között a munkavállalók és vállalkozások alkalmazkodóképességének, valamint a munkaerőpiacon a rugalmassággal kombinált biztonságnak az elősegítése révén.

IKT a közszolgáltatások számára

| — | az e-kormányzattal kapcsolatos alkalmazások használatának egységes megközelítéseiről való megegyezés és azok végrehajtása – szükség esetén európai szinten –, különösen az együttműködésnek és a legjobb gyakorlatok cseréjének az ösztönzésén keresztül; |
| --- | --- |

—

az e-kormányzattal kapcsolatos alkalmazások használatának egységes megközelítéseiről való megegyezés és azok végrehajtása – szükség esetén európai szinten –, különösen az együttműködésnek és a legjobb gyakorlatok cseréjének az ösztönzésén keresztül;

| — | átfogó megközelítés kialakítása – a szervezeti átalakítás szükségességének figyelembevételével – az IKT lehetőségeinek kihasználása céljából a jobban teljesítő és hatékonyabb közszektor megvalósítása érdekében, miközben az on-line szolgáltatásokat a vállalkozások és a polgárok igényeihez szabják és csökkentik az adminisztratív terheket, figyelembe véve a határokon átnyúló európai szolgáltatások szükségességét is; |
| --- | --- |

—

átfogó megközelítés kialakítása – a szervezeti átalakítás szükségességének figyelembevételével – az IKT lehetőségeinek kihasználása céljából a jobban teljesítő és hatékonyabb közszektor megvalósítása érdekében, miközben az on-line szolgáltatásokat a vállalkozások és a polgárok igényeihez szabják és csökkentik az adminisztratív terheket, figyelembe véve a határokon átnyúló európai szolgáltatások szükségességét is;

| — | szolgáltatások létrehozása Európa-szerte az e-egészségügy területén, különös figyelmet szentelve a szabványosítás és az interoperabilitás kérdésére az optimális betegellátás és gondozás érdekében. |
| --- | --- |

—

szolgáltatások létrehozása Európa-szerte az e-egészségügy területén, különös figyelmet szentelve a szabványosítás és az interoperabilitás kérdésére az optimális betegellátás és gondozás érdekében.

A termékek és szolgáltatások tartalma és kialakítása

| — | a gazdag és kreatív tartalom kialakításának és terjesztésének elősegítése, pl. a közszektor információi újrafelhasználásának az ösztönzésén keresztül; |
| --- | --- |

—

a gazdag és kreatív tartalom kialakításának és terjesztésének elősegítése, pl. a közszektor információi újrafelhasználásának az ösztönzésén keresztül;

| — | szükség szerint a tartalmak különböző platformokon való elérhetősége akadályainak az eltávolítása, például a digitális jogok kezelése terén a gyakorlati megoldások keresésének ösztönzése révén; |
| --- | --- |

—

szükség szerint a tartalmak különböző platformokon való elérhetősége akadályainak az eltávolítása, például a digitális jogok kezelése terén a gyakorlati megoldások keresésének ösztönzése révén;

| — | az új szolgáltatások felbukkanásának támogatása a megnövekedett belső piacon egy olyan szabályozási környezet támogatása és kialakítása révén, amely figyelembe veszi az új fejleményeket, mint például a műszaki innovációt; |
| --- | --- |

—

az új szolgáltatások felbukkanásának támogatása a megnövekedett belső piacon egy olyan szabályozási környezet támogatása és kialakítása révén, amely figyelembe veszi az új fejleményeket, mint például a műszaki innovációt;

| — | válaszul az IKT alapú alkalmazások növekvő számára, az ipar és a közszektor számára kedvező környezet létrehozása a hatékony és kölcsönösen átjárható megoldások kidolgozása céljából – Európában és globális szinten egyaránt –, különösen az elektronikus fizetés, a hitelesítés, az azonosító adatok kezelése és a biztonság tekintetében. |
| --- | --- |

—

válaszul az IKT alapú alkalmazások növekvő számára, az ipar és a közszektor számára kedvező környezet létrehozása a hatékony és kölcsönösen átjárható megoldások kidolgozása céljából – Európában és globális szinten egyaránt –, különösen az elektronikus fizetés, a hitelesítés, az azonosító adatok kezelése és a biztonság tekintetében.

A hálózatok fejlesztése

| — | az elektronikus hírközlés számára a versenyt, beruházást és innovációt elősegítő következetes és hatékony szabályozási környezet biztosítása; |
| --- | --- |

—

az elektronikus hírközlés számára a versenyt, beruházást és innovációt elősegítő következetes és hatékony szabályozási környezet biztosítása;

| — | nyílt szabványok kidolgozásának és használatának a támogatása, valamint a hálózatok és szolgáltatások interoperabilitásának a fokozása; |
| --- | --- |

—

nyílt szabványok kidolgozásának és használatának a támogatása, valamint a hálózatok és szolgáltatások interoperabilitásának a fokozása;

| — | a széles sáv elterjedtebb használatának és jobb elérhetőségének támogatása a technológiai semlegesség elvének figyelembevételével, különösen a konkurens platformok és kölcsönösen átjárható hálózatok előmozdítása révén; |
| --- | --- |

—

a széles sáv elterjedtebb használatának és jobb elérhetőségének támogatása a technológiai semlegesség elvének figyelembevételével, különösen a konkurens platformok és kölcsönösen átjárható hálózatok előmozdítása révén;

| — | a különböző frekvenciagazdálkodási modellek folyamatos vizsgálata az európai és globális szinten egyaránt rugalmasabb és hatékonyabb frekvenciahasználat céljából, figyelembe véve az új és innovatív technológiák kifejlesztését, valamint a piaci mechanizmusokat felhasználó módszereket. |
| --- | --- |

—

a különböző frekvenciagazdálkodási modellek folyamatos vizsgálata az európai és globális szinten egyaránt rugalmasabb és hatékonyabb frekvenciahasználat céljából, figyelembe véve az új és innovatív technológiák kifejlesztését, valamint a piaci mechanizmusokat felhasználó módszereket.

Bizalom és biztonság

| — | minden lényeges, bizalommal kapcsolatos kérdést kezelő egységes megközelítés kidolgozása a hálózati és informatikai biztonság kultúrájának további erősítése céljából az olyan megbízható és hatékony elektronikus hírközlés előmozdítása érdekében, amely hozzájárul a biztonságos transzeurópai szolgáltatások kifejlesztéséhez; |
| --- | --- |

—

minden lényeges, bizalommal kapcsolatos kérdést kezelő egységes megközelítés kidolgozása a hálózati és informatikai biztonság kultúrájának további erősítése céljából az olyan megbízható és hatékony elektronikus hírközlés előmozdítása érdekében, amely hozzájárul a biztonságos transzeurópai szolgáltatások kifejlesztéséhez;

| — | intézkedések kidolgozása az Interneten található illegális, ártalmas és nem kívánt tartalmak – különösen, ha az érintettek gyermekek –, valamint a „spam” elleni küzdelem érdekében az összes érdekelt féllel együttműködésben, nemzetközi szinten is; |
| --- | --- |

—

intézkedések kidolgozása az Interneten található illegális, ártalmas és nem kívánt tartalmak – különösen, ha az érintettek gyermekek –, valamint a „spam” elleni küzdelem érdekében az összes érdekelt féllel együttműködésben, nemzetközi szinten is;

| — | megfelelő szintű hálózati és informatikai biztonság biztosítása az új szolgáltatások elterjedése és használata, továbbá az egyéb, IKT-től függő infrastruktúrák helyes működése érdekében, figyelembe véve a bizalommal és a magánélettel kapcsolatos szempontokat. |
| --- | --- |

—

megfelelő szintű hálózati és informatikai biztonság biztosítása az új szolgáltatások elterjedése és használata, továbbá az egyéb, IKT-től függő infrastruktúrák helyes működése érdekében, figyelembe véve a bizalommal és a magánélettel kapcsolatos szempontokat.

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT stratégiai iránymutatásaik és a végrehajtással kapcsolatos erőfeszítéseik aktív felülvizsgálatára és javítására annak érdekében, hogy hozzájáruljanak egy új program kidolgozásához az információs társadalom alakulásáról a 2010. év közeledtével.

FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT, HOGY

| 1. | továbbra is kísérje figyelemmel a szabályozási keretrendszert az aktuális és jövőbeni technológiai és piaci fejlemények fényében, valamint hogy szükség esetén terjesszen elő javaslatokat az olyan megfelelő szabályozási környezet fenntartása érdekében, amely elősegíti a hatékony versenyt, és amely több beruházáshoz, több innovációhoz, új szolgáltatásokhoz és alacsonyabb árakhoz vezet; |
| --- | --- |

1.

továbbra is kísérje figyelemmel a szabályozási keretrendszert az aktuális és jövőbeni technológiai és piaci fejlemények fényében, valamint hogy szükség esetén terjesszen elő javaslatokat az olyan megfelelő szabályozási környezet fenntartása érdekében, amely elősegíti a hatékony versenyt, és amely több beruházáshoz, több innovációhoz, új szolgáltatásokhoz és alacsonyabb árakhoz vezet;

| 2. | vizsgálja meg az IKT ágazat versenyképességét, és – az IKT Európa gazdaságára gyakorolt hatásának figyelembevételével – kezdjen hozzá az e-Európa 2005 cselekvési terv utánkövetését előkészítő munkálatokhoz, ami fontos része az információs társadalom 2005 utáni alakulásáról szóló új programnak; |
| --- | --- |

2.

vizsgálja meg az IKT ágazat versenyképességét, és – az IKT Európa gazdaságára gyakorolt hatásának figyelembevételével – kezdjen hozzá az e-Európa 2005 cselekvési terv utánkövetését előkészítő munkálatokhoz, ami fontos része az információs társadalom 2005 utáni alakulásáról szóló új programnak;

| 3. | a következő kutatási keretprogram készülő javaslatában ismerje el az IKT fontosságát. |
| --- | --- |

3.

a következő kutatási keretprogram készülő javaslatában ismerje el az IKT fontosságát.

FELKÉRI AZ IPARÁGAT, hogy továbbra is lássa el a piacot új, innovatív IKT alkalmazásokkal és szolgáltatásokkal, valamint hogy hozzon létre új, vonzó tartalmat, kihasználva többek között az európai kulturális sokféleséget és többnyelvűséget.

FELKÉRI AZ ÖSSZES ÉRDEKELT FELET, hogy továbbra is vonják be az IKT-t tevékenységeikbe annak érdekében, hogy teljes mértékben kihasználhassák az IKT előnyeit.

BENYÚJTJA ezen állásfoglalást, amellyel hozzájárul a lisszaboni stratégia félidős értékeléséről a 2005. tavaszi Európai Tanács keretén belül lezajló vitához.

---

Bizottság

| 12.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 62/4 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 62/4

---

Euro átváltási árfolyamok (1)

2005. március 11.

(2005/C 62/02)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3416 |
| JPY | Japán yen | 139,67 |
| DKK | Dán korona | 7,4462 |
| GBP | Angol font | 0,69865 |
| SEK | Svéd korona | 9,0630 |
| CHF | Svájci frank | 1,5500 |
| ISK | Izlandi korona | 79,27 |
| NOK | Norvég korona | 8,177 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9559 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5825 |
| CZK | Cseh korona | 29,475 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar Forint | 243,20 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6960 |
| MTL | Máltai líra | 0,4330 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,9519 |
| ROL | Román lej | 35 885 |
| SIT | Szlovén tolar | 239,72 |
| SKK | Szlovák korona | 37,649 |
| TRY | Török líra | 1,7002 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6944 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,6176 |
| HKD | Hong Kong-i dollár | 10,4638 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,8173 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,1733 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 342,14 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 7,8354 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3416

JPY

Japán yen

139,67

DKK

Dán korona

7,4462

GBP

Angol font

0,69865

SEK

Svéd korona

9,0630

CHF

Svájci frank

1,5500

ISK

Izlandi korona

79,27

NOK

Norvég korona

8,177

BGN

Bulgár leva

1,9559

CYP

Ciprusi font

0,5825

CZK

Cseh korona

29,475

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar Forint

243,20

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6960

MTL

Máltai líra

0,4330

PLN

Lengyel zloty

3,9519

ROL

Román lej

35 885

SIT

Szlovén tolar

239,72

SKK

Szlovák korona

37,649

TRY

Török líra

1,7002

AUD

Ausztrál dollár

1,6944

CAD

Kanadai dollár

1,6176

HKD

Hong Kong-i dollár

10,4638

NZD

Új-zélandi dollár

1,8173

SGD

Szingapúri dollár

2,1733

KRW

Dél-Koreai won

1 342,14

ZAR

Dél-Afrikai rand

7,8354

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 12.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 62/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 62/5

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.3745 – Severstal/Lucchini)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(2005/C 62/03)

(EGT vonatkozású szöveg)

| 1. | 2005. március 4-én a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott a ZAO Severstal csoport („Severstal”, Oroszország) tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbi teljes irányítást szerez a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint a Lucchini SpA („Lucchini”, Olaszország) vállalat felett részesedés vásárlása útján. |
| --- | --- |

1.

2005. március 4-én a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott a ZAO Severstal csoport („Severstal”, Oroszország) tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbi teljes irányítást szerez a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint a Lucchini SpA („Lucchini”, Olaszország) vállalat felett részesedés vásárlása útján.

| 2. | Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:






  — | Severstal esetében: elsősorban fémfeldolgozás és a feldolgozott termékek eladása, valamint egyéb tevékenységek is úgy, mint banki, biztosítási szolgáltatások illetve további szektorokban való jelenlét; |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:

—

Severstal esetében: elsősorban fémfeldolgozás és a feldolgozott termékek eladása, valamint egyéb tevékenységek is úgy, mint banki, biztosítási szolgáltatások illetve további szektorokban való jelenlét;

| — | Lucchini esetében: acéltermékek gyártása és eladása. |
| --- | --- |

—

Lucchini esetében: acéltermékek gyártása és eladása.

| 3. | A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. A Bizottság, a Tanács 139/2004/EK (2) rendelete alá tartozó, bizonyos összefonódásokra vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. A Bizottság, a Tanács 139/2004/EK (2) rendelete alá tartozó, bizonyos összefonódásokra vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.3745 – Severstal/Lucchini a következő címre:





  Európai Bizottság |
| --- | --- |
| Verseny Főigazgatóság, |
| Fúziós Iktatási Osztály |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.3745 – Severstal/Lucchini a következő címre:

Európai Bizottság

Verseny Főigazgatóság,

Fúziós Iktatási Osztály

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  Elérhető a Verseny Főigazgatóság honlapján:

http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation/consultation/simplified_tru.pdf.

---

| 12.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 62/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 62/6

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(2005/C 62/04)

(EGT vonatkozású szöveg)

Határozathozatal időpontja:

Tagállam [Régió]: Olaszország

Támogatás száma: N 584/2003

Megnevezés: 2 Ro-Ro TP hajó szállítási határidejének meghosszabbítása (C.209 és C.210)

Cél [szektor]: hajóépítés

Jogalap: Articolo 2 della Legge n. 522 del 28.12.1999

Támogatás intenzitása vagy összege: 9 %

Egyéb információ: E határozat hiteles szövege(i), amely(ek)ből minden bizalmas információt eltávolítottunk, itt található(k) meg:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids

---

| 12.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 62/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 62/7

---

Értesítés a Máltai Kormány részéről a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló, 1994. május 30-i 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) alapján (2005. január 21.)

(2005/C 62/05)

(EGT vonatkozású szöveg)

A szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló, 1994. május 30-i 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikkének megfelelően a Máltai Köztársaság kormánya értesíti az Európai Bizottságot, hogy az egyedüli illetékes hatóság a Máltai Köztársaság Források és Infrastruktúra minisztere, Block B, Floriana CMR 02, Málta.

A 94/22/EK irányelv 5. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Máltai Köztársaság Források és Infrastruktúra minisztere ezúton teszi közzé, hogy az engedélyek kiadásához szükséges feltételek a következők:

| a) | a jelentkező pénzügyi forrásai; |
| --- | --- |

a)

a jelentkező pénzügyi forrásai;

| b) | a jelentkező technikai szakértelme és tapasztalata; |
| --- | --- |

b)

a jelentkező technikai szakértelme és tapasztalata;

| c) | a jelentkező által javasolt munkaprogram; |
| --- | --- |

c)

a jelentkező által javasolt munkaprogram;

| d) | amennyiben releváns, a jelentkező bármely előző felhatalmazás keretében nyújtott bármilyen előző teljesítménye; és |
| --- | --- |

d)

amennyiben releváns, a jelentkező bármely előző felhatalmazás keretében nyújtott bármilyen előző teljesítménye; és

| e) | amennyiben a felhatalmazás eladásra kerül, az az ár, amit a jogi személy hajlandó a felhatalmazás elnyerése érdekében fizetni. |
| --- | --- |

e)

amennyiben a felhatalmazás eladásra kerül, az az ár, amit a jogi személy hajlandó a felhatalmazás elnyerése érdekében fizetni.

A 94/22/EK irányelv 5. cikke (2) bekezdésének megfelelően, a pályázat tárgyát képező minden egyes engedélytípushoz a tevékenység gyakorlásának vagy befejezésének feltételeire és követelményeire vonatkozó tájékoztatás adott a Forrás és Infrastruktúra Minisztérium Olajkitermelési Osztálya, Block B, Floriana CMR 02, Málta, által közzétett Model ESA (2001) és Model PSC (2001) alapján. A szóban forgó tájékoztatást nem szükséges alkalmazni a 94/22/EK irányelv 3. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt esetben.

---

(1)  HL L 164., 1994.6.30., 3. o.

---

| 12.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 62/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 62/8

---

Értesítés a Máltai Kormány részéről a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló, 1994. május 30-i 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) alapján (2005. január 21.)

(2005/C 62/06)

(EGT vonatkozású szöveg)

A szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló, 1994. május 30-i 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Máltai Köztársaság kormánya Forrásokért és Infrastruktúráért felelős minisztere ezúton értesítést tesz közzé, hogy Máltán a következő tengeri területek (vagy azok részei) állandó jelleggel engedélyezésre hozzáférhetőek vagy kitermelési engedély vagy kitermelési és termelési engedély alapján.

| i. | 1. terület |
| --- | --- |

i.

1. terület

| ii. | 3. terület (kivéve az alább megjelölt tömböket) |
| --- | --- |

ii.

3. terület (kivéve az alább megjelölt tömböket)

| iii. | 4. terület (kivéve az alább megjelölt tömböt) |
| --- | --- |

iii.

4. terület (kivéve az alább megjelölt tömböt)

| iv. | 6. terület |
| --- | --- |

iv.

6. terület

A következő területek/tömbök 2004. május 1-jét megelőzően engedélyezésre kerültek és további értesítésig nem kerülnek engedélyezésre.

| i. | 2. terület |
| --- | --- |

i.

2. terület

| ii. | 3. terület 4. és 5. tömb |
| --- | --- |

ii.

3. terület 4. és 5. tömb

| iii. | 4. terület 3. tömb |
| --- | --- |

iii.

4. terület 3. tömb

| iv. | 5. terület |
| --- | --- |

iv.

5. terület

| v. | 7. terület |
| --- | --- |

v.

7. terület

A jelentkezőknek a 2001. évi Petróleum (Termelés) Szabályzatokban (2001. december 1-jeiLegal Notice 320.) közzétett forma szerint kell benyújtaniuk a szükséges információkat.

Az engedélyezésre hozzáférhető területek/tömbök, valamint a már engedélyezés alatt álló területek/tömbök lehatárolt földrajzi koordinátái, a többi információval együtt, a Forrásokért és Infrastruktúráért felelős Minisztérium Olajkitermelési Osztályánál szerezhetők be, Block B., Floriana CMR 02, Málta, a következő telefonszámon: (356) 21 23 79 21.

---

(1)  HL L 164., 1994.6.30., 3. o.

---

| 12.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 62/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 62/9

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.3743 – DuPont/DDE)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(2005/C 62/07)

(EGT vonatkozású szöveg)

| 1. | 2005. március 4-én a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint és a 4(5). cikk alapján tett beterjesztést követően bejelentést kapott egy tervezett összefonódásról, amely értelmében az E.I. du Pont de Nemours and Company („DuPont”, USA) részleges irányítást szerez a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint a DuPont Dow Elastomers L.L.C. („DDE”, USA) vállalat felett értékpapírok vásárlása útján. |
| --- | --- |

1.

2005. március 4-én a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint és a 4(5). cikk alapján tett beterjesztést követően bejelentést kapott egy tervezett összefonódásról, amely értelmében az E.I. du Pont de Nemours and Company („DuPont”, USA) részleges irányítást szerez a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint a DuPont Dow Elastomers L.L.C. („DDE”, USA) vállalat felett értékpapírok vásárlása útján.

| 2. | Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:






  — | a DuPont vállalat esetében: a világ számos országában jelen lévő vállalat, amely többek között a mezőgazdaság, táplálkozás, elektronika, kommunikáció, biztonság és védelem, belső építészet és építkezés, illetve a közlekedés ágazatokban aktív; |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:

—

a DuPont vállalat esetében: a világ számos országában jelen lévő vállalat, amely többek között a mezőgazdaság, táplálkozás, elektronika, kommunikáció, biztonság és védelem, belső építészet és építkezés, illetve a közlekedés ágazatokban aktív;

| — | a DDE vállalat esetében: kutatás-fejlesztés, rugalmas műanyagok gyártása és marketingje. |
| --- | --- |

—

a DDE vállalat esetében: kutatás-fejlesztés, rugalmas műanyagok gyártása és marketingje.

| 3. | A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. A Bizottság, a Tanács 139/2004/EK (2) rendelete alá tartozó, bizonyos összefonódásokra vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. A Bizottság, a Tanács 139/2004/EK (2) rendelete alá tartozó, bizonyos összefonódásokra vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.3743 – DuPont/DDE a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.3743 – DuPont/DDE a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  Elérhető a Verseny Főigazgatóság honlapján:

http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation/consultation/simplified_tru.pdf.

---

| 12.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 62/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 62/10

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

Állami támogatás C 4/2005 (ex NN 57/2004)

Vagyonadó távközlési infrastruktúrára

Felkérés megjegyzések benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján

(2005/C 62/08)

(EGT vonatkozású szöveg)

A 2005. január 19-én kelt levéllel, melynek szövege a hiteles nyelvi változatban ezen összefoglalót követő oldalakon található a Bizottság értesítette az Egyesült Királyságot arról a döntéséről, hogy kezdeményezi az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást a fent említett támogatás/intézkedés vonatkozásában.

Az érdekelt felek megjegyzéseiket az intézkedéssel kapcsolatban, amelynek tekintetében a Bizottság az eljárást kezdeményezi, ennek az összefoglalónak és az azt követő levélnek a nyilvánosságra hozatalától számított egy hónapon belül nyújthatják be a következő címre:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State-Aid Registry |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 29 61 242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State-Aid Registry

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 29 61 242

Ezeket a megjegyzéseket eljuttatják az Egyesült Királysághoz. A megjegyzéseket benyújtó érdekelt fél személyazonosságának bizalmas kezelése kérhető írásban a kérelem indokainak feltüntetésével.

AZ ÖSSZEFOGLALÁS SZÖVEGE

Eljárás

2004 februárjában a Vtesse Networks Ltd, egy brit távközlési szolgáltató panaszt nyújtott be egy állítólagos állami támogatás ügyében, amely kedvezményes adóelbánást jelent a British Telecom Plc („BT”), távközlési szolgáltató számára Ennek a panasznak az alapján a Bizottság tájékoztatást kért az Egyesült Királyság hatóságaitól, és 2004 áprilisában választ kapott.

Az intézkedés leírása, amelynek tekintetében a Bizottság az eljárást kezdeményezi

Az intézkedés egy brit vagyonadóra vonatkozik, amelyet az üzleti ingatlanokra szednek be, beleértve a távközlési infrastruktúrát. Az elsődleges rendelet ennek az adórendszernek a szabályozására Angliában és Walesben az 1988. évi Local Government Finance Act (az önkormányzati finanszírozási törvény). Ez értékelést irányoz elő az adóalapot képező eszközök értékének megállapítására, amelyekre az adókulcsot megállapítják az adókötelezettség kiszámításához. Az adókulcs megállapítása évente történik, és ugyanaz valamennyi távközlési szolgáltató számára. Az egyes szolgáltatók adóalapját azonban a Valuation Office Agency („VOA”, számvevő ügynökség), a központi kormányzat végrehajtó szervezete határozza meg, különféle értékelési módszerekkel a fellebbezés joga mellett. A VOA egy bizonyos eszközértékelési módszert alkalmaz a BT és a Kingston Communication (a Hull régió távközlési szolgáltatója) esetére, miközben más módszert használ a panaszossal és más versengő távközlési szolgáltatókkal szemben. A különféle módszerek alkalmazása, úgy tűnik, különböző és aránytalan adóterhet jelent a távközlési piacon egymással versengő vállalatok viszonylatában.

Értékelés

A Bizottság által kiadott, az állami támogatás szabályainak a közvetlen üzleti adózással kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló közlemény szerint (HL C 384/3–9., 1998.12.10.) az olyan adókedvezmények, amelyek bizonyos típusú vállalkozásokra korlátozódnak, amennyiben bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését előnyben részesítenek, állami támogatást jelenthetnek. Az adóalap, és ebből következően a BT és a Kingston által fizetendő adó szintjének csökkentése szelektív előnyt nyújt ezeknek a vállalkozásoknak, oly módon, hogy csökkenti azokat a költségeket, amelyeket szokásosan viselnének üzletvitelük során. Az Egyesült Királyság távközlési piacát megnyitották a verseny számára, és ezért azok az előnyök, amelyeket a BT és a Kingston Communications kapott, torzíthatják a versenyt és hatást gyakorolhatnak a kereskedelemre. Úgy tűnik, hogy teljesülnek azok a feltételek, melyek alapján ez az intézkedés állami támogatásnak minősíthető az EK 87. cikk (1) bekezdése szerint.

Ezért az eljárás jelenlegi szakaszában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az Egyesült Királyság hatóságai állami támogatást nyújthattak a BT és a Kingston Communications számára az EK 87. cikkének (1) bekezdése értelmében. A támogatás jelenléte kizárható, amikor a megkülönböztetett elbánás a rendszer jellegéből és általános felépítéséből következően indokolt, azonban ebben az esetben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy ez indokolt lehet-e az adórendszer alapvető vonásainak és belső logikájának alapján.

Az EK-Szerződés 87. cikke (2) és (3) bekezdéseiben megadott eltérések a jelek szerint nem alkalmazhatóak. Megfontolva kétségeit a támogatás összeegyeztethetőségével kapcsolatban az EK-Szerződésre való tekintettel, a Bizottság úgy döntött, hogy hivatalos vizsgálati eljárást kezdeményez az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján. A 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkével összhangban minden jogszerűtlen támogatás visszakövetelhető a címzettől.

A LEVÉL SZÖVEGE

| „1. | The Commission wishes to inform the United Kingdom that, having examined the information supplied by your authorities in relation to the measure referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty. |
| --- | --- |

„1.

The Commission wishes to inform the United Kingdom that, having examined the information supplied by your authorities in relation to the measure referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty.

1.   PROCEDURE

| 2. | On 17 February 2004 (A/31115) the Commission registered a complaint from Vtesse Networks Ltd (»Vtesse«), a UK telecommunications operator, concerning alleged preferential tax treatment in favour of British Telecom plc (»BT«), the incumbent telecommunications operator. Additional information was received from the complainant on 23 March 2004, 29 March 2004, 30 March 2004, 30 June 2004, 1 July 2004, 27 July 2004 and 11 October 2004. A meeting with the complainant was held on 30 June 2004 to further clarify the technical details of the information submitted. |
| --- | --- |

2.

On 17 February 2004 (A/31115) the Commission registered a complaint from Vtesse Networks Ltd (»Vtesse«), a UK telecommunications operator, concerning alleged preferential tax treatment in favour of British Telecom plc (»BT«), the incumbent telecommunications operator. Additional information was received from the complainant on 23 March 2004, 29 March 2004, 30 March 2004, 30 June 2004, 1 July 2004, 27 July 2004 and 11 October 2004. A meeting with the complainant was held on 30 June 2004 to further clarify the technical details of the information submitted.

| 3. | The Commission also received on 28 April 2004 (A/33044) a letter from the UK Competitive Telecommunications Association (»UKCTA«), a trade association representing the interests of fixed-line telecommunications companies competing with BT, substantiating some of the issues brought forward by the complaint. |
| --- | --- |

3.

The Commission also received on 28 April 2004 (A/33044) a letter from the UK Competitive Telecommunications Association (»UKCTA«), a trade association representing the interests of fixed-line telecommunications companies competing with BT, substantiating some of the issues brought forward by the complaint.

| 4. | On 16 March 2004 (D/51920) the Commission sent a request for information to the UK, which was answered on 23 April 2004 (A/32924). The UK authorities submitted additional information on 11 October 2004 (A/37753). |
| --- | --- |

4.

On 16 March 2004 (D/51920) the Commission sent a request for information to the UK, which was answered on 23 April 2004 (A/32924). The UK authorities submitted additional information on 11 October 2004 (A/37753).

| 5. | Finally, the Commission has received letters dated 19 November 2004 (A/38972) and 30 November 2004 (A/39285) from BT submitting their views on the issue. |
| --- | --- |

5.

Finally, the Commission has received letters dated 19 November 2004 (A/38972) and 30 November 2004 (A/39285) from BT submitting their views on the issue.

2.   BACKGROUND

2.1.   Rating system

| 6. | »Business rates« are a UK property tax levied on non-domestic property (1). Its aim is to contribute towards the cost of services provided by Local Authorities (2). The primary regulation on non-domestic rating in England and Wales is the Local Government Finance Act (»LGFA«) 1988 (3). In addition, a number of statutory instruments govern the implementation of the system. |
| --- | --- |

6.

»Business rates« are a UK property tax levied on non-domestic property (1). Its aim is to contribute towards the cost of services provided by Local Authorities (2). The primary regulation on non-domestic rating in England and Wales is the Local Government Finance Act (»LGFA«) 1988 (3). In addition, a number of statutory instruments govern the implementation of the system.

| 7. | Most properties are entered on so-called »Local Rating Lists«, i.e. the rating lists of the authorities in whose territory the properties are located. However, since properties such as telecommunications infrastructure extend beyond the boundaries of a single local authority, their valuations are typically entered on the so-called »Central Rating List«, which exists for England and Wales (4). The rate payments made are then redistributed to the local authorities in proportion to their populations. |
| --- | --- |

7.

Most properties are entered on so-called »Local Rating Lists«, i.e. the rating lists of the authorities in whose territory the properties are located. However, since properties such as telecommunications infrastructure extend beyond the boundaries of a single local authority, their valuations are typically entered on the so-called »Central Rating List«, which exists for England and Wales (4). The rate payments made are then redistributed to the local authorities in proportion to their populations.

| 8. | The tax rate, the so called »multiplier«, which applies equally to all business properties, is determined annually by the Secretary of State (5) and applies equally to all operators. It was set at 44,4 % of the rateable hereditament (6) for the fiscal year 2003/4 (7). |
| --- | --- |

8.

The tax rate, the so called »multiplier«, which applies equally to all business properties, is determined annually by the Secretary of State (5) and applies equally to all operators. It was set at 44,4 % of the rateable hereditament (6) for the fiscal year 2003/4 (7).

| 9. | The base of this tax, the so called »rateable values« in England and Wales, are determined by the Valuation Office Agency (»VOA«), an executive agency of the Inland Revenue, part of central government (8). The VOA is responsible for valuing the assets and including them on the »Rating Lists«. Revaluations are held every five years, so the rateable values determined on 1 April 1998 (so called »antecedent valuation date«) apply to the current five year period of 2000-05. Valuations completed on 1 April 2003 will apply for the next period of 2005-10 (9). |
| --- | --- |

9.

The base of this tax, the so called »rateable values« in England and Wales, are determined by the Valuation Office Agency (»VOA«), an executive agency of the Inland Revenue, part of central government (8). The VOA is responsible for valuing the assets and including them on the »Rating Lists«. Revaluations are held every five years, so the rateable values determined on 1 April 1998 (so called »antecedent valuation date«) apply to the current five year period of 2000-05. Valuations completed on 1 April 2003 will apply for the next period of 2005-10 (9).

| 10. | The property unit as valued for rating purposes is called the »rateable hereditament« and includes land, buildings and rateable plant and machinery (10). Liability for the rates falls on the person in occupation of the rateable hereditament, i.e. the person who is in »paramount control« of the assets. According to the VOA, there has to be an actual, exclusive and non transient occupation, which brings commercial benefits to the occupier (11). According to the complainant, in relation to rateable occupation of buildings, which constitute the majority of UK rateable hereditaments, the test is »he who turns on the lights pays the rates«. |
| --- | --- |

10.

The property unit as valued for rating purposes is called the »rateable hereditament« and includes land, buildings and rateable plant and machinery (10). Liability for the rates falls on the person in occupation of the rateable hereditament, i.e. the person who is in »paramount control« of the assets. According to the VOA, there has to be an actual, exclusive and non transient occupation, which brings commercial benefits to the occupier (11). According to the complainant, in relation to rateable occupation of buildings, which constitute the majority of UK rateable hereditaments, the test is »he who turns on the lights pays the rates«.

2.2.   Rating of telecommunications

| 11. | Business rates are also levied on telecommunications infrastructure. The Plant and Machinery Regulation (»Regulation«) 2000 (12) stipulates that plant and machinery that are rateable for telecommunications infrastructure are »cables, fibres, wires, conductors or any system of such items, or any part of such items or such system, used or intended to be used in connection with the transmission of communications signals, and which are considered in the equipment of and are situated within premises« (13). Plants and machinery not specifically described in the Regulation, such as for example telecommunications switching and transmission equipment, are not rateable (14). |
| --- | --- |

11.

Business rates are also levied on telecommunications infrastructure. The Plant and Machinery Regulation (»Regulation«) 2000 (12) stipulates that plant and machinery that are rateable for telecommunications infrastructure are »cables, fibres, wires, conductors or any system of such items, or any part of such items or such system, used or intended to be used in connection with the transmission of communications signals, and which are considered in the equipment of and are situated within premises« (13). Plants and machinery not specifically described in the Regulation, such as for example telecommunications switching and transmission equipment, are not rateable (14).

| 12. | Telecommunications property has been subject to business rates since 1855 when telegraph poles on railways were deemed to be liable for rates (15), to be followed in 1969 by the telephones belonging to the Post Office (»PO«) (16). Following the split-up of the PO and the privatisation of BT in 1984, this tax was also levied on the latter's infrastructure, as well as on that of Mercury Communications (17), BT's only competitor during the duopoly situation of the 1980s. Initially, the tax amount payable was determined by applying a prescribed »standard formula« (18). |
| --- | --- |

12.

Telecommunications property has been subject to business rates since 1855 when telegraph poles on railways were deemed to be liable for rates (15), to be followed in 1969 by the telephones belonging to the Post Office (»PO«) (16). Following the split-up of the PO and the privatisation of BT in 1984, this tax was also levied on the latter's infrastructure, as well as on that of Mercury Communications (17), BT's only competitor during the duopoly situation of the 1980s. Initially, the tax amount payable was determined by applying a prescribed »standard formula« (18).

| 13. | When the telecommunications industry was gradually opened up to competition starting in 1992, the tax was levied on all telecommunications infrastructure, including that belonging to cable television companies, public utilities and other competitive providers entering the telecom market. The LGFA 1988 laid down the legal basis of the system, which foresaw a valuation of rateable hereditament, with a possibility to appeal, to determine the base of the business rates tax (19). |
| --- | --- |

13.

When the telecommunications industry was gradually opened up to competition starting in 1992, the tax was levied on all telecommunications infrastructure, including that belonging to cable television companies, public utilities and other competitive providers entering the telecom market. The LGFA 1988 laid down the legal basis of the system, which foresaw a valuation of rateable hereditament, with a possibility to appeal, to determine the base of the business rates tax (19).

| 14. | As new technological solutions appeared, those too were submitted to the business rates tax regime. For instance, fibre optic long distance and metropolitan area networks were added in the late 1990s (20). Fibre optic services involve three different levels of assets: (i) the duct, (ii) the »dark« fibre and (iii) the »lit« fibre. It is the current policy of the VOA to only rate fibres from when they are lit and carry traffic. Ducts are rateable items, but only when used or intended to be used in connection with fibres, wires and cables. Consequently, empty ducts and dark (unlit) fibres are not rated. |
| --- | --- |

14.

As new technological solutions appeared, those too were submitted to the business rates tax regime. For instance, fibre optic long distance and metropolitan area networks were added in the late 1990s (20). Fibre optic services involve three different levels of assets: (i) the duct, (ii) the »dark« fibre and (iii) the »lit« fibre. It is the current policy of the VOA to only rate fibres from when they are lit and carry traffic. Ducts are rateable items, but only when used or intended to be used in connection with fibres, wires and cables. Consequently, empty ducts and dark (unlit) fibres are not rated.

2.3.   Valuation

| 15. | The LGFA 1988 laid down the legal basis of the system to be applied in the new market environment. Schedule 6 of the Act foresees a valuation of rateable hereditament to determine the base of the business rates tax. The objective of the valuation is to make a proportionate assessment of the annual rental value for a property if it is available on the market (21). If rental evidence is not available, the objective is to calculate the amount a hypothetical tenant would pay in rent to a hypothetical landlord for the actual hereditament. |
| --- | --- |

15.

The LGFA 1988 laid down the legal basis of the system to be applied in the new market environment. Schedule 6 of the Act foresees a valuation of rateable hereditament to determine the base of the business rates tax. The objective of the valuation is to make a proportionate assessment of the annual rental value for a property if it is available on the market (21). If rental evidence is not available, the objective is to calculate the amount a hypothetical tenant would pay in rent to a hypothetical landlord for the actual hereditament.

| 16. | Since a specific method for valuing telecommunications networks is not prescribed, the VOA has a choice of four methods for calculating the »rateable value« of assets. According to the VOA, there is an accepted hierarchy between the possible methods depending on the individual circumstances and the evidence available:






  (a) | First, if there is rental evidence of the property then the »Rental« method is to be used, i.e. the price at which the property is let. |
| --- | --- | --- |

16.

Since a specific method for valuing telecommunications networks is not prescribed, the VOA has a choice of four methods for calculating the »rateable value« of assets. According to the VOA, there is an accepted hierarchy between the possible methods depending on the individual circumstances and the evidence available:

(a)

First, if there is rental evidence of the property then the »Rental« method is to be used, i.e. the price at which the property is let.

| (b) | Second, if direct rental evidence is not available, a comparison with the rental evidence of other comparable properties can be made. This method is called »Tone of the List«, basically referring to a benchmarking exercise. |
| --- | --- |

(b)

Second, if direct rental evidence is not available, a comparison with the rental evidence of other comparable properties can be made. This method is called »Tone of the List«, basically referring to a benchmarking exercise.

| (c) | Third, a »Receipts and Expenditure«(»R&E«) method is to be applied for properties which are seldom let, typically utilities. It calculates the hypothetical annual rental value by examining the receipts and expenditures to arrive at a net profit, the so called »divisible balance«. The rateable value is determined by deducting the return required by a tenant on his capital (»tenant's share«) from the divisible balance to arrive at the hypothetical rent (»landlord's share«) (22). |
| --- | --- |

(c)

Third, a »Receipts and Expenditure«(»R&E«) method is to be applied for properties which are seldom let, typically utilities. It calculates the hypothetical annual rental value by examining the receipts and expenditures to arrive at a net profit, the so called »divisible balance«. The rateable value is determined by deducting the return required by a tenant on his capital (»tenant's share«) from the divisible balance to arrive at the hypothetical rent (»landlord's share«) (22).

| (d) | Fourth, one can resort to the »Contractor's Basis« method. This method arrives at the rental value by estimating the decapitalised (23) costs of constructing a similar hereditament adjusted for age and obsolescence, by looking at the cost of the capital which would need to be raised to finance the build-out, i.e. the interest that one would need to pay for a loan or the foregone interest if one's own capital is used (24). |
| --- | --- |

(d)

Fourth, one can resort to the »Contractor's Basis« method. This method arrives at the rental value by estimating the decapitalised (23) costs of constructing a similar hereditament adjusted for age and obsolescence, by looking at the cost of the capital which would need to be raised to finance the build-out, i.e. the interest that one would need to pay for a loan or the foregone interest if one's own capital is used (24).

3.   DESCRIPTION OF THE MEASURE

3.1.   British Telecommunications

Valuations

| 17. | 1995-2000 period: The VOA applied the »Receipts and Expenditure« method to BT. Accordingly, BT's tax liability for the period of 1995-2000 was determined by a valuation based on the »R&E« method undertaken by the VOA, as subsequently adjusted following a negotiated settlement with BT who appealed against the original valuation at the Central London Valuation Tribunal, which is a technical tribunal. The case was also due to be heard by the Lands Tribunal, a UK court, when BT and the VOA reached a settlement. |
| --- | --- |

17.

1995-2000 period: The VOA applied the »Receipts and Expenditure« method to BT. Accordingly, BT's tax liability for the period of 1995-2000 was determined by a valuation based on the »R&E« method undertaken by the VOA, as subsequently adjusted following a negotiated settlement with BT who appealed against the original valuation at the Central London Valuation Tribunal, which is a technical tribunal. The case was also due to be heard by the Lands Tribunal, a UK court, when BT and the VOA reached a settlement.

| 18. | The detailed inputs into the economic model forming the basis of the original valuation by the VOA using the »R&E« method and the content of the subsequent adjustments made following the negotiations with BT (who have constructed their own model based on the »Contractor's basis« method) are at this stage not available to the Commission and their transmission necessitates, according to the UK authorities, BT's consent. The outcome was an agreement between the VOA and BT, which set the rateable value of BT's assets at GBP 470 million for the fiscal year 1995/96 (25). Applying the 1995/96 multiplier of 43,2 % to this rateable value, BT's tax liability is estimated to equal about GBP 203 million for this period, which represented approximately 2 % of BT's relevant annual revenues (26). |
| --- | --- |

18.

The detailed inputs into the economic model forming the basis of the original valuation by the VOA using the »R&E« method and the content of the subsequent adjustments made following the negotiations with BT (who have constructed their own model based on the »Contractor's basis« method) are at this stage not available to the Commission and their transmission necessitates, according to the UK authorities, BT's consent. The outcome was an agreement between the VOA and BT, which set the rateable value of BT's assets at GBP 470 million for the fiscal year 1995/96 (25). Applying the 1995/96 multiplier of 43,2 % to this rateable value, BT's tax liability is estimated to equal about GBP 203 million for this period, which represented approximately 2 % of BT's relevant annual revenues (26).

| 19. | 2000-2005 period: For the 2000 revaluation, applicable for the period of 2000-2005, the VOA settled BT's asset valuation at GBP 493 million (27). The 2000 value was based on the principles and values agreed at the same time the 1995 list agreement was concluded (28). |
| --- | --- |

19.

2000-2005 period: For the 2000 revaluation, applicable for the period of 2000-2005, the VOA settled BT's asset valuation at GBP 493 million (27). The 2000 value was based on the principles and values agreed at the same time the 1995 list agreement was concluded (28).

Revisions

| 20. | In principle, a review of the system only takes place every five years. According to the UK authorities, when applying the »R&E« method to BT, economic modelling was used to estimate the prospects of changes to the level of receipts over a period of five years, and an »equated« level of receipts and expenditure was estimated as being representative of the five year period. This increased the level of certainty regarding BT's tax liabilities, as highlighted by the fact that the 1995 valuation also served as a basis for determining the 2000 values and as such conferred a de facto 10 year certainty upon BT. |
| --- | --- |

20.

In principle, a review of the system only takes place every five years. According to the UK authorities, when applying the »R&E« method to BT, economic modelling was used to estimate the prospects of changes to the level of receipts over a period of five years, and an »equated« level of receipts and expenditure was estimated as being representative of the five year period. This increased the level of certainty regarding BT's tax liabilities, as highlighted by the fact that the 1995 valuation also served as a basis for determining the 2000 values and as such conferred a de facto 10 year certainty upon BT.

| 21. | Moreover, subsequent downward revisions have been made to the 1995 valuation, to reflect the loss of market share of the company in the UK fixed telecommunications market resulting from the physical roll-out of competing telecommunications systems. In practice, these revisions meant for instance a decrease of an estimated 22 % in the value of the rateable hereditament in 1999/00 compared to 1995/96, resulting in a reduction in BT's tax liability over the same period. According to the authorities, such revisions are in line with the LGFA 1988 provisions which allow alterations to reflect changes in the physical state and enjoyment of the network (29). To the Commission's knowledge, no similar upward adjustment has been made to reflect possible extensions or upgrades of the network. |
| --- | --- |

21.

Moreover, subsequent downward revisions have been made to the 1995 valuation, to reflect the loss of market share of the company in the UK fixed telecommunications market resulting from the physical roll-out of competing telecommunications systems. In practice, these revisions meant for instance a decrease of an estimated 22 % in the value of the rateable hereditament in 1999/00 compared to 1995/96, resulting in a reduction in BT's tax liability over the same period. According to the authorities, such revisions are in line with the LGFA 1988 provisions which allow alterations to reflect changes in the physical state and enjoyment of the network (29). To the Commission's knowledge, no similar upward adjustment has been made to reflect possible extensions or upgrades of the network.

3.2.   Kingston Communications

| 22. | Kingston Communications (Hull) plc is the incumbent telecommunications operator in the region of Hull (30). During the privatisation of the telecommunications networks in the UK in the late 1980s, the network in Hull remained State owned and the property of the municipality. Part of it was then sold to the public in 1999 with the Hull City Council remaining the only substantial single shareholder (31). |
| --- | --- |

22.

Kingston Communications (Hull) plc is the incumbent telecommunications operator in the region of Hull (30). During the privatisation of the telecommunications networks in the UK in the late 1980s, the network in Hull remained State owned and the property of the municipality. Part of it was then sold to the public in 1999 with the Hull City Council remaining the only substantial single shareholder (31).

| 23. | The Commission has at this stage no information about the results of its valuation and hence the taxes it has been liable for. However, according to the UK authorities, the only other operator valued by the full »R&E« method since 1995 is Kingston Communications in Hull. |
| --- | --- |

23.

The Commission has at this stage no information about the results of its valuation and hence the taxes it has been liable for. However, according to the UK authorities, the only other operator valued by the full »R&E« method since 1995 is Kingston Communications in Hull.

3.3.   Vtesse

Valuations

| 24. | Vtesse is a »fibre to the business« service provider offering high-capacity retail leased lines, currently ranging from 25Mbits/s to 32Mbits/s, mainly supplied to large corporate users. |
| --- | --- |

24.

Vtesse is a »fibre to the business« service provider offering high-capacity retail leased lines, currently ranging from 25Mbits/s to 32Mbits/s, mainly supplied to large corporate users.

| 25. | According to Vtesse, these products de facto compete with BT's 10Mbits/s and above leased line offers. In order to connect its customers, Vtesse leases »dark« fibre from other backbone operators and complements this with their own built infrastructure. The property rented, i.e. the dark fibre, which is then lit, is included in the »rateable hereditament« of Vtesse. The VOA has decided to rate Vtesse based on the »Tone of the List« method which establishes the »rateable value« of a kilometre of fibre route (consisting of a fibre pair), which is then applied each time new fibre is rented and lit. This is the method generally used for other competitive providers as well. |
| --- | --- |

25.

According to Vtesse, these products de facto compete with BT's 10Mbits/s and above leased line offers. In order to connect its customers, Vtesse leases »dark« fibre from other backbone operators and complements this with their own built infrastructure. The property rented, i.e. the dark fibre, which is then lit, is included in the »rateable hereditament« of Vtesse. The VOA has decided to rate Vtesse based on the »Tone of the List« method which establishes the »rateable value« of a kilometre of fibre route (consisting of a fibre pair), which is then applied each time new fibre is rented and lit. This is the method generally used for other competitive providers as well.

| 26. | Based on benchmarks of actual rates paid, the VOA has set the tone rate for one kilometre route of fibre at GBP 1,200/km for the London metropolitan area and GBP 1,000/km in other parts of the country. In addition, in 2001 a so called »oversupply allowance« was granted by the VOA to fibre providers assessed by the »Tone of the list« method (32) equalling a 15 % discount on the rateable value effective as of 1 April 2001 and 25 % as of 1 April 2002 (33). According to the complainant, this was a one-off measure taking into account the chronic over-investment in fibre during the telecommunications boom and the subsequent drastic reduction in value of telecommunications networks. Accordingly, Vtesse's tax liability was around 7 % of its recurring revenues in 2003/04, and is expected to be about 10 % for 2004/05 (34). According to UKCTA, business rates paid by other competitive providers represent a similar percentage of their revenues to that of Vtesse. |
| --- | --- |

26.

Based on benchmarks of actual rates paid, the VOA has set the tone rate for one kilometre route of fibre at GBP 1,200/km for the London metropolitan area and GBP 1,000/km in other parts of the country. In addition, in 2001 a so called »oversupply allowance« was granted by the VOA to fibre providers assessed by the »Tone of the list« method (32) equalling a 15 % discount on the rateable value effective as of 1 April 2001 and 25 % as of 1 April 2002 (33). According to the complainant, this was a one-off measure taking into account the chronic over-investment in fibre during the telecommunications boom and the subsequent drastic reduction in value of telecommunications networks. Accordingly, Vtesse's tax liability was around 7 % of its recurring revenues in 2003/04, and is expected to be about 10 % for 2004/05 (34). According to UKCTA, business rates paid by other competitive providers represent a similar percentage of their revenues to that of Vtesse.

Revisions

| 27. | While the tone rate is set at the beginning of the five year period, the tone of a kilometre route of fibre is applied each time new fibre is rented and lit. Vtesse has the obligation to regularly inform the VOA of extension to its network so that the valuation of its hereditament can be adjusted. As a consequence, whenever it procures fibre to provide services to its customers, it is liable for rates that may equal up to 20-30 % of the recurring revenues of a new contract. |
| --- | --- |

27.

While the tone rate is set at the beginning of the five year period, the tone of a kilometre route of fibre is applied each time new fibre is rented and lit. Vtesse has the obligation to regularly inform the VOA of extension to its network so that the valuation of its hereditament can be adjusted. As a consequence, whenever it procures fibre to provide services to its customers, it is liable for rates that may equal up to 20-30 % of the recurring revenues of a new contract.

3.4.   Other operators

| 28. | Mercury Communications (later Cable and Wireless, »C&W«) was the first company to establish a nationwide telecommunications infrastructure to rival BT in the early 1980s, during the so called duopoly period. In May 2000, C&W was divided into two businesses: the residential telephony, cable and internet access part was sold to cable TV operator ntl, while C&W retained the UK corporate internet access business and was renamed C&W UK. With the full liberalisation of the market in the 1990s, C&W UK became an alternative telecoms provider competing with several other players in the market (35). Originally C&W was valued just like BT by a prescribed formulae. However, it is unclear for the Commission which valuation method is currently used for C&W UK. |
| --- | --- |

28.

Mercury Communications (later Cable and Wireless, »C&W«) was the first company to establish a nationwide telecommunications infrastructure to rival BT in the early 1980s, during the so called duopoly period. In May 2000, C&W was divided into two businesses: the residential telephony, cable and internet access part was sold to cable TV operator ntl, while C&W retained the UK corporate internet access business and was renamed C&W UK. With the full liberalisation of the market in the 1990s, C&W UK became an alternative telecoms provider competing with several other players in the market (35). Originally C&W was valued just like BT by a prescribed formulae. However, it is unclear for the Commission which valuation method is currently used for C&W UK.

| 29. | Regarding other operators active on the UK market, it is the Commission's understanding that they are valued based on the »Rental« or the »Tone of the List« method (36). According to UKCTA, alternative telecoms operators typically pay two or three times the tax, expressed as a percentage of revenues, than BT. However, the Commission currently is not in possession of exact data concerning business rates tax liabilities and relevant revenues of alternative telecommunications operators. |
| --- | --- |

29.

Regarding other operators active on the UK market, it is the Commission's understanding that they are valued based on the »Rental« or the »Tone of the List« method (36). According to UKCTA, alternative telecoms operators typically pay two or three times the tax, expressed as a percentage of revenues, than BT. However, the Commission currently is not in possession of exact data concerning business rates tax liabilities and relevant revenues of alternative telecommunications operators.

4.   COMPLAINT AND COMMENTS

| 30. | The complainant has raised the following specific claims and concerns:






  (a) | Choice of methods:
  If BT was valued using the »Rental« or »Tone of the List« methods as is used for Vtesse, it would end-up with a substantially higher and more proportionate tax liability. It questions why the »Rental« or »Tone of the List« methods are not used for BT. |
| --- | --- | --- |

30.

The complainant has raised the following specific claims and concerns:

(a)

Choice of methods:
  If BT was valued using the »Rental« or »Tone of the List« methods as is used for Vtesse, it would end-up with a substantially higher and more proportionate tax liability. It questions why the »Rental« or »Tone of the List« methods are not used for BT.

| (b) | Adjustments:
  In any case, the various methods should in principle yield similar results if appropriate adjustments were made. The complainant doubts whether such adjustments are made in the process of BT's valuations, given the different results. |
| --- | --- |

(b)

Adjustments:
  In any case, the various methods should in principle yield similar results if appropriate adjustments were made. The complainant doubts whether such adjustments are made in the process of BT's valuations, given the different results.

| (c) | Downward revisions:
  There is no downward revision in the valuation of competitors similar to that foreseen for BT to account for their eventual loss of market share or change in network topology. |
| --- | --- |

(c)

Downward revisions:
  There is no downward revision in the valuation of competitors similar to that foreseen for BT to account for their eventual loss of market share or change in network topology.

| (d) | Upward revisions:
  There does not seem to be a systematic upward revision of BT's valuation either, should the value of its assets increase. At the same time, Vtesse is charged incrementally, which causes an increase in the recurring price it can offer to its customers, whenever it leases new fibre, and lights this fibre to serve them. The complainant claims to have lost several contracts to BT by a small margin due to the incremental tax burden it is obliged to include in its price bid versus BT who has no such incremental burden. |
| --- | --- |

(d)

Upward revisions:
  There does not seem to be a systematic upward revision of BT's valuation either, should the value of its assets increase. At the same time, Vtesse is charged incrementally, which causes an increase in the recurring price it can offer to its customers, whenever it leases new fibre, and lights this fibre to serve them. The complainant claims to have lost several contracts to BT by a small margin due to the incremental tax burden it is obliged to include in its price bid versus BT who has no such incremental burden.

| (e) | Discretionary powers
  : The rating values and the valuation methods can be appealed, subject to time limits. Once an appeal has been made, typically negotiations are held to agree on an appropriate value. If no agreement is reached, it is referred to the relevant Valuation Tribunal, and at a second stage to the Lands Tribunal for determination. However, in most cases a negotiated settlement is reached. According to the complainant, the settlement signed with BT in 1995 gives the incumbent preferential treatment. |
| --- | --- |

(e)

Discretionary powers
  : The rating values and the valuation methods can be appealed, subject to time limits. Once an appeal has been made, typically negotiations are held to agree on an appropriate value. If no agreement is reached, it is referred to the relevant Valuation Tribunal, and at a second stage to the Lands Tribunal for determination. However, in most cases a negotiated settlement is reached. According to the complainant, the settlement signed with BT in 1995 gives the incumbent preferential treatment.

| 31. | It should be noted that UKCTA (37), representing various competitive telecom operators, as well as other operators' groupings, (38) have also expressed criticism to the UK authorities concerning, among others:






  — | the inappropriateness of applying a rating system, which was originally designed to assess buildings, to telecommunications infrastructure, including its infrequent revisions; |
| --- | --- | --- |

31.

It should be noted that UKCTA (37), representing various competitive telecom operators, as well as other operators' groupings, (38) have also expressed criticism to the UK authorities concerning, among others:

—

the inappropriateness of applying a rating system, which was originally designed to assess buildings, to telecommunications infrastructure, including its infrequent revisions;

| — | the asymmetry of the valuation, in which different methods are applied to operators involved in the same activity, i.e. delivering telecom services, with special regard to the distinct treatment of the incumbents; |
| --- | --- |

—

the asymmetry of the valuation, in which different methods are applied to operators involved in the same activity, i.e. delivering telecom services, with special regard to the distinct treatment of the incumbents;

| — | the disproportionate results yielded by the use of such differential methods, i.e. BT is estimated to pay about 2-4 % of revenues (39), while its competitors typically pay several times this proportion. |
| --- | --- |

—

the disproportionate results yielded by the use of such differential methods, i.e. BT is estimated to pay about 2-4 % of revenues (39), while its competitors typically pay several times this proportion.

| 32. | In response to the concerns of the industry, the UK Department of Trade and Industry, in association with the Office of the Prime Minister, OFCOM (the sector regulator) and the VOA, has appointed a contractor to review the rating system as it applies to telecommunications companies, including possible effects on competition. The expert was due to report back during the summer of 2004. However, according to the UK authorities, due to last minute unforeseen circumstances, this report has not yet been completed and could not be published. |
| --- | --- |

32.

In response to the concerns of the industry, the UK Department of Trade and Industry, in association with the Office of the Prime Minister, OFCOM (the sector regulator) and the VOA, has appointed a contractor to review the rating system as it applies to telecommunications companies, including possible effects on competition. The expert was due to report back during the summer of 2004. However, according to the UK authorities, due to last minute unforeseen circumstances, this report has not yet been completed and could not be published.

5.   ASSESSMENT

5.1.   Existence of aid

| 33. | According to Article 87(1) of the EC Treaty any State aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts competition or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the common market. According to the Commission's notice on the application of the State aid rules to measures relating to direct business taxation, tax benefits restricted to certain types of undertakings, insofar as they favour certain undertakings or the production of certain goods, may constitute State aid (40). |
| --- | --- |

33.

According to Article 87(1) of the EC Treaty any State aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts competition or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the common market. According to the Commission's notice on the application of the State aid rules to measures relating to direct business taxation, tax benefits restricted to certain types of undertakings, insofar as they favour certain undertakings or the production of certain goods, may constitute State aid (40).

State resources

| 34. | In applying Community rules, State resources can be in »any form whatsoever«, including tax measures such as a reduction in the tax base. If and when there is a reduction in a tax burden compared to the general system, State resources are at stake. The relative reduction of the business rates tax burden lowers the tax revenues of local authorities and hence is equivalent to the use of State resources in the form of fiscal expenditure. |
| --- | --- |

34.

In applying Community rules, State resources can be in »any form whatsoever«, including tax measures such as a reduction in the tax base. If and when there is a reduction in a tax burden compared to the general system, State resources are at stake. The relative reduction of the business rates tax burden lowers the tax revenues of local authorities and hence is equivalent to the use of State resources in the form of fiscal expenditure.

Selective advantage

| 35. | A reduction in the tax base, and consequently the level of taxation, that a telecommunications operator is liable for, confers an advantage upon that undertaking in that it reduces the costs that that undertaking would normally bear in the course of its business. This seems to be the case for BT and Kingston Communications, which benefit from a reduced tax base compared to other operators. |
| --- | --- |

35.

A reduction in the tax base, and consequently the level of taxation, that a telecommunications operator is liable for, confers an advantage upon that undertaking in that it reduces the costs that that undertaking would normally bear in the course of its business. This seems to be the case for BT and Kingston Communications, which benefit from a reduced tax base compared to other operators.

| 36. | The reasons behind this discriminatory taxation appear to be the application of a particular asset valuation method to BT and Kingston Communications, while applying a different method to other operators. Even if the method applied, including the corresponding revision mechanism, is foreseen in the relevant legislation as one of the possible approaches, the non-uniformity of the system and the discretionary powers given to the VOA to apply the general provisions to specific operators, while deciding to treat other operators differently, may lead to a selective advantage to a certain undertaking, while disadvantaging others who compete on the same market. |
| --- | --- |

36.

The reasons behind this discriminatory taxation appear to be the application of a particular asset valuation method to BT and Kingston Communications, while applying a different method to other operators. Even if the method applied, including the corresponding revision mechanism, is foreseen in the relevant legislation as one of the possible approaches, the non-uniformity of the system and the discretionary powers given to the VOA to apply the general provisions to specific operators, while deciding to treat other operators differently, may lead to a selective advantage to a certain undertaking, while disadvantaging others who compete on the same market.

| 37. | The justifications given by the UK authorities for applying the »Receipt and Expenditure« method to BT are:






  (a) | Asset ownership:
  BT owns 98 % of its infrastructure and does not pay rent for it which could serve as a basis for the »Rental« method. |
| --- | --- | --- |

37.

The justifications given by the UK authorities for applying the »Receipt and Expenditure« method to BT are:

(a)

Asset ownership:
  BT owns 98 % of its infrastructure and does not pay rent for it which could serve as a basis for the »Rental« method.

| (b) | Size and diversity of infrastructure:
  There is no network as large, or nearly as large, and as diverse as BT's. There are no comparable operators whose rental values could serve as benchmarks. |
| --- | --- |

(b)

Size and diversity of infrastructure:
  There is no network as large, or nearly as large, and as diverse as BT's. There are no comparable operators whose rental values could serve as benchmarks.

| (c) | The necessity to value »as a whole«:

  BT's assessment is not made up of valuing many small parts and adding them together, but it has to be valued as a whole. Benchmarks on rental values of particular network elements are irrelevant. |
| --- | --- |

(c)

The necessity to value »as a whole«:

  BT's assessment is not made up of valuing many small parts and adding them together, but it has to be valued as a whole. Benchmarks on rental values of particular network elements are irrelevant.

| (d) | Special obligations:
  The full value of BT's network is »depressed« by its onerous licence conditions such as its universal service obligations (»USO«) and price cap regulations. Vtesse, on the other hand, does not have USO (41). |
| --- | --- |

(d)

Special obligations:
  The full value of BT's network is »depressed« by its onerous licence conditions such as its universal service obligations (»USO«) and price cap regulations. Vtesse, on the other hand, does not have USO (41).

| 38. | As stated in the Commission's abovementioned notice on direct business taxation, the presence of aid may be ruled out where the different nature of the measure is justified by the nature and general scheme of the system. In line with the case-law of the Court of Justice (42), the Commission has continued to take the view that this justification must be based on the intrinsic features and inherent logic of the tax system. In the case at hand, however, the Commission has doubts about the validity of such arguments, and in particular: |
| --- | --- |

38.

As stated in the Commission's abovementioned notice on direct business taxation, the presence of aid may be ruled out where the different nature of the measure is justified by the nature and general scheme of the system. In line with the case-law of the Court of Justice (42), the Commission has continued to take the view that this justification must be based on the intrinsic features and inherent logic of the tax system. In the case at hand, however, the Commission has doubts about the validity of such arguments, and in particular:

| 39. | Asset ownership:
  The UK authorities stated that the »Rental« method can only apply to lessees (and not lessors). However, the rent received by BT when renting out its own infrastructure could serve as guidance for the value of the network. Moreover, BT's retail business units themselves effectively rent infrastructure and buy network services from BT Wholesale, the business unit that manages BT's infrastructure. The internal transfer prices between BT's retail businesses and BT Wholesale could provide a basis, or at least a benchmark, for estimating the rental value, with appropriate adjustments for network services (provided, of course, that those prices are set at arms length). |
| --- | --- |

39.

Asset ownership:
  The UK authorities stated that the »Rental« method can only apply to lessees (and not lessors). However, the rent received by BT when renting out its own infrastructure could serve as guidance for the value of the network. Moreover, BT's retail business units themselves effectively rent infrastructure and buy network services from BT Wholesale, the business unit that manages BT's infrastructure. The internal transfer prices between BT's retail businesses and BT Wholesale could provide a basis, or at least a benchmark, for estimating the rental value, with appropriate adjustments for network services (provided, of course, that those prices are set at arms length).

| 40. | Size and diversity of infrastructure:
  Such argumentation tends to suggest that bigger companies deserve reduced or digressive rates of taxation. This statement appears to be incompatible with the Commission's position in previous fiscal aid cases stipulating that nothing justified preferential treatment in favour of large companies (43). Moreover, if the logic of the business rates property tax system is to assess the value of infrastructure, the size of the company should not be taken into consideration during the valuation process. In any case, the cable TV companies in the UK are also active in the telecommunications market, especially residential and, similarly to BT, have both an access and a backbone network. Their taxation level could also serve as a benchmark (44). |
| --- | --- |

40.

Size and diversity of infrastructure:
  Such argumentation tends to suggest that bigger companies deserve reduced or digressive rates of taxation. This statement appears to be incompatible with the Commission's position in previous fiscal aid cases stipulating that nothing justified preferential treatment in favour of large companies (43). Moreover, if the logic of the business rates property tax system is to assess the value of infrastructure, the size of the company should not be taken into consideration during the valuation process. In any case, the cable TV companies in the UK are also active in the telecommunications market, especially residential and, similarly to BT, have both an access and a backbone network. Their taxation level could also serve as a benchmark (44).

| 41. | The necessity to value »as a whole«:
  The UK was a forerunner in telecoms liberalisation, account separation and tariff regulation based on the cost-orientation of BT's tariffs. For these purposes, OFCOM, the UK regulatory authority, and its predecessor OFTEL, have been systematically collecting cost accounting data from BT since the 1980s. BT itself and OFCOM are in possession of detailed cost accounting data for BT's network. This data could be used to determine the taxable value of BT's network, at least to verify the assessment of the tax authorities. Moreover, liberalisation and network element unbundling have resulted in a variety of wholesale products which could serve as benchmarks for valuing the rental value of various infrastructure elements. |
| --- | --- |

41.

The necessity to value »as a whole«:
  The UK was a forerunner in telecoms liberalisation, account separation and tariff regulation based on the cost-orientation of BT's tariffs. For these purposes, OFCOM, the UK regulatory authority, and its predecessor OFTEL, have been systematically collecting cost accounting data from BT since the 1980s. BT itself and OFCOM are in possession of detailed cost accounting data for BT's network. This data could be used to determine the taxable value of BT's network, at least to verify the assessment of the tax authorities. Moreover, liberalisation and network element unbundling have resulted in a variety of wholesale products which could serve as benchmarks for valuing the rental value of various infrastructure elements.

| 42. | Special obligations:
  The Commission is not aware of BT or Kingston Communications being compensated for the provision of universal service under the Universal Service Directive (45). Nor is the Commission aware of any compensation for universal service, or for any other obligation, which could be regarded as a service of general economic interest, specifically being granted through reduced property taxation. As regards to price regulation, while it may limit the returns of the incumbent and as such, the taxation level calculated based on the »R&E« method, this should not lead to inconsistency between the results of valuations by different methodologies. Finally, being an incumbent in a market tends to bring advantages in terms of asset value, while the arguments brought forward by the VOA tend to focus on disadvantages. |
| --- | --- |

42.

Special obligations:
  The Commission is not aware of BT or Kingston Communications being compensated for the provision of universal service under the Universal Service Directive (45). Nor is the Commission aware of any compensation for universal service, or for any other obligation, which could be regarded as a service of general economic interest, specifically being granted through reduced property taxation. As regards to price regulation, while it may limit the returns of the incumbent and as such, the taxation level calculated based on the »R&E« method, this should not lead to inconsistency between the results of valuations by different methodologies. Finally, being an incumbent in a market tends to bring advantages in terms of asset value, while the arguments brought forward by the VOA tend to focus on disadvantages.

| 43. | Adjustments:
  The Commission notes that even if the use of different methods could be justified by the logic of the system, these should deliver comparable results. The Commission's initial assessment of the use of various methods in this particular case is that they seem to lead to significantly different results based on similar facts. In particular, the »R&E« method estimates the rent value of the assets on the basis of revenues from the use of those assets, while the »Rental« and »Tone of the List« methods pick up the market values for the rent. Hence, it seems that the »R&E« method implicitly assumes that assets are used at capacity and profitably, which however may not always be the case. To avoid penalising operators whose assets are valued using a different method, appropriate adjustments would need to be made. The Commission does not question the validity of the methods themselves, but rather has doubts about the way they are applied to different operators. |
| --- | --- |

43.

Adjustments:
  The Commission notes that even if the use of different methods could be justified by the logic of the system, these should deliver comparable results. The Commission's initial assessment of the use of various methods in this particular case is that they seem to lead to significantly different results based on similar facts. In particular, the »R&E« method estimates the rent value of the assets on the basis of revenues from the use of those assets, while the »Rental« and »Tone of the List« methods pick up the market values for the rent. Hence, it seems that the »R&E« method implicitly assumes that assets are used at capacity and profitably, which however may not always be the case. To avoid penalising operators whose assets are valued using a different method, appropriate adjustments would need to be made. The Commission does not question the validity of the methods themselves, but rather has doubts about the way they are applied to different operators.

| 44. | Revisions:
  There does not seem to be any review mechanism in the system to ensure an equitable and proportionate tax burden among operators when applying the different methods. Scope for revisions within the five year cycle is very limited. While BT does enjoy a downwards revision mechanism, there does not seem to be a similar systematic review of the market conditions faced by competitors. The effect of such adjustment appears to move the tax payable by the incumbent closer to one based on operational performance and revenues, while for other operators it remains a tax based on rent of assets irrespective of performance. In addition, the failure to take into account the increase in the value of BT's infrastructure between two five-year review periods, while charging competitors incrementally as the value of their network increases, seems to further distort competition. |
| --- | --- |

44.

Revisions:
  There does not seem to be any review mechanism in the system to ensure an equitable and proportionate tax burden among operators when applying the different methods. Scope for revisions within the five year cycle is very limited. While BT does enjoy a downwards revision mechanism, there does not seem to be a similar systematic review of the market conditions faced by competitors. The effect of such adjustment appears to move the tax payable by the incumbent closer to one based on operational performance and revenues, while for other operators it remains a tax based on rent of assets irrespective of performance. In addition, the failure to take into account the increase in the value of BT's infrastructure between two five-year review periods, while charging competitors incrementally as the value of their network increases, seems to further distort competition.

| 45. | Discretionary powers:
  The valuation process gives discretionary powers to the VOA and seems to leave considerable scope for negotiation. According to the UK authorities, while there is an established practice, approved by the case law of the Courts of England, of applying a certain hierarchy of methods, there is no requirement in the LGFA 1988 to use any particular method in order to arrive at the rateable value and all methods can be considered (46). In many cases, negotiated settlements are reached. At this point, the Commission is unable to determine whether the reasoning behind adopting a certain rateable value for BT is well reasoned, justified, and documented and does not unduly disadvantage other operators (47). In any case, such a settlement should respect the principle of non-discrimination among operators and the parameters on which the agreement has been reached should be objective and opened for all operators. |
| --- | --- |

45.

Discretionary powers:
  The valuation process gives discretionary powers to the VOA and seems to leave considerable scope for negotiation. According to the UK authorities, while there is an established practice, approved by the case law of the Courts of England, of applying a certain hierarchy of methods, there is no requirement in the LGFA 1988 to use any particular method in order to arrive at the rateable value and all methods can be considered (46). In many cases, negotiated settlements are reached. At this point, the Commission is unable to determine whether the reasoning behind adopting a certain rateable value for BT is well reasoned, justified, and documented and does not unduly disadvantage other operators (47). In any case, such a settlement should respect the principle of non-discrimination among operators and the parameters on which the agreement has been reached should be objective and opened for all operators.

| 46. | Resulting taxation:
  The doubts about the justification of applying different valuation methods are further reinforced by the differences in the resulting taxation. Even if the use of different methods and revision mechanisms would be based on an objective set of criteria, the Commission would expect these different methods to ensure equal treatment by yielding comparable results. In this context, it would be useful to compare the tax levels to an objective measure of the economic use of the assets taxed, such as, for instance, revenues. The tax payable by BT seems to be in the range of 2-4 % of relevant revenues while that payable by Vtesse and other new entrant competitors is said to be two or three times as much, and to reach 20-30 % on an incremental basis. Moreover, the application of different methods seems to structurally produce different results when it comes to the frequency of revisions and adjustments. While some minor discrepancy might be justified in the context of a property tax, it needs to be ensured that such differences are not disproportionate and discriminatory. |
| --- | --- |

46.

Resulting taxation:
  The doubts about the justification of applying different valuation methods are further reinforced by the differences in the resulting taxation. Even if the use of different methods and revision mechanisms would be based on an objective set of criteria, the Commission would expect these different methods to ensure equal treatment by yielding comparable results. In this context, it would be useful to compare the tax levels to an objective measure of the economic use of the assets taxed, such as, for instance, revenues. The tax payable by BT seems to be in the range of 2-4 % of relevant revenues while that payable by Vtesse and other new entrant competitors is said to be two or three times as much, and to reach 20-30 % on an incremental basis. Moreover, the application of different methods seems to structurally produce different results when it comes to the frequency of revisions and adjustments. While some minor discrepancy might be justified in the context of a property tax, it needs to be ensured that such differences are not disproportionate and discriminatory.

Distortion of competition

| 47. | The UK telecommunications market has been opened to competition since 1992 and today is a highly competitive market with numerous operators. BT and Kingston Communications directly compete against Vtesse and other alternative providers active in the telecommunications services market. Hence on the assumption that the difference in business rates taxation among these operators involved State aid and conferred a selective advantage upon certain players, it would alter their competitive position on the market and hence distort competition. |
| --- | --- |

47.

The UK telecommunications market has been opened to competition since 1992 and today is a highly competitive market with numerous operators. BT and Kingston Communications directly compete against Vtesse and other alternative providers active in the telecommunications services market. Hence on the assumption that the difference in business rates taxation among these operators involved State aid and conferred a selective advantage upon certain players, it would alter their competitive position on the market and hence distort competition.

Effect on trade

| 48. | The mere fact that some firms' position is strengthened by the resulting lower rate of taxation compared to that of other firms which are competitors in intra-Community trade demonstrates that Community trade is affected. BT is a company active on a global scale, competing on several community markets in electronic communications services. Hence any advantage conferred upon it affects trade between Member States. This criterion also appears to be fulfilled to the extent that the telecoms companies affected by the measure at stake are able, actually or potentially, to trade with companies located in other Member States. |
| --- | --- |

48.

The mere fact that some firms' position is strengthened by the resulting lower rate of taxation compared to that of other firms which are competitors in intra-Community trade demonstrates that Community trade is affected. BT is a company active on a global scale, competing on several community markets in electronic communications services. Hence any advantage conferred upon it affects trade between Member States. This criterion also appears to be fulfilled to the extent that the telecoms companies affected by the measure at stake are able, actually or potentially, to trade with companies located in other Member States.

Conclusion

| 49. | In conclusion, it would appear that the measure under consideration involves State aid within the meaning of Article 87(1) EC. The Commission would like to emphasize, however, that this conclusion should not be seen as an attempt on its part to impose on the UK authorities the use of a particular valuation method. It is, in fact, for the UK authorities to choose the method they consider most appropriate to value the »rateable hereditament«, provided that any differences between individual undertakings or economic sectors are justified by the intrinsic features and inherent logic of the tax system and that, eventually, all taxable persons are subject to the same objective and non-discriminatory treatment, leading to comparable levels of taxation. |
| --- | --- |

49.

In conclusion, it would appear that the measure under consideration involves State aid within the meaning of Article 87(1) EC. The Commission would like to emphasize, however, that this conclusion should not be seen as an attempt on its part to impose on the UK authorities the use of a particular valuation method. It is, in fact, for the UK authorities to choose the method they consider most appropriate to value the »rateable hereditament«, provided that any differences between individual undertakings or economic sectors are justified by the intrinsic features and inherent logic of the tax system and that, eventually, all taxable persons are subject to the same objective and non-discriminatory treatment, leading to comparable levels of taxation.

5.2.   Nature and amount of the possible aid

| 50. | On the basis of the information provided so far, the Commission tends to believe that the measures constitute new aid and not existing aid. Despite the fact that communications systems have been rated since the middle of the 19th century, it is the Local Government Finance Act (LGFA) 1988 which largely governs the current non-domestic rates system in England and Wales. Prior to the 1988 Act, BT (and most other utilities) were rated by a mandated statutory formula. The LGFA put utilities on the same commercial basis as other enterprises by introducing an independent valuation by various methods and allowing for appeal. The provisions of the Act were implemented at the 1995 valuation when the »Receipt and Expenditure« method was first applied to BT and Kingston Communications. |
| --- | --- |

50.

On the basis of the information provided so far, the Commission tends to believe that the measures constitute new aid and not existing aid. Despite the fact that communications systems have been rated since the middle of the 19th century, it is the Local Government Finance Act (LGFA) 1988 which largely governs the current non-domestic rates system in England and Wales. Prior to the 1988 Act, BT (and most other utilities) were rated by a mandated statutory formula. The LGFA put utilities on the same commercial basis as other enterprises by introducing an independent valuation by various methods and allowing for appeal. The provisions of the Act were implemented at the 1995 valuation when the »Receipt and Expenditure« method was first applied to BT and Kingston Communications.

| 51. | Assuming that the measure qualifies as aid, within the meaning of Article 87(1) EC, the aid amount must, according to § 35 of the Commission's abovementioned notice on direct business taxation, be calculated on the basis of a comparison between the tax actually paid and the amount which should have been paid if the generally applicable rule had been applied. However, since, at this point in time the Commission cannot pronounce itself on which method, if any, and, which level of taxation, if any, is deemed to be the standard one in the present case, the amount of aid cannot be determined at this stage, either. |
| --- | --- |

51.

Assuming that the measure qualifies as aid, within the meaning of Article 87(1) EC, the aid amount must, according to § 35 of the Commission's abovementioned notice on direct business taxation, be calculated on the basis of a comparison between the tax actually paid and the amount which should have been paid if the generally applicable rule had been applied. However, since, at this point in time the Commission cannot pronounce itself on which method, if any, and, which level of taxation, if any, is deemed to be the standard one in the present case, the amount of aid cannot be determined at this stage, either.

5.3.   Compatibility

| 52. | At this stage and in view of the above, the Commission cannot exclude that BT, to whom the »Receipt and Expenditure« method is applied, may benefit from a specific and more favourable tax treatment amounting to State aid as defined under Article 87(1) EC. In addition, the Commission notes that Kingston Communication is likely to benefit from a similar tax treatment than BT. |
| --- | --- |

52.

At this stage and in view of the above, the Commission cannot exclude that BT, to whom the »Receipt and Expenditure« method is applied, may benefit from a specific and more favourable tax treatment amounting to State aid as defined under Article 87(1) EC. In addition, the Commission notes that Kingston Communication is likely to benefit from a similar tax treatment than BT.

| 53. | It is therefore necessary to determine if such an aid could be considered compatible with the common market under Article 87(2) or (3) of the EC Treaty. It appears that none of the exceptions under Article 87(2) EC Treaty apply in this case, as the measure is not aimed at the objectives listed in these provisions. |
| --- | --- |

53.

It is therefore necessary to determine if such an aid could be considered compatible with the common market under Article 87(2) or (3) of the EC Treaty. It appears that none of the exceptions under Article 87(2) EC Treaty apply in this case, as the measure is not aimed at the objectives listed in these provisions.

| 54. | Under Article 87(3)(a), an aid measure is considered compatible with the common market when it is designed to promote the economic development of areas where the standard of living is abnormally low or where there is serious underemployment. Such areas are defined by the United Kingdom's regional aid map. Since the measures are not limited to such areas, this provision does not apply. |
| --- | --- |

54.

Under Article 87(3)(a), an aid measure is considered compatible with the common market when it is designed to promote the economic development of areas where the standard of living is abnormally low or where there is serious underemployment. Such areas are defined by the United Kingdom's regional aid map. Since the measures are not limited to such areas, this provision does not apply.

| 55. | As regards the exceptions laid down in Article 87(3)(b) and (d), the aid in question is not intended to promote the execution of an important project of common European interest or to remedy a serious disturbance in the economy of the United Kingdom, nor is it intended to promote culture or heritage conservation. |
| --- | --- |

55.

As regards the exceptions laid down in Article 87(3)(b) and (d), the aid in question is not intended to promote the execution of an important project of common European interest or to remedy a serious disturbance in the economy of the United Kingdom, nor is it intended to promote culture or heritage conservation.

| 56. | Finally, it is necessary to examine if the aid can qualify for the exception laid down in Article 87(3)(c) which states that an aid may be considered compatible with the common market where it facilitates the development of certain economic activities or of certain economic areas and does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest. |
| --- | --- |

56.

Finally, it is necessary to examine if the aid can qualify for the exception laid down in Article 87(3)(c) which states that an aid may be considered compatible with the common market where it facilitates the development of certain economic activities or of certain economic areas and does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest.

| 57. | The preferential tax treatment does not seem to be related to investment or to job creation and constitutes a permanent relief from charges that should be normally met by these companies in the course of their business. The measure could, at this stage, be considered as an operating aid scheme, the benefits of which will cease as soon as it is withdrawn. According to the constant practice of the Commission, such aid cannot be considered to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas. |
| --- | --- |

57.

The preferential tax treatment does not seem to be related to investment or to job creation and constitutes a permanent relief from charges that should be normally met by these companies in the course of their business. The measure could, at this stage, be considered as an operating aid scheme, the benefits of which will cease as soon as it is withdrawn. According to the constant practice of the Commission, such aid cannot be considered to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas.

| 58. | Since, assuming that the measure qualifies as State aid, it would not seem to qualify for any of the exceptions provided for in the Treaty, the Commission doubts that it could be considered compatible with the common market. |
| --- | --- |

58.

Since, assuming that the measure qualifies as State aid, it would not seem to qualify for any of the exceptions provided for in the Treaty, the Commission doubts that it could be considered compatible with the common market.

6.   CONCLUSION

| 59. | In the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty, requests that the United Kingdom submit its comments and provide all such information as may help to assess the aid/measures to BT and Kingston Communications, within one month of the date of receipt of this letter. |
| --- | --- |

59.

In the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty, requests that the United Kingdom submit its comments and provide all such information as may help to assess the aid/measures to BT and Kingston Communications, within one month of the date of receipt of this letter.

| 60. | The Commission is in particular interested to receive the conclusions of the review of the system undertaken by the Department of Trade and Industry or details of the ongoing discussions and any working papers on this matter. In addition, it would like to receive the details of the agreement between the VOA and BT, the VOA and Kingston, concluded in 1995, applicable for the 1995-2000 period and especially the economic modelling behind the valuation and the justifications (including data on relevant revenues etc.) for any subsequent concessions made during the settlement. Similarly, the Commission would like to receive the details of BT's and Kingston's 2000 valuation, applicable for the 2000-05 period. Furthermore, the Commission is interested in tax levels and relevant revenue data for Vtesse and other alternative operators, including Cable and Wireless. It also requests that your authorities forward a copy of this letter to the potential recipients of the aid. |
| --- | --- |

60.

The Commission is in particular interested to receive the conclusions of the review of the system undertaken by the Department of Trade and Industry or details of the ongoing discussions and any working papers on this matter. In addition, it would like to receive the details of the agreement between the VOA and BT, the VOA and Kingston, concluded in 1995, applicable for the 1995-2000 period and especially the economic modelling behind the valuation and the justifications (including data on relevant revenues etc.) for any subsequent concessions made during the settlement. Similarly, the Commission would like to receive the details of BT's and Kingston's 2000 valuation, applicable for the 2000-05 period. Furthermore, the Commission is interested in tax levels and relevant revenue data for Vtesse and other alternative operators, including Cable and Wireless. It also requests that your authorities forward a copy of this letter to the potential recipients of the aid.

| 61. | The Commission wishes to remind the United Kingdom that Article 88(3) of the EC Treaty has a suspensory effect, and, that Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999 provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient.” |
| --- | --- |

61.

The Commission wishes to remind the United Kingdom that Article 88(3) of the EC Treaty has a suspensory effect, and, that Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999 provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient.”

---

(1)  Property used for business as opposed to residential purposes.

1

(2)  »Business Rates — An Introduction«, Valuation Office Agency.

2

(3)  Local government finance in the UK is a devolved matter. The UK Government is therefore only responsible for the rating system in England. Rates in Wales, Scotland and Northern Ireland are the responsibility of the Devolved Administrations. Pre-devolution legislation largely applies in England and Wales, where the system is very similar. Therefore the description primarily covers the situation that exists there. However, the situation in Scotland is broadly similar.

3

(4)  For telecommunications properties that are entered on Local Rating Lists, this is done in the area where it is considered by the VOA that the greatest proportion of rateable value resides.

4

(5)  Except in a revaluation year, the multiplier can not increase by more than the rate of increase of the Retail Price Index, South Oxford Council, www.southoxon.gov.uk

5

(6)  The multiplier in percent was 43,2 1995/6, 44,9 1996/97, 45,8 1997/98, 47,4 1998/99, 48,9 1999/00, 41,6 2000/1, 43,0 2001/02, 43,7 2002/03, 44,4 2003/04, 45,6 2004/5.

6

(7)  UK fiscal year 2003/4 covers the period 1 April 2003 — 31 March 2004.

7

(8)  www.voa.gov.uk

8

(9)  Economic circumstances are taken as at the »antecedent valuation date«, while physical factors are taken as at the date of completing the rating list.

9

(10)  Schedule 6 of the Local Government Finance Act on valuation of non-domestic hereditament, www.hmso.gov.uk

10

(11)  Four tests of occupancy as established in John Laing and Son, Ltd. V. Kingswood Assessment Committee and Others [1948] 2 KB 116.

11

(12)  Statutory Instrument 2000/540, Valuation for Rating (Plant and Machinery) (England) Regulations 2000 N.540, Class 3 (4), www.hmso.gov.uk

12

(13)  The main provisions apply to cables, fibres and wires that are outside the building, with those inside excluded from rateability.

13

(14)  Brief Overview of the Telecoms Rating System for the purposes of the Broadband Stakeholders Group, Alan Roy Bradford CEO/VOA, 9 June 2003

14

(15)  Electric Telegraph Co v Salford Overseers, op. cit. footnote 14.

15

(16)  Most of the independent telecom companies were acquired by the General Post Office around 1912, except what is now Kingston Communications, which remained in the control of the local government in Hull.

16

(17)  Later renamed Cable &Wireless, which since has been divided into Cable & Wireless UK and ntl. See also supra paragraph 28.

17

(18)  Telecommunications Cable Networks Rating Review, presentation by Alan Roy Bradford, Valuation Office Agency, 25 June 2004.

18

(19)  The LGFA came into force in 1990, but assets were still valued using the prescribed formulae during 1990-95 since, allegedly, given the tight time frame the valuations could not be ready for this five year valuation period.

19

(20)  Op. cit. footnote 14.

20

(21)  Assuming the tenant undertook to pay the usual tenant's share and to bear the costs of the repairs and insurance and other expenses (if any) necessary to maintain the hereditament in a state to command rent.

21

(22)  The Receipts and Expenditure Method of Valuation of Non-Domestic Properties, A Guidance Note, RICS Books.

22

(23)  At the statutory rate of 5,5 % for the 2000 Rating List.

23

(24)  The Contractor's Basis of Valuation for Rating Purposes, a Guidance Note, RICS Books.

24

(25)  GBP 445 million for England and GBP 25 million for Wales.

25

(26)  Based on Total Receipts of about GBP 10,199 million as stated in the 1995 Central Rating List Assessment for BT, CVO Analysis of Agreed Rateable Value, Equated Figures.

26

(27)  GBP 467 million for England and GBP 26 million for Wales.

27

(28)  Apparently BT's current list valuation, with effect from 1 April 2003, is about GBP 472 million (GBP 447,5 million for England and GBP 24,9 million for Wales) but appeals are outstanding. It is unclear to the Commission whether this is the case, and if it is the case, why there has been a new valuation in April 2003 resulting in lower rateable values than those determined in the 2000 valuation.

28

(29)  Paragraph 2(7) of Schedule 6 to the Local Government Finance Act 1988 allows for alterations to be made to a Rateable List still in force in certain cases, for instance in the case of matters affecting »the physical state or physical enjoyment of the hereditament« or »the mode or category of occupation of the hereditament«.

29

(30)  Since 1998 it also provides services to business customers in East Yorkshire where it is present on the market as an alternative provider.

30

(31)  Espicom Business Intelligence: UK Telecommunications Market, 09/2003.

31

(32)  BT and Kingston Communications in Hull do not benefit from this allowance, since it is only applied to those assessed by the »Tone of the List« method.

32

(33)  Letter from VOA to Complainant, 11 March 2004.

33

(34)  Recurring revenues include service revenues but exclude installation revenues. Given that Vtesse's operations only started in 2002, such distinction seems reasonable to allow for comparison with BT. Estimate for fiscal year 2004/05 is based on three quarter figures.

34

(35)  Op. cit. footnote 31.

35

(36)  Except the cable TV companies, which according to the knowledge of the Commission, are valued using a different method (based on »homes passed«) than the four described in this decision to open the formal investigative procedure.

36

(37)  UKCTA submission of 23 October 2003 to the Hearing on Broadband by the Trade and Industry Sub-Committee appointed by the House of Commons.

37

(38)  Effect of Property Rating on Competition in the Market for Fixed Line Telecommunications Services in the UK: Proposed options for the future, paper drafted by alternative telecommunications providers, 12 July 2002.

38

(39)  4 % estimated for England based on 2001 revenues, op. cit. footnote 38.

39

(40)  OJ C 384, 10.12.1998, p. 3-9.

40

(41)  VOA's statement at the Berkshire Valuation Tribunal Hearing, 25 March 2004.

41

(42)  Judgement of the Court of Justice in Case C-308/01 of 29 April 2004 concerning Gil Insurance Ltd and Joint cases T-346/99, T-347/99, T-348/99 point 58 onwards.

42

(43)  Commission Decision of 17 February 2003 No C15/2002 on Belgian Coordination Centres (OJ L 282, 30.10.2003) and No C51/2001 on Dutch international financing activities (OJ L 180, 18.7.2003).

43

(44)  See footnote 36.

44

(45)  Directive 2002/22/EC on Universal Service and Users' Rights relating to electronic communications networks and services.

45

(46)  Op. cit. footnote 14.

46

(47)  According to the UK authorities, the VOA needs to obtain BT's consent to release to the Commission the relevant documentation which served for BT's valuation. In addition, it is said that BT itself arrived at its own valuation by the »Contractor's Basis«method but the VOA is not in possession of this valuation.

47

Contractor's Basis

---

III Közlemények

Bizottság

| 12.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 62/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 62/19

---

UK-Greenock: Menetrendszerű légi járatok működtetése

Írország által a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében kiírt ajánlattételi felhívás a Galway/Na Minna és az Aran-szigetek közötti menetrendszerű légi járatok működtetéséhez

(2005/C 62/09)

(EGT vonatkozású szöveg)

1.   Bevezetés: Írország – a közösségi légifuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról szóló, 1992. július 23-i 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja rendelkezéseinek értelmében – 2005. augusztus 1-jei hatállyal közszolgáltatási kötelezettség kivetéséről határozott a Galway/Na Minna és az Aran-szigetek közötti menetrendszerű légi járatokra. Az e közszolgálati kötelezettségek által előírt szabványok – ahogyan azokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában (HL C 61., 2005.3.11.) módosították – az Európai Unió Hivatalos Lapjában (HL C 281/05., 2001.10.5.) kerültek kihirdetésre.

Amennyiben 2005. július 1-jén egyetlen légifuvarozó sem kezdte el, illetve nem szándékozik elkezdeni a menetrendszerű légi járatok működtetését – az előírt közszolgálati kötelezettségek értelmében és ellentételezés igénylése nélkül –, Írország a fent említett rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott eljárással összhangban úgy határozott, hogy a járat használatát egyetlen fuvarozóra korlátozza, és az ajánlattételi felhívást követően e járatok működtetési jogát 2005. augusztus 1-jétől adja át.

2.   Az ajánlattételi felhívás tárgya: 2005. augusztus 1-jétől Galway/Na Minna és az Aran-szigetek között menetrendszerű légi járatok működtetése, összhangban az e járathoz meghatározott közszolgálati kötelezettségekkel, melyek – ahogyan azokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában (HL C 61., 2005.3.11.) módosították – az Európai Unió Hivatalos Lapjában (HL C 281/05., 2001.10.5.) kerültek kihirdetésre.

3.   Az ajánlattételi felhíváson való részvétel: A részvétel minden légifuvarozó számára lehetséges, amennyiben olyan érvényes üzemeltetési engedéllyel rendelkezik, amelyet valamely tagállam a légifuvarozók engedélyezéséről szóló, 1992. július 23-i 2407/92/EGK tanácsi rendelettel összhangban állított ki. A szolgáltatás az Irish Aviation Authority (IAA) szabályozási rendszere szerint működik.

4.   Az ajánlattételi felhívás eljárása: Ezen ajánlattételi felhívásra a 2408/92/EGK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d), e), f), g), h) és i) pontjainak rendelkezései vonatkoznak.

5.   Az ajánlattételi felhívás dokumentációja/képesítések stb.: Az ajánlattételi felhívás teljes dokumentációja – a szerződést tartalmazó formanyomtatvány, a szerződés feltételei, rövid tájékoztató és az eredeti közszolgálati kötelezettségek szövege – az
  Európai Unió Hivatalos Lapja C 281/05., 2001. október 5-i számában közzétett közszolgálati kötelezettségek szövege, ahogyan azt az
  Európai Unió Hivatalos Lapja C 61., 2005. március 11-i számában módosították, az alábbi címen díjtalanul beszerezhető:

Saltire Management Ltd., Victoria House Business Centre, East Blackhall Street, Greenock PA15 1HD, United Kingdom.

A légitársaságoknak pénzügyi helyzetüket (3 évre visszamenőleg éves beszámolókat és auditált elszámolásokat kell benyújtani, amelyek tartalmazzák 3 évre visszamenőleg az üzleti forgalmat és a bruttó nyereséget), szakmai tapasztalatot és műszaki felkészültség igazoló iratokat kell az ajánlattételi dokumentációjukhoz csatolniuk annak érdekében, hogy a leírt szolgáltatást nyújthassák. Az ajánlatok értékelésében illetékes hatóság fenntartja magának azt a jogot, hogy bármely ajánlattevő pénzügyi és műszaki forrásairól és képességéről további tájékoztatást kérjen.

Az ajánlatokban az árak meghatározása euróban történik, és minden dokumentumot angol vagy ír nyelven kell benyújtani. A szerződés ír jogszabályok szerint készült szerződésnek tekintendő és az ír bíróságok kizárólagos joggyakorlatának van alávetve.

6.   Pénzügyi ellentételezés: Az ajánlatoknak világosan tartalmazniuk kell az ellentételezés összegét (éves lebontásban), amely a tervezett kezdeti időponttól számított három év mindegyike során a járat működtetéséhez szükséges. Az ellentételezés pontos összege a szükséges minimális szabványokkal összhangban kerül meghatározásra.

A Department of Community, Rural and Gaeltacht Affairs által fizethető ellentételezés pontos összegét visszamenőleg határozzák meg, és a sikeres ajánlattevőnek a szolgáltatás működtetése során elszenvedett tényleges kárára korlátozódik, tekintettel a tényleges költségekre, bevételekre és – ha alkalmazandó – a nyereségrésre, de legfeljebb az ajánlatban minden egyes év vonatkozásában megállapított összeg erejéig.

A szerződés bármely további évben – a működtetési feltételek bármilyen változása esetén – az ellentételezés felső határára vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz, amelyek az odaítélő hatóság kizárólagos megítélésére vannak bízva. A szerződés felbontására vonatkozó rendelkezések sérelme nélkül az odaítélő hatóság bármely évben értékeli az ellentételezés felső határának emelésére tett bármely javaslatot, kellően figyelembe véve azon eseményeket, amelyek befolyásolják a szolgáltatás működtetését, akár megelőzhetőek voltak vagy lehettek volna azok az ajánlattevő részéről, akár az ajánlattevőn kívül álló tényezőkből eredtek.

A szerződést a Minister for Community, Rural and Gaeltacht Affairs ítéli oda. Minden, a szerződés keretében eszközölt kifizetés euróban történik, nyugtaköteles és az odaítélő hatóságnál a légitársaság könyvvizsgálóinak igazolása kíséretében a szerződés feltételei szerint kerül sor.

7.   A szerződés érvényessége, módosítása és lejárta: A szerződés 2005. augusztus 1-jei kezdettel három éves időszakra érvényes, és legkésőbb 2008. július 31-ével lejár. Új ajánlattételi felhívást adott esetben 2008. július 31-én írnak ki. A szerződés bármilyen módosítása vagy lejárta a szerződés feltételeivel összhangban történik. A szolgáltatásnyújtás megváltoztatása csak az illetékes hatóság beleegyezésével lehetséges.

8.   A szerződés teljesítésének hiányában kiszabott bírságok: Vis maior esetén vagy abban az esetben, ha egy járatot közvetlenül a légitársaság miatt törölnek, bármely ellentételezés csak ténylegesen a járat törlése miatt a légitársaság által kezelt utasok tekintetében keletkezett költségeknél történik. Az odaítélő hatóság fenntartja magának a jogot, hogy felbontsa a szerződést, amennyiben a légifuvarozó által nyújtott szolgáltatás és különösen a közvetlenül a fuvarozó miatt törölt járatok számának tekintetében az a vélemény alakul ki, hogy a közszolgálati kötelezettségek által megkövetelt normáknak nem feleltek vagy nem felelnek meg.

9.   Az ajánlatok benyújtási határideje: E közleménynek az Európai Unió Hivatalos Lapja kiegészítésében való megjelenését követő egy hónap.

10.   Az ajánlatok benyújtása: Az ajánlatokat az 5. pontban megjelölt címre kell küldeni „EASP Tender” jelzéssel a 9. pontban említett határidő napján 24 óráig (ír idő szerint).

11.   Az ajánlattételi felhívás érvényessége: Ezen ajánlattételi felhívás a 2408/92/EGK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében csak akkor érvényes, ha 2005. július 1-je előtt – a módosított, kiszabott közszolgálati kötelezettségekkel összhangban – egyetlen közösségi fuvarozó sem nyújt be programot a szóban forgó járat 2005. augusztus 1-jétől számított működtetésére anélkül, hogy azért pénzügyi ellentételezést igényelne.

12.   Freedom of Information Acts, (Jogszabályok az információhoz való hozzáférés szabadságáról) 1997 és 2003: A Department of Community, Rural and Gaeltacht Affairs vállalja, hogy a Department jogi kötelezettségeinek és az 1997-es és 2003-as Freedom of Information (FOI) jogszabályok fenntartásával minden tőle telhetőt megtesz annak érdekében, hogy az ajánlattevők által szolgáltatott információkat bizalmasan kezelje. Ha az ajánlattevő úgy kívánja, hogy az általa szolgáltatott információk valamelyikét ne tegyék közzé annak kereskedelmi szempontú érzékenysége miatt, akkor az információszolgáltatáskor meg kell jelölnie az érzékenység indokait. A Department értekezik az ajánlattevővel az illető információ érzékenységéről, mielőtt azt a Freedom of Information területéhez kapcsolódó jogszabályok rendelkezéseinek értelmében nyilvánosságra hozná. Amennyiben az ajánlattevő úgy ítéli meg, hogy az általa szolgáltatott információk egyike sem érzékeny kereskedelmi szempontból, akkor erről nyilatkoznia kell, és az információ FOI- kérelem kapcsán nyilvánosságra hozható.

---