# Eiropas Savienības C 222/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 222 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 11. jūnijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 222

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 11. jūnijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Sistēmisko risku padome |
| 2021/C 222/01 | Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas ieteikums (2021. gada 30. aprīlis), ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2 par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (ESRK/2021/3) | 1 |
| 2021/C 222/02 | Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums (2021. gada 24. marts), ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2 par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (ESRK/2021/2) | 13 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Sistēmisko risku padome

2021/C 222/01

Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas ieteikums (2021. gada 30. aprīlis), ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2 par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (ESRK/2021/3)

1

2021/C 222/02

Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums (2021. gada 24. marts), ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2 par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (ESRK/2021/2)

13

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2021/C 222/03 | Paziņojums konkrētu personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība | 22 |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 222/04 | Euro maiņas kurss — 2021. gada 10. jūnijs | 23 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2021/C 222/03

Paziņojums konkrētu personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

22

Eiropas Komisija

2021/C 222/04

Euro maiņas kurss — 2021. gada 10. jūnijs

23

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 222/05 | Paziņojums par konkrētu antisubsidēšanas pasākumu gaidāmajām termiņa beigām | 24 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 222/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10289 — PSP/Aviva/10 Station Road) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 25 |
| 2021/C 222/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10312 — Astorg Asset Management/Solina) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 27 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 222/08 | Grozītās produkta specifikācijas publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas publicē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu | 28 |
| 2021/C 222/09 | Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta b) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 31 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2021/C 222/05

Paziņojums par konkrētu antisubsidēšanas pasākumu gaidāmajām termiņa beigām

24

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2021/C 222/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10289 — PSP/Aviva/10 Station Road) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

25

2021/C 222/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10312 — Astorg Asset Management/Solina) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

27

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2021/C 222/08

Grozītās produkta specifikācijas publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas publicē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

28

2021/C 222/09

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta b) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

31

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Sistēmisko risku padome

| 11.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/1

---

EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS IETEIKUMS

(2021. gada 30. aprīlis),

ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2 par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu

(ESRK/2021/3)

(2021/C 222/01)

EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS VALDE,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1092/2010 (2010. gada 24. novembris) par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (1) un jo īpaši tās 3. pantu un 16.–18. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (2), un jo īpaši tās 458. panta 8. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (3), un jo īpaši tās 134. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Lēmumu ESRK/2011/1 (2011. gada 20. janvāris), ar ko pieņem Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Reglamentu (4), un jo īpaši tā 18.–20. pantu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (5) un jo īpaši tā IX pielikumu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu saskaņotus un efektīvus makrouzraudzības politikas pasākumus, ir svarīgi papildināt Savienības tiesību aktos paredzēto obligāto savstarpējo atzīšanu ar brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu saskaņotus un efektīvus makrouzraudzības politikas pasākumus, ir svarīgi papildināt Savienības tiesību aktos paredzēto obligāto savstarpējo atzīšanu ar brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu.

| (2) | Regulējuma brīvprātīgai makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpējai atzīšanai, kurš noteikts Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumā ESRK/2015/2 (6), mērķis ir nodrošināt, ka visi uz riska darījumu pamata noteiktie makrouzraudzības politikas pasākumi, kas aktivizēti vienā dalībvalstī (7), tiek savstarpēji atzīti citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(2)

Regulējuma brīvprātīgai makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpējai atzīšanai, kurš noteikts Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumā ESRK/2015/2 (6), mērķis ir nodrošināt, ka visi uz riska darījumu pamata noteiktie makrouzraudzības politikas pasākumi, kas aktivizēti vienā dalībvalstī (7), tiek savstarpēji atzīti citās dalībvalstīs.

| (3) | Ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 79/2019 (2019. gada 29. marts), ar ko groza EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi) [2019/2133] (8), no 2020. gada 1. janvāra Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) tika iekļauta Direktīva 2013/36/ES un Regula (ES) Nr. 575/2013. EEZ līgumā vēl nav iekļauta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/878 (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/873 (10), ar ko ievieš būtiskus grozījumus Direktīvā 2013/36/ES un Regulā (ES) Nr. 575/2013. |
| --- | --- |

(3)

Ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 79/2019 (2019. gada 29. marts), ar ko groza EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi) [2019/2133] (8), no 2020. gada 1. janvāra Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) tika iekļauta Direktīva 2013/36/ES un Regula (ES) Nr. 575/2013. EEZ līgumā vēl nav iekļauta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/878 (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/873 (10), ar ko ievieš būtiskus grozījumus Direktīvā 2013/36/ES un Regulā (ES) Nr. 575/2013.

| (4) | Finansdepartementet (Norvēģijas Finanšu ministrija) rīkojas kā norīkotā iestāde gan Direktīvas 2013/36/ES 133. panta 1. punkta, gan Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 1. punkta nolūkā, jo minētā direktīva un minētā regula attiecīgi tika piemērotas Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem (turpmāk attiecīgi – “KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī” un “KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī”). Finansdepartementet2020. gada 5. novembrī saskaņā ar 133. panta 11. punktu KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī, paziņoja ESRK par savu nodomu noteikt sistēmiskā riska rezervju normu, kura piemērojama kredītiestādēm, un vidējā riska svēruma zemākās robežvērtības, kas piemērojamas riska darījumiem ar mājokļu un komerciālo nekustamo īpašumu kredītiestādēs, kuras izmanto uz iekšējiem reitingiem balstīto (IRB) metodi. |
| --- | --- |

(4)

Finansdepartementet (Norvēģijas Finanšu ministrija) rīkojas kā norīkotā iestāde gan Direktīvas 2013/36/ES 133. panta 1. punkta, gan Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 1. punkta nolūkā, jo minētā direktīva un minētā regula attiecīgi tika piemērotas Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem (turpmāk attiecīgi – “KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī” un “KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī”). Finansdepartementet2020. gada 5. novembrī saskaņā ar 133. panta 11. punktu KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī, paziņoja ESRK par savu nodomu noteikt sistēmiskā riska rezervju normu, kura piemērojama kredītiestādēm, un vidējā riska svēruma zemākās robežvērtības, kas piemērojamas riska darījumiem ar mājokļu un komerciālo nekustamo īpašumu kredītiestādēs, kuras izmanto uz iekšējiem reitingiem balstīto (IRB) metodi.

| (5) | ESRK 2020. gada 4. decembrī pieņēma Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumu ESRK/2020/14 (11), kurā tā ieteica, ka ierosinātā sistēmiskā riska rezervju norma, kas piemērojama Norvēģijā, būtu jāuzskata par pamatotu, piemērotu, samērīgu, efektīvu un lietderīgu attiecībā uz risku, uz kuru vērsts Finansdepartementet pasākums. Saskaņā ar 458. panta 10. punktu KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī, neatkarīgi no minētās regulas 458. panta 4. punktā noteiktās procedūras dalībvalstis var palielināt riska svērumus, pārsniedzot minētajā regulā paredzētos. |
| --- | --- |

(5)

ESRK 2020. gada 4. decembrī pieņēma Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumu ESRK/2020/14 (11), kurā tā ieteica, ka ierosinātā sistēmiskā riska rezervju norma, kas piemērojama Norvēģijā, būtu jāuzskata par pamatotu, piemērotu, samērīgu, efektīvu un lietderīgu attiecībā uz risku, uz kuru vērsts Finansdepartementet pasākums. Saskaņā ar 458. panta 10. punktu KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī, neatkarīgi no minētās regulas 458. panta 4. punktā noteiktās procedūras dalībvalstis var palielināt riska svērumus, pārsniedzot minētajā regulā paredzētos.

| (6) | Norvēģijā licencētām kredītiestādēm no 2020. gada 31. decembra jāizpilda: i) sistēmiskā riska rezervju prasība 4,5 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem Norvēģijā saskaņā ar 133. pantu KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī; ii) vidējā riska svēruma zemākā robežvērtība 20 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu Norvēģijā saskaņā ar 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī; un iii) vidējā riska svēruma zemākā robežvērtība 35 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu Norvēģijā saskaņā ar 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī. Kredītiestādēm, kuras neizmanto uzlaboto IRB metodi, līdz 2022. gada 31. decembrim piemērojamā sistēmiskā riska rezervju norma attiecībā uz visiem riska darījumiem tomēr ir noteikta 3 % apjomā, savukārt pēc tam piemērojamā sistēmiskā riska rezervju norma attiecībā uz visiem iekšzemes riska darījumiem ir noteikta 4,5 % apjomā. |
| --- | --- |

(6)

Norvēģijā licencētām kredītiestādēm no 2020. gada 31. decembra jāizpilda: i) sistēmiskā riska rezervju prasība 4,5 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem Norvēģijā saskaņā ar 133. pantu KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī; ii) vidējā riska svēruma zemākā robežvērtība 20 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu Norvēģijā saskaņā ar 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī; un iii) vidējā riska svēruma zemākā robežvērtība 35 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu Norvēģijā saskaņā ar 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī. Kredītiestādēm, kuras neizmanto uzlaboto IRB metodi, līdz 2022. gada 31. decembrim piemērojamā sistēmiskā riska rezervju norma attiecībā uz visiem riska darījumiem tomēr ir noteikta 3 % apjomā, savukārt pēc tam piemērojamā sistēmiskā riska rezervju norma attiecībā uz visiem iekšzemes riska darījumiem ir noteikta 4,5 % apjomā.

| (7) | Finansdepartementet2021. gada 2. februārī iesniedza ESRK pieprasījumu savstarpēji atzīt sistēmiskā riska rezervju normu saskaņā ar 134. panta 4. punktu KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī, un vidējā riska svēruma zemākās robežvērtības saskaņā ar 458. panta 8. punktu KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(7)

Finansdepartementet2021. gada 2. februārī iesniedza ESRK pieprasījumu savstarpēji atzīt sistēmiskā riska rezervju normu saskaņā ar 134. panta 4. punktu KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī, un vidējā riska svēruma zemākās robežvērtības saskaņā ar 458. panta 8. punktu KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī.

| (8) | Pēc Finansdepartementet pieprasījuma ESRK un nolūkā i) novērst to, ka īstenojas negatīva pārrobežu ietekme, Norvēģijā piemēroto makrouzraudzības politikas pasākumu īstenošanai izraisot kapitāla pārnesi un regulējuma arbitrāžu, un ii) saglabāt vienlīdzīgus konkurences apstākļus hipotēku kredītu aizdevējiem ES, ESRK Valde nolēmusi iekļaut šos pasākumus to makroprudenciālās politikas pasākumu sarakstā, kurus ieteikts savstarpēji atzīt saskaņā ar Ieteikumu ESRK/2015/2. |
| --- | --- |

(8)

Pēc Finansdepartementet pieprasījuma ESRK un nolūkā i) novērst to, ka īstenojas negatīva pārrobežu ietekme, Norvēģijā piemēroto makrouzraudzības politikas pasākumu īstenošanai izraisot kapitāla pārnesi un regulējuma arbitrāžu, un ii) saglabāt vienlīdzīgus konkurences apstākļus hipotēku kredītu aizdevējiem ES, ESRK Valde nolēmusi iekļaut šos pasākumus to makroprudenciālās politikas pasākumu sarakstā, kurus ieteikts savstarpēji atzīt saskaņā ar Ieteikumu ESRK/2015/2.

| (9) | Ņemot vērā to, ka Norvēģijā licencētām kredītiestādēm vēl nepiemēro Direktīvu (ES) 2019/878, attiecīgajām iestādēm dalībvalstīs, kuras jau ir īstenojušas minēto direktīvu, vajadzētu būt iespējai veikt Norvēģijas sistēmiskā riska rezervju normas savstarpēju atzīšanu tādā veidā un tādā līmenī, ar ko līdz Direktīvas (ES) 2019/878 iekļaušanai EEZ līgumā tiek ņemta vērā jebkāda attiecīgajā dalībvalstī un Norvēģijā piemērojamo kapitāla prasību pārklāšanās vai to atšķirības. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā to, ka Norvēģijā licencētām kredītiestādēm vēl nepiemēro Direktīvu (ES) 2019/878, attiecīgajām iestādēm dalībvalstīs, kuras jau ir īstenojušas minēto direktīvu, vajadzētu būt iespējai veikt Norvēģijas sistēmiskā riska rezervju normas savstarpēju atzīšanu tādā veidā un tādā līmenī, ar ko līdz Direktīvas (ES) 2019/878 iekļaušanai EEZ līgumā tiek ņemta vērā jebkāda attiecīgajā dalībvalstī un Norvēģijā piemērojamo kapitāla prasību pārklāšanās vai to atšķirības.

| (10) | Ņemot vērā Covid-19 pandēmijas ilgstošo ietekmi uz banku sektoru un sistēmiskā riska rezervju normas apjomu, ir lietderīgi atvēlēt pietiekami daudz laika paziņoto pasākumu savstarpējai atzīšanai. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā Covid-19 pandēmijas ilgstošo ietekmi uz banku sektoru un sistēmiskā riska rezervju normas apjomu, ir lietderīgi atvēlēt pietiekami daudz laika paziņoto pasākumu savstarpējai atzīšanai.

| (11) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Ieteikums ESRK/2015/2, |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Ieteikums ESRK/2015/2,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

GROZĪJUMI

Ieteikumu ESRK/2015/2 groza šādi:

| 1. | ar šādu punktu aizstāj 1. iedaļas C ieteikuma 1. punktu:






  “1. | Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt tādu makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpēju atzīšanu, kurus pieņēmušas citas attiecīgās iestādes un kurus ESRK ieteikusi savstarpēji atzīt. Tiek ieteikts savstarpēji atzīt šādus pielikumā papildus aprakstītos pasākumus:
  Beļģija:






  — | riska svēruma palielinājums, kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu piemēro kredītiestāžu, kas licencētas Beļģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātiem mazajiem riska darījumiem un kuru veido:






  a) | fiksēts 5 procentu punktu riska svēruma palielinājums; un |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

ar šādu punktu aizstāj 1. iedaļas C ieteikuma 1. punktu:

“1.

Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt tādu makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpēju atzīšanu, kurus pieņēmušas citas attiecīgās iestādes un kurus ESRK ieteikusi savstarpēji atzīt. Tiek ieteikts savstarpēji atzīt šādus pielikumā papildus aprakstītos pasākumus:

Beļģija:

—

riska svēruma palielinājums, kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu piemēro kredītiestāžu, kas licencētas Beļģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātiem mazajiem riska darījumiem un kuru veido:

a)

fiksēts 5 procentu punktu riska svēruma palielinājums; un

| b) | proporcionāls riska svēruma palielinājums, kas ir 33 % no riska darījumu svērtās vidējās riska pakāpes, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātus mazos riska darījumus; |
| --- | --- |

b)

proporcionāls riska svēruma palielinājums, kas ir 33 % no riska darījumu svērtās vidējās riska pakāpes, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātus mazos riska darījumus;

Francija:

| — | Regulas (ES) Nr. 575/2013 395. panta 1. punktā paredzētā lielu riska darījumu limita samazinājums līdz 5 % no atbilstošā kapitāla, kurš ir piemērojams riska darījumiem ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kam ir lielas parādsaistības un kam juridiskā adrese ir Francijā, un kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punktu piemēro globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G-SNI) un citām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (C-SNI) to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī; |
| --- | --- |

—

Regulas (ES) Nr. 575/2013 395. panta 1. punktā paredzētā lielu riska darījumu limita samazinājums līdz 5 % no atbilstošā kapitāla, kurš ir piemērojams riska darījumiem ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kam ir lielas parādsaistības un kam juridiskā adrese ir Francijā, un kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punktu piemēro globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G-SNI) un citām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (C-SNI) to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī;

Luksemburga:

| — | juridiski saistoši un dažādām aizņēmēju kategorijām atšķirīgi piemērojami kredīta/nodrošinājuma attiecības (LTV) ierobežojumi jauniem hipotēku kredītiem mājokļu nekustamajam īpašumam, kas atrodas Luksemburgā:






  a) | LTV ierobežojums 100 % apjomā kredītiem pirmā mājokļa pircējiem, kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām; |
| --- | --- | --- |

—

juridiski saistoši un dažādām aizņēmēju kategorijām atšķirīgi piemērojami kredīta/nodrošinājuma attiecības (LTV) ierobežojumi jauniem hipotēku kredītiem mājokļu nekustamajam īpašumam, kas atrodas Luksemburgā:

a)

LTV ierobežojums 100 % apjomā kredītiem pirmā mājokļa pircējiem, kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām;

| b) | LTV ierobežojums 90% apjomā kredītiem citiem pircējiem (t. i., pircējiem, kas nav pirmā mājokļa pircēji), kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām. Šo ierobežojumu īsteno proporcionāli, izmantojot portfeļa kvotu. Konkrētāk, 15 % no šādiem aizņēmējiem izsniegtu jaunu hipotēku kredītu portfeļa aizdevēji var izsniegt, pārsniedzot LTV 90 % apjomā, bet nepārsniedzot maksimālo LTV 100 % apjomā; |
| --- | --- |

b)

LTV ierobežojums 90% apjomā kredītiem citiem pircējiem (t. i., pircējiem, kas nav pirmā mājokļa pircēji), kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām. Šo ierobežojumu īsteno proporcionāli, izmantojot portfeļa kvotu. Konkrētāk, 15 % no šādiem aizņēmējiem izsniegtu jaunu hipotēku kredītu portfeļa aizdevēji var izsniegt, pārsniedzot LTV 90 % apjomā, bet nepārsniedzot maksimālo LTV 100 % apjomā;

| c) | LTV ierobežojums 80 % apjomā citiem hipotēku kredītiem (tostarp izīrēšanai iegādāto mājokļu segmentam). |
| --- | --- |

c)

LTV ierobežojums 80 % apjomā citiem hipotēku kredītiem (tostarp izīrēšanai iegādāto mājokļu segmentam).

Norvēģija:

| — | sistēmiskā riska rezervju norma 4,5 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem Norvēģijā, kuru visām Norvēģijā licencētajām kredītiestādēm piemēro atbilstoši 133. pantam Direktīvā 2013/36/ES, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī saskaņā ar noteikumiem Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (*1) (“EEZ līgums”) (turpmāk – “KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī”); |
| --- | --- |

—

sistēmiskā riska rezervju norma 4,5 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem Norvēģijā, kuru visām Norvēģijā licencētajām kredītiestādēm piemēro atbilstoši 133. pantam Direktīvā 2013/36/ES, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī saskaņā ar noteikumiem Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (*1) (“EEZ līgums”) (turpmāk – “KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī”);

| — | vidējā riska svēruma zemākā robežvērtība 20 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktam Regulā (ES) Nr. 575/2013, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem (turpmāk – “KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī”), piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto uz iekšējiem reitingiem balstīto (IRB) metodi; |
| --- | --- |

—

vidējā riska svēruma zemākā robežvērtība 20 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktam Regulā (ES) Nr. 575/2013, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem (turpmāk – “KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī”), piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto uz iekšējiem reitingiem balstīto (IRB) metodi;

| — | vidējā riska svēruma zemākā robežvērtība 35 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktam KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī, piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi; |
| --- | --- |

—

vidējā riska svēruma zemākā robežvērtība 35 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktam KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī, piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi;

Zviedrija:

| — | kredītiestādei specifiska 25 % zemākā robežvērtība riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu piemēro kredītiestāžu, kas licencētas Zviedrijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, portfeļiem, kuri ietver ar nekustamo īpašumu nodrošinātus mazos riska darījumus ar parādniekiem, kas ir Zviedrijas rezidenti. |
| --- | --- |

—

kredītiestādei specifiska 25 % zemākā robežvērtība riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu piemēro kredītiestāžu, kas licencētas Zviedrijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, portfeļiem, kuri ietver ar nekustamo īpašumu nodrošinātus mazos riska darījumus ar parādniekiem, kas ir Zviedrijas rezidenti.

(*1)  OV L 1 3.1.1994., 3. lpp.”;"

| 2. | pielikumu aizstāj ar šī ieteikuma pielikumu. |
| --- | --- |

2.

pielikumu aizstāj ar šī ieteikuma pielikumu.

Frankfurtē pie Mainas, 2021. gada 30. Aprīlī.

ESRK Valdes vārdā –

ESRK sekretariāta vadītājs

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

1

(2)  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

2

(3)  OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.

3

(4)  OV C 58, 24.2.2011., 4. lpp.

4

(5)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

5

(6)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2015/2 (2015. gada 15. decembris) par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (OV C 97, 12.3.2016., 9. lpp).

6

(7)  Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu IX pielikuma 14. punkta a) apakšpunkts un 14.a punkta a) apakšpunkts paredz, ka ar jēdzieniem “dalībalsts(-is)” un “kompetentās iestādes” papildus to nozīmei Direktīvā 2013/36/ES un Regulā (ES) Nr. 575/2013 saprot arī attiecīgi EBTA valstis un to kompetentās iestādes.

7

(8)  OV L 321, 12.12.2019., 170. lpp.

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/878 (2019. gada 20. maijs), ar ko Direktīvu 2013/36/ES groza attiecībā uz atbrīvotajām sabiedrībām, finanšu pārvaldītājsabiedrībām, jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām, atalgojumu, uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kā arī kapitāla saglabāšanas pasākumiem (OV L 150, 7.6.2019., 253. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/873 (2020. gada 24. jūnijs), ar ko Regulas (ES) Nr. 575/2013 un (ES) 2019/876 groza attiecībā uz noteiktām korekcijām, kuras veicamas, lai reaģētu uz Covid-19 pandēmiju (OV L 204, 26.6.2020., 4. lpp.).

10

(11)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2020/14 (2020. gada 4. decembris) attiecībā uz Norvēģijas paziņojumu par tās nolūku noteikt sistēmiskā riska rezervju normu saskaņā ar Direktīvas (ES) 2013/36/ES 133. pantu (Recommendation ESRB/2020/14 of the European Systemic Risk Board of 4 December 2020 regarding Norwegian notification of its intention to set a systemic risk buffer rate in accordance with Article 133 of Directive (EU) 2013/36/EU), kas pieejams ESRK interneta vietnē.

11

Recommendation ESRB/2020/14 of the European Systemic Risk Board of 4 December 2020 regarding Norwegian notification of its intention to set a systemic risk buffer rate in accordance with Article 133 of Directive (EU) 2013/36/EU

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

Beļģija

Riska svēruma palielinājums ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātiem mazajiem riska darījumiem, kuru nosaka kredītiestādēm, kas licencētas Beļģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, un kuru piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu. Šim palielinājumam ir divas sastāvdaļas:

| a) | fiksēts 5 procentu punktu riska svēruma palielinājums; un |
| --- | --- |

a)

fiksēts 5 procentu punktu riska svēruma palielinājums; un

| b) | proporcionāls riska svēruma palielinājums, kas ir 33 % no riska darījumu svērtās vidējās riska pakāpes, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātus mazos riska darījumus. |
| --- | --- |

b)

proporcionāls riska svēruma palielinājums, kas ir 33 % no riska darījumu svērtās vidējās riska pakāpes, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātus mazos riska darījumus.

I.   Pasākuma apraksts

| 1. | Beļģijas pasākums, kuru piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu un nosaka kredītiestādēm, kas licencētas Beļģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, ir riska svēruma palielinājums ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātiem mazajiem riska darījumiem, un tam ir divas sastāvdaļas:






  a) | pirmā sastāvdaļa ir 5 procentu punktu riska svēruma palielinājums ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātiem mazajiem riska darījumiem, kas noteikts pēc riska svēruma palielinājuma otrās daļas aprēķina saskaņā ar b) punktu; |
| --- | --- | --- |

1.

Beļģijas pasākums, kuru piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu un nosaka kredītiestādēm, kas licencētas Beļģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, ir riska svēruma palielinājums ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātiem mazajiem riska darījumiem, un tam ir divas sastāvdaļas:

a)

pirmā sastāvdaļa ir 5 procentu punktu riska svēruma palielinājums ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātiem mazajiem riska darījumiem, kas noteikts pēc riska svēruma palielinājuma otrās daļas aprēķina saskaņā ar b) punktu;

| b) | otrā sastāvdaļa ir riska svēruma palielinājums 33 % apjomā no riska darījumu svērtās vidējās riska pakāpes, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātus mazos riska darījumus. Svērtā vidējā riska pakāpe ir atsevišķu kredītu vidējais riska svērums, kas aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 154. pantu un svērts pēc attiecīgās riska vērtības. |
| --- | --- |

b)

otrā sastāvdaļa ir riska svēruma palielinājums 33 % apjomā no riska darījumu svērtās vidējās riska pakāpes, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātus mazos riska darījumus. Svērtā vidējā riska pakāpe ir atsevišķu kredītu vidējais riska svērums, kas aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 154. pantu un svērts pēc attiecīgās riska vērtības.

II.   Savstarpēja atzīšana

| 2. | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 5. punktu attiecīgajām dalībvalstu iestādēm tiek ieteikts atzīt Beļģijas pasākumu, C ieteikuma 3. punktā noteiktajā termiņā piemērojot to iekšzemē licencētu kredītiestāžu, kuras izmanto IRB metodi, filiālēm, kuras atrodas Beļģijā. |
| --- | --- |

2.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 5. punktu attiecīgajām dalībvalstu iestādēm tiek ieteikts atzīt Beļģijas pasākumu, C ieteikuma 3. punktā noteiktajā termiņā piemērojot to iekšzemē licencētu kredītiestāžu, kuras izmanto IRB metodi, filiālēm, kuras atrodas Beļģijā.

| 3. | Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts atzīt Beļģijas pasākumu, piemērojot to iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi un kurām ir ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošināti tieši mazie riska darījumi. Saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts C ieteikuma 3. punktā noteiktajā termiņā piemērot pasākumu, kas ir tāds pats kā aktivizētājas iestādes Beļģijā īstenotais pasākums. |
| --- | --- |

3.

Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts atzīt Beļģijas pasākumu, piemērojot to iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi un kurām ir ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošināti tieši mazie riska darījumi. Saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts C ieteikuma 3. punktā noteiktajā termiņā piemērot pasākumu, kas ir tāds pats kā aktivizētājas iestādes Beļģijā īstenotais pasākums.

| 4. | Ja tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejams, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzīšanai ieteiktajam pasākumam, t. sk. pieņemot lēmumu par uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kas noteikti Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 2. nodaļas IV iedaļā. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt ne vēlāk kā četros mēnešos pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

4.

Ja tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejams, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzīšanai ieteiktajam pasākumam, t. sk. pieņemot lēmumu par uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kas noteikti Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 2. nodaļas IV iedaļā. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt ne vēlāk kā četros mēnešos pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

III.   Būtiskuma robežvērtība

| 5. | Šo pasākumu papildina kredītiestādei specifiska 2 mljrd. EUR būtiskuma robežvērtība, lai virzītu to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu. |
| --- | --- |

5.

Šo pasākumu papildina kredītiestādei specifiska 2 mljrd. EUR būtiskuma robežvērtība, lai virzītu to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu.

| 6. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu dalībvalstu attiecīgās iestādes var noteikt izņēmumu individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi un kurām ir nebūtiski ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošināti mazie riska darījumi, kas ir mazāki par 2 mljrd. EUR robežvērtību. Piemērojot būtiskuma robežvērtību, attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un, ja tiek pārkāpta 2 mljrd. EUR būtiskuma robežvērtība, tām tiek ieteikts piemērot Beļģijas pasākumu individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kurām iepriekš noteikts izņēmums. |
| --- | --- |

6.

Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu dalībvalstu attiecīgās iestādes var noteikt izņēmumu individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi un kurām ir nebūtiski ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošināti mazie riska darījumi, kas ir mazāki par 2 mljrd. EUR robežvērtību. Piemērojot būtiskuma robežvērtību, attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un, ja tiek pārkāpta 2 mljrd. EUR būtiskuma robežvērtība, tām tiek ieteikts piemērot Beļģijas pasākumu individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kurām iepriekš noteikts izņēmums.

| 7. | Ja attiecīgajās dalībvalstīs nav licencētu kredītiestāžu, kurām ir filiāles Beļģijā vai ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošināti tieši mazie riska darījumi, kuras izmanto IRB metodi un kuru riska pozīcija Beļģijas mājokļa nekustamo īpašumu tirgū ir 2 mljrd. EUR vai augstāka, dalībvalstu attiecīgās iestādes saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu var nolemt neveikt Beļģijas pasākuma savstarpējo atzīšanu. Šādos gadījumos attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un tām tiek ieteikts atzīt Beļģijas pasākumu, ja kredītiestāde, kura izmanto IRB metodi, pārsniedz 2 mljrd. EUR robežvērtību. |
| --- | --- |

7.

Ja attiecīgajās dalībvalstīs nav licencētu kredītiestāžu, kurām ir filiāles Beļģijā vai ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošināti tieši mazie riska darījumi, kuras izmanto IRB metodi un kuru riska pozīcija Beļģijas mājokļa nekustamo īpašumu tirgū ir 2 mljrd. EUR vai augstāka, dalībvalstu attiecīgās iestādes saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu var nolemt neveikt Beļģijas pasākuma savstarpējo atzīšanu. Šādos gadījumos attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un tām tiek ieteikts atzīt Beļģijas pasākumu, ja kredītiestāde, kura izmanto IRB metodi, pārsniedz 2 mljrd. EUR robežvērtību.

| 8. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 2 mljrd. EUR būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteikto robežvērtību, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību. |
| --- | --- |

8.

Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 2 mljrd. EUR būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteikto robežvērtību, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību.

Francija

Regulas (ES) Nr. 575/2013 395. panta 1. punktā paredzētā lielu riska darījumu limita samazinājums līdz 5 % no atbilstošā kapitāla, kurš ir piemērojams riska darījumiem ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kam ir lielas parādsaistības un kam juridiskā adrese ir Francijā, un kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punktu piemēro globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G-SNI) un citām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (C-SNI) to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī.

I.   Pasākuma apraksts

| 1. | Francijas pasākums, ko piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punktu un nosaka G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī (bet ne subkonsolidācijas līmenī), ir lielu riska darījumu limita samazinājums līdz 5 % no to atbilstošā kapitāla attiecībā uz riska darījumiem ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kurām ir lielas parādsaistības un kuru juridiskā adrese ir Francijā. |
| --- | --- |

1.

Francijas pasākums, ko piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punktu un nosaka G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī (bet ne subkonsolidācijas līmenī), ir lielu riska darījumu limita samazinājums līdz 5 % no to atbilstošā kapitāla attiecībā uz riska darījumiem ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kurām ir lielas parādsaistības un kuru juridiskā adrese ir Francijā.

| 2. | Nefinanšu sabiedrību definē kā fizisko vai juridisko personu, uz kuru attiecas privāttiesības un kuras juridiskā adrese ir Francijā, un kura ir piederīga sektoram “nefinanšu sabiedrības”, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 549/2013 (*1) A pielikuma 2.45. punktā. |
| --- | --- |

2.

Nefinanšu sabiedrību definē kā fizisko vai juridisko personu, uz kuru attiecas privāttiesības un kuras juridiskā adrese ir Francijā, un kura ir piederīga sektoram “nefinanšu sabiedrības”, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 549/2013 (*1) A pielikuma 2.45. punktā.

| 3. | Pasākumu piemēro riska darījumiem ar nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā, un riska darījumiem ar saistītu nefinanšu sabiedrību grupām, un to piemēro šādi:






  a) | attiecībā uz nefinanšu sabiedrībām, kas ietilpst saistītu nefinanšu sabiedrību grupā, kuras juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir Francijā, šo pasākumu piemēro summai, ko veido neto riska darījumi ar grupu un visām tās saistītajām sabiedrībām Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39) apakšpunkta izpratnē; |
| --- | --- | --- |

3.

Pasākumu piemēro riska darījumiem ar nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā, un riska darījumiem ar saistītu nefinanšu sabiedrību grupām, un to piemēro šādi:

a)

attiecībā uz nefinanšu sabiedrībām, kas ietilpst saistītu nefinanšu sabiedrību grupā, kuras juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir Francijā, šo pasākumu piemēro summai, ko veido neto riska darījumi ar grupu un visām tās saistītajām sabiedrībām Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39) apakšpunkta izpratnē;

| b) | attiecībā uz nefinanšu sabiedrībām, kas ietilpst saistītu nefinanšu sabiedrību grupā, kuras juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir ārpus Francijas, šo pasākumu piemēro summai, ko veido:






  i) | riska darījumi ar tām nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā; |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz nefinanšu sabiedrībām, kas ietilpst saistītu nefinanšu sabiedrību grupā, kuras juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir ārpus Francijas, šo pasākumu piemēro summai, ko veido:

i)

riska darījumi ar tām nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā;

| ii) | riska darījumi ar tādām sabiedrībām Francijā vai ārvalstīs, pār kurām i) punktā minētajām nefinanšu sabiedrībām ir tieša vai netieša kontrole Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39) apakšpunkta izpratnē; un |
| --- | --- |

ii)

riska darījumi ar tādām sabiedrībām Francijā vai ārvalstīs, pār kurām i) punktā minētajām nefinanšu sabiedrībām ir tieša vai netieša kontrole Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39) apakšpunkta izpratnē; un

| iii) | riska darījumi ar tādām sabiedrībām Francijā vai ārvalstīs, kuras Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39) apakšpunkta izpratnē ir ekonomiski atkarīgas no i) punktā minētajām nefinanšu sabiedrībām. |
| --- | --- |

iii)

riska darījumi ar tādām sabiedrībām Francijā vai ārvalstīs, kuras Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39) apakšpunkta izpratnē ir ekonomiski atkarīgas no i) punktā minētajām nefinanšu sabiedrībām.

Tāpēc pasākums neattiecas uz nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese nav Francijā un kuras nav nefinanšu sabiedrību, kam juridiskā adrese ir Francijā, meitasuzņēmumi vai ekonomiski atkarīgas sabiedrības, un pār kurām nefinanšu sabiedrībām, kam juridiskā adrese ir Francijā, nav tiešas vai netiešas kontroles.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 395. panta 1. punktu pasākums ir piemērojams pēc tam, kad ņemta vērā kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekme atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantam.

| 4. | G-SNI un C-SNI iestādei nefinanšu sabiedrība ar juridisko adresi Francijā ir jāuzskata par lielu, ja iestādes sākotnējā riska darījuma ar nefinanšu sabiedrību vai ar saistītu nefinanšu sabiedrību grupām, kā noteikts 3. punktā, vērtība ir 300 milj. EUR vai pārsniedz to. Sākotnējā riska darījuma vērtību aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 389. un 390. pantu, neņemot vērā Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantā noteikto kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekmi, par ko sniedz informāciju saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 (*2) 9. pantu. |
| --- | --- |

4.

G-SNI un C-SNI iestādei nefinanšu sabiedrība ar juridisko adresi Francijā ir jāuzskata par lielu, ja iestādes sākotnējā riska darījuma ar nefinanšu sabiedrību vai ar saistītu nefinanšu sabiedrību grupām, kā noteikts 3. punktā, vērtība ir 300 milj. EUR vai pārsniedz to. Sākotnējā riska darījuma vērtību aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 389. un 390. pantu, neņemot vērā Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantā noteikto kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekmi, par ko sniedz informāciju saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 (*2) 9. pantu.

| 5. | Nefinanšu sabiedrību uzskata par tādu, kurai ir lielas parādsaistības, ja tās sviras rādītājs pārsniedz 100 % un finanšu maksājumu seguma rādītājs nepārsniedz 3, šos aprēķinus veicot grupas augstākajā konsolidācijas līmenī šādi:






  a) | sviras rādītājs ir kopējās parādsaistības, no kurām atskaitīta nauda un kapitāls; un |
| --- | --- | --- |

5.

Nefinanšu sabiedrību uzskata par tādu, kurai ir lielas parādsaistības, ja tās sviras rādītājs pārsniedz 100 % un finanšu maksājumu seguma rādītājs nepārsniedz 3, šos aprēķinus veicot grupas augstākajā konsolidācijas līmenī šādi:

a)

sviras rādītājs ir kopējās parādsaistības, no kurām atskaitīta nauda un kapitāls; un

| b) | finanšu maksājumu seguma rādītājs ir attiecība starp pievienotās vērtības un pamatdarbības subsīdiju summu, no kuras atskaitītas i) darbaspēka izmaksas, ii) pamatdarbības nodokļi un nodevas, iii) citi tīrie parastās pamatdarbības izdevumi, izņemot tīros procentu maksājumus un līdzīgus maksājumus, un iv) nolietojums un amortizācija, no vienas puses, un procentu maksājumiem un līdzīgām izmaksām, no otras puses. |
| --- | --- |

b)

finanšu maksājumu seguma rādītājs ir attiecība starp pievienotās vērtības un pamatdarbības subsīdiju summu, no kuras atskaitītas i) darbaspēka izmaksas, ii) pamatdarbības nodokļi un nodevas, iii) citi tīrie parastās pamatdarbības izdevumi, izņemot tīros procentu maksājumus un līdzīgus maksājumus, un iv) nolietojums un amortizācija, no vienas puses, un procentu maksājumiem un līdzīgām izmaksām, no otras puses.

Rādītājus aprēķina, balstoties uz pārskatu datiem, kuri noteikti saskaņā ar piemērojamiem standartiem un iekļauti nefinanšu sabiedrības finanšu pārskatā, kuru attiecīgā gadījumā apstiprinājis zvērināts grāmatvedis.

II.   Savstarpēja atzīšana

| 6. | Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts atzīt Francijas pasākumu, piemērojot šo pasākumu iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm augstākajā konsolidācijas līmenī to attiecīgajā banku prudenciālā perimetra jurisdikcijā. |
| --- | --- |

6.

Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts atzīt Francijas pasākumu, piemērojot šo pasākumu iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm augstākajā konsolidācijas līmenī to attiecīgajā banku prudenciālā perimetra jurisdikcijā.

| 7. | Ja tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejams, saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzīšanai ieteiktajam pasākumam. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt ne vēlāk kā sešos mēnešos pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

7.

Ja tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejams, saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzīšanai ieteiktajam pasākumam. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt ne vēlāk kā sešos mēnešos pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

III.   Būtiskuma robežvērtība

| 8. | Šo pasākumu papildina apvienota būtiskuma robežvērtība, kuras mērķis ir virzīt to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu, un kuru veido:






  a) | 2 mljrd. EUR robežvērtība kopējai sākotnējai tādu riska darījumu vērtībai, kuri iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī ir ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru; |
| --- | --- | --- |

8.

Šo pasākumu papildina apvienota būtiskuma robežvērtība, kuras mērķis ir virzīt to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu, un kuru veido:

a)

2 mljrd. EUR robežvērtība kopējai sākotnējai tādu riska darījumu vērtībai, kuri iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī ir ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru;

| b) | 300 milj. EUR robežvērtība, kura piemērojama iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm, kas atbilst a) apakšpunktā minētajai robežvērtībai vai pārsniedz to, un kura attiecas uz:






  i) | vienu sākotnējo riska darījumu ar nefinanšu sabiedrību, kuras juridiskā adrese ir Francijā; |
| --- | --- | --- |

b)

300 milj. EUR robežvērtība, kura piemērojama iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm, kas atbilst a) apakšpunktā minētajai robežvērtībai vai pārsniedz to, un kura attiecas uz:

i)

vienu sākotnējo riska darījumu ar nefinanšu sabiedrību, kuras juridiskā adrese ir Francijā;

| ii) | summu, kuru veido sākotnējie riska darījumi ar saistītu nefinanšu sabiedrību grupu, kam juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir Francijā, un kuru aprēķina saskaņā ar 3. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

ii)

summu, kuru veido sākotnējie riska darījumi ar saistītu nefinanšu sabiedrību grupu, kam juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir Francijā, un kuru aprēķina saskaņā ar 3. punkta a) apakšpunktu;

| iii) | summu, kuru veido sākotnējie riska darījumi ar nefinanšu sabiedrībām, kam juridiskā adrese ir Francijā un kas ietilpst saistītu nefinanšu sabiedrību grupā, kuras juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir ārpus Francijas, par ko sniedz informāciju Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 VIII pielikuma C 28.00 un C 29.00 veidnē; |
| --- | --- |

iii)

summu, kuru veido sākotnējie riska darījumi ar nefinanšu sabiedrībām, kam juridiskā adrese ir Francijā un kas ietilpst saistītu nefinanšu sabiedrību grupā, kuras juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir ārpus Francijas, par ko sniedz informāciju Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 VIII pielikuma C 28.00 un C 29.00 veidnē;

| c) | robežvērtība 5 % apmērā no G-SNI un C-SNI iestāžu atbilstošā kapitāla augstākajā konsolidācijas līmenī, kura piemērojama b) apakšpunktā identificētajiem riska darījumiem pēc tam, kad ņemta vērā kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekme atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantam. |
| --- | --- |

c)

robežvērtība 5 % apmērā no G-SNI un C-SNI iestāžu atbilstošā kapitāla augstākajā konsolidācijas līmenī, kura piemērojama b) apakšpunktā identificētajiem riska darījumiem pēc tam, kad ņemta vērā kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekme atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantam.

Robežvērtības, kas minētas b) un c) apakšpunktā, jāpiemēro neatkarīgi no tā, vai attiecīgajai sabiedrībai vai nefinanšu sabiedrībai ir lielas parādsaistības.

Sākotnējā riska darījuma vērtību, kas minēta a) un b) apakšpunktā, aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 389. un 390. pantu, neņemot vērā Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantā noteikto kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekmi, par ko sniedz informāciju saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 9. pantu.

| 9. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu dalībvalstu attiecīgās iestādes var noteikt izņēmumu tādām iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī, kuras nepārkāpj 8. punktā minēto apvienoto būtiskuma robežvērtību. Piemērojot būtiskuma robežvērtību, attiecīgajām iestādēm jākontrolē to riska darījumu būtiskums, kas iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI ir ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru, kā arī to riska darījumu koncentrācija, kas iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI ir ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā, un, ja tiek pārkāpta 8. punktā minētā apvienotā būtiskuma robežvērtība, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts piemērot Francijas pasākumu tādām iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī, kurām iepriekš noteikts izņēmums. Attiecīgās iestādes arī tiek aicinātas ziņot citiem tirgus dalībniekiem savā jurisdikcijā par sistēmiskiem riskiem, kas saistīti ar lielu nefinanšu sabiedrību, kuru juridiskā adrese ir Francijā, sviras palielināšanos. |
| --- | --- |

9.

Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu dalībvalstu attiecīgās iestādes var noteikt izņēmumu tādām iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī, kuras nepārkāpj 8. punktā minēto apvienoto būtiskuma robežvērtību. Piemērojot būtiskuma robežvērtību, attiecīgajām iestādēm jākontrolē to riska darījumu būtiskums, kas iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI ir ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru, kā arī to riska darījumu koncentrācija, kas iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI ir ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā, un, ja tiek pārkāpta 8. punktā minētā apvienotā būtiskuma robežvērtība, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts piemērot Francijas pasākumu tādām iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī, kurām iepriekš noteikts izņēmums. Attiecīgās iestādes arī tiek aicinātas ziņot citiem tirgus dalībniekiem savā jurisdikcijā par sistēmiskiem riskiem, kas saistīti ar lielu nefinanšu sabiedrību, kuru juridiskā adrese ir Francijā, sviras palielināšanos.

| 10. | Ja attiecīgajās dalībvalstīs nav tādu iekšzemē licencētu G-SNI vai C-SNI iestāžu to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī, kurām ir riska darījumi ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru apjomā, kas pārsniedz 8. punktā minēto būtiskuma robežvērtību, dalībvalstu attiecīgās iestādes saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu var nolemt neveikt Francijas pasākuma savstarpējo atzīšanu. Šādā gadījumā attiecīgajām iestādēm jākontrolē to riska darījumu būtiskums, kas iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI ir ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru, kā arī to riska darījumu koncentrācija, kas iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI ir ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā, un, ja iekšzemē licencēta G-SNI vai C-SNI tās banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī pārsniedz 8. punktā minēto apvienoto būtiskuma robežvērtību, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt Francijas pasākuma savstarpējo atzīšanu. Attiecīgās iestādes arī tiek aicinātas ziņot citiem tirgus dalībniekiem savā jurisdikcijā par sistēmiskiem riskiem, kas saistīti ar lielu nefinanšu sabiedrību, kuru juridiskā adrese ir Francijā, sviras palielināšanos. |
| --- | --- |

10.

Ja attiecīgajās dalībvalstīs nav tādu iekšzemē licencētu G-SNI vai C-SNI iestāžu to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī, kurām ir riska darījumi ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru apjomā, kas pārsniedz 8. punktā minēto būtiskuma robežvērtību, dalībvalstu attiecīgās iestādes saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu var nolemt neveikt Francijas pasākuma savstarpējo atzīšanu. Šādā gadījumā attiecīgajām iestādēm jākontrolē to riska darījumu būtiskums, kas iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI ir ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru, kā arī to riska darījumu koncentrācija, kas iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI ir ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā, un, ja iekšzemē licencēta G-SNI vai C-SNI tās banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī pārsniedz 8. punktā minēto apvienoto būtiskuma robežvērtību, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt Francijas pasākuma savstarpējo atzīšanu. Attiecīgās iestādes arī tiek aicinātas ziņot citiem tirgus dalībniekiem savā jurisdikcijā par sistēmiskiem riskiem, kas saistīti ar lielu nefinanšu sabiedrību, kuru juridiskā adrese ir Francijā, sviras palielināšanos.

| 11. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 8. punktā minētā apvienotā būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteikto robežvērtību, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību. |
| --- | --- |

11.

Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 8. punktā minētā apvienotā būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteikto robežvērtību, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību.

Luksemburga:

Juridiski saistoši un dažādām aizņēmēju kategorijām atšķirīgi piemērojami kredīta/nodrošinājuma attiecības (LTV) ierobežojumi jauniem hipotēku kredītiem mājokļu nekustamajam īpašumam, kas atrodas Luksemburgā:

| a) | LTV ierobežojums 100 % apjomā kredītiem pirmā mājokļa pircējiem, kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām; |
| --- | --- |

a)

LTV ierobežojums 100 % apjomā kredītiem pirmā mājokļa pircējiem, kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām;

| b) | LTV ierobežojums 90% apjomā kredītiem citiem pircējiem (t. i., pircējiem, kas nav pirmā mājokļa pircēji), kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām. Šo ierobežojumu īsteno proporcionāli, izmantojot portfeļa kvotu. Konkrētāk, 15 % no šādiem aizņēmējiem izsniegtu jaunu hipotēku kredītu portfeļa aizdevēji var izsniegt, pārsniedzot LTV 90 % apjomā, bet nepārsniedzot maksimālo LTV 100 % apjomā; |
| --- | --- |

b)

LTV ierobežojums 90% apjomā kredītiem citiem pircējiem (t. i., pircējiem, kas nav pirmā mājokļa pircēji), kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām. Šo ierobežojumu īsteno proporcionāli, izmantojot portfeļa kvotu. Konkrētāk, 15 % no šādiem aizņēmējiem izsniegtu jaunu hipotēku kredītu portfeļa aizdevēji var izsniegt, pārsniedzot LTV 90 % apjomā, bet nepārsniedzot maksimālo LTV 100 % apjomā;

| c) | LTV ierobežojums 80 % apjomā citiem hipotēku kredītiem (tostarp izīrēšanai iegādāto mājokļu segmentam). |
| --- | --- |

c)

LTV ierobežojums 80 % apjomā citiem hipotēku kredītiem (tostarp izīrēšanai iegādāto mājokļu segmentam).

I.   Pasākuma apraksts

| 1. | Luksemburgas iestādes ir aktivizējušas juridiski saistošus LTV ierobežojumus jauniem hipotēku kredītiem mājokļu nekustamajam īpašumam, kas atrodas Luksemburgā. Ievērojot Comité du Risque Systémique (Sistēmisko risku komitejas) ieteikumu (1), Commission de Surveillance du Secteur Financier (Finanšu sektora uzraudzības komisija) (2) sadarbībā ar Banque centrale du Luxembourg ir aktivizējusi LTV ierobežojumus, kas atšķiras trīs aizņēmēju kategorijās. Katrai no trim kategorijām ir šādi LTV ierobežojumi:






  a) | LTV ierobežojums 100 % apjomā kredītiem pirmā mājokļa pircējiem, kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām; |
| --- | --- | --- |

1.

Luksemburgas iestādes ir aktivizējušas juridiski saistošus LTV ierobežojumus jauniem hipotēku kredītiem mājokļu nekustamajam īpašumam, kas atrodas Luksemburgā. Ievērojot Comité du Risque Systémique (Sistēmisko risku komitejas) ieteikumu (1), Commission de Surveillance du Secteur Financier (Finanšu sektora uzraudzības komisija) (2) sadarbībā ar Banque centrale du Luxembourg ir aktivizējusi LTV ierobežojumus, kas atšķiras trīs aizņēmēju kategorijās. Katrai no trim kategorijām ir šādi LTV ierobežojumi:

a)

LTV ierobežojums 100 % apjomā kredītiem pirmā mājokļa pircējiem, kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām;

| b) | LTV ierobežojums 90% apjomā kredītiem citiem pircējiem (t. i., pircējiem, kas nav pirmā mājokļa pircēji), kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām. Šo ierobežojumu īsteno proporcionāli, izmantojot portfeļa kvotu. Konkrētāk, 15 % no šādiem aizņēmējiem izsniegtu jaunu hipotēku kredītu portfeļa aizdevēji var izsniegt, pārsniedzot LTV 90 % apjomā, bet nepārsniedzot maksimālo LTV 100 % apjomā; |
| --- | --- |

b)

LTV ierobežojums 90% apjomā kredītiem citiem pircējiem (t. i., pircējiem, kas nav pirmā mājokļa pircēji), kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām. Šo ierobežojumu īsteno proporcionāli, izmantojot portfeļa kvotu. Konkrētāk, 15 % no šādiem aizņēmējiem izsniegtu jaunu hipotēku kredītu portfeļa aizdevēji var izsniegt, pārsniedzot LTV 90 % apjomā, bet nepārsniedzot maksimālo LTV 100 % apjomā;

| c) | LTV ierobežojums 80 % apjomā citiem hipotēku kredītiem (tostarp izīrēšanai iegādāto mājokļu segmentam). |
| --- | --- |

c)

LTV ierobežojums 80 % apjomā citiem hipotēku kredītiem (tostarp izīrēšanai iegādāto mājokļu segmentam).

| 2. | LTV ir rādītājs visu to kredītu vai kredīta daļu summas, kuras aizņēmējs nodrošinājis ar mājokļu nekustamo īpašumu kredīta izsniegšanas brīdī, attiecībai pret īpašuma vērtību kredīta izsniegšanas brīdī. |
| --- | --- |

2.

LTV ir rādītājs visu to kredītu vai kredīta daļu summas, kuras aizņēmējs nodrošinājis ar mājokļu nekustamo īpašumu kredīta izsniegšanas brīdī, attiecībai pret īpašuma vērtību kredīta izsniegšanas brīdī.

| 3. | LTV ierobežojumus piemēro neatkarīgi no īpašumtiesību veida (piem., pilnīgas īpašumtiesības, lietojuma tiesības, īpašumtiesības bez lietojuma tiesībām). |
| --- | --- |

3.

LTV ierobežojumus piemēro neatkarīgi no īpašumtiesību veida (piem., pilnīgas īpašumtiesības, lietojuma tiesības, īpašumtiesības bez lietojuma tiesībām).

| 4. | Pasākumu piemēro visiem aizņēmējiem privātajā sektorā, kuri saņem hipotēku kredītu, lai nekomerciālos nolūkos iegādātos mājokļu nekustamo īpašumu Luksemburgā. Pasākumu piemēro arī tad, ja aizņēmējs darījuma pabeigšanai izmanto tādu juridisku struktūru kā nekustamā īpašuma ieguldījumu sabiedrība, kā arī vairāku aizņēmēju kopēja kredīta gadījumā. “Mājokļu nekustamais īpašums” ietver apbūves zemi neatkarīgi no tā, vai būvdarbi tiek veikti tūlīt pēc iegādes vai pēc vairākiem gadiem. Pasākumu piemēro arī tad, ja aizņēmējam tiek piešķirts kredīts īpašuma iegādei ar ilgtermiņa nomas līgumu. Nekustamo īpašumu var izmantot īpašnieka vajadzībām vai iegādāties izīrēšanai. |
| --- | --- |

4.

Pasākumu piemēro visiem aizņēmējiem privātajā sektorā, kuri saņem hipotēku kredītu, lai nekomerciālos nolūkos iegādātos mājokļu nekustamo īpašumu Luksemburgā. Pasākumu piemēro arī tad, ja aizņēmējs darījuma pabeigšanai izmanto tādu juridisku struktūru kā nekustamā īpašuma ieguldījumu sabiedrība, kā arī vairāku aizņēmēju kopēja kredīta gadījumā. “Mājokļu nekustamais īpašums” ietver apbūves zemi neatkarīgi no tā, vai būvdarbi tiek veikti tūlīt pēc iegādes vai pēc vairākiem gadiem. Pasākumu piemēro arī tad, ja aizņēmējam tiek piešķirts kredīts īpašuma iegādei ar ilgtermiņa nomas līgumu. Nekustamo īpašumu var izmantot īpašnieka vajadzībām vai iegādāties izīrēšanai.

II.   Savstarpēja atzīšana

| 5. | Dalībvalstīm, kuru kredītiestādēm, apdrošināšanas sabiedrībām un profesionāļiem, kas veic kreditēšanas darbības (hipotēku kredītu aizdevēji), ir attiecīgi būtiski kredītriska darījumi Luksemburgā, izmantojot tiešu pārrobežu kredītu, tiek ieteikts veikt Luksemburgas pasākuma atzīšanu savā jurisdikcijā. Ja dalībvalstu jurisdikcijā nav paredzēts tāds pats pasākums visiem attiecīgajiem pārrobežu riska darījumiem, attiecīgajām iestādēm būtu jāpiemēro pieejamie pasākumi, kuru ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga aktivizētā makrouzraudzības politikas pasākuma ietekmei. |
| --- | --- |

5.

Dalībvalstīm, kuru kredītiestādēm, apdrošināšanas sabiedrībām un profesionāļiem, kas veic kreditēšanas darbības (hipotēku kredītu aizdevēji), ir attiecīgi būtiski kredītriska darījumi Luksemburgā, izmantojot tiešu pārrobežu kredītu, tiek ieteikts veikt Luksemburgas pasākuma atzīšanu savā jurisdikcijā. Ja dalībvalstu jurisdikcijā nav paredzēts tāds pats pasākums visiem attiecīgajiem pārrobežu riska darījumiem, attiecīgajām iestādēm būtu jāpiemēro pieejamie pasākumi, kuru ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga aktivizētā makrouzraudzības politikas pasākuma ietekmei.

| 6. | Dalībvalstīm būtu jāpaziņo ESRK par Luksemburgas pasākuma savstarpējo atzīšanu vai par de minimis atbrīvojumu izmantošanu saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 D ieteikumu. Paziņojums jāiesniedz ne vēlāk kā viena mēneša laikā pēc savstarpējās atzīšanas pasākuma pieņemšanas, izmantojot ESRK interneta vietnē publicēto veidni. ESRK publicēs paziņojumus ESRK interneta vietnē, tādējādi publiskojot valstu savstarpējās atzīšanas lēmumus. Publikācijā ietvers informāciju par visiem izņēmumiem, ko noteikušas savstarpējo atzīšanu īstenojošās dalībvalstis, kā arī par dalībvalstu apņemšanos uzraudzīt nepilnību izmantošanu un vajadzības gadījumā rīkoties. |
| --- | --- |

6.

Dalībvalstīm būtu jāpaziņo ESRK par Luksemburgas pasākuma savstarpējo atzīšanu vai par de minimis atbrīvojumu izmantošanu saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 D ieteikumu. Paziņojums jāiesniedz ne vēlāk kā viena mēneša laikā pēc savstarpējās atzīšanas pasākuma pieņemšanas, izmantojot ESRK interneta vietnē publicēto veidni. ESRK publicēs paziņojumus ESRK interneta vietnē, tādējādi publiskojot valstu savstarpējās atzīšanas lēmumus. Publikācijā ietvers informāciju par visiem izņēmumiem, ko noteikušas savstarpējo atzīšanu īstenojošās dalībvalstis, kā arī par dalībvalstu apņemšanos uzraudzīt nepilnību izmantošanu un vajadzības gadījumā rīkoties.

| 7. | Dalībvalstīm tiek ieteikts veikt pasākuma savstarpējo atzīšanu trīs mēnešu laikā pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

7.

Dalībvalstīm tiek ieteikts veikt pasākuma savstarpējo atzīšanu trīs mēnešu laikā pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

III.   Būtiskuma robežvērtība

| 8. | Šo pasākumu papildina divas būtiskuma robežvērtības – kredītiestādei specifiska robežvērtība un dalībvalstij specifiska robežvērtība –, lai virzītu to, ka savstarpējo atzīšanu veicošās dalībvalstis, iespējams, piemēro de minimis principu. Dalībvalstij specifiskā būtiskuma robežvērtība attiecībā uz Luksemburgai izsniegto pārrobežu hipotēku kredītu kopējo apjomu ir 350 milj. EUR, kas atbilst aptuveni 1 % no kopējā iekšzemes mājokļu nekustamā īpašuma hipotēku tirgus 2020. gada decembrī. Kredītiestādei specifiskā būtiskuma robežvērtība attiecībā uz Luksemburgai izsniegto pārrobežu hipotēku kredītu kopējo apjomu ir 35 milj. EUR, kas atbilst aptuveni 0,1 % no kopējā iekšzemes mājokļu nekustamā īpašuma hipotēku tirgus Luksemburgā 2020. gada decembrī. Savstarpējā atzīšana jāveic tikai tad, ja ir pārsniegta gan dalībvalstij specifiskā robežvērtība, gan arī kredītiestādei specifiskā robežvērtība. |
| --- | --- |

8.

Šo pasākumu papildina divas būtiskuma robežvērtības – kredītiestādei specifiska robežvērtība un dalībvalstij specifiska robežvērtība –, lai virzītu to, ka savstarpējo atzīšanu veicošās dalībvalstis, iespējams, piemēro de minimis principu. Dalībvalstij specifiskā būtiskuma robežvērtība attiecībā uz Luksemburgai izsniegto pārrobežu hipotēku kredītu kopējo apjomu ir 350 milj. EUR, kas atbilst aptuveni 1 % no kopējā iekšzemes mājokļu nekustamā īpašuma hipotēku tirgus 2020. gada decembrī. Kredītiestādei specifiskā būtiskuma robežvērtība attiecībā uz Luksemburgai izsniegto pārrobežu hipotēku kredītu kopējo apjomu ir 35 milj. EUR, kas atbilst aptuveni 0,1 % no kopējā iekšzemes mājokļu nekustamā īpašuma hipotēku tirgus Luksemburgā 2020. gada decembrī. Savstarpējā atzīšana jāveic tikai tad, ja ir pārsniegta gan dalībvalstij specifiskā robežvērtība, gan arī kredītiestādei specifiskā robežvērtība.

Norvēģija

| — | sistēmiskā riska rezervju norma 4,5 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem Norvēģijā, kuru visām Norvēģijā licencētajām kredītiestādēm piemēro atbilstoši 133. pantam Direktīvā 2013/36/ES, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī saskaņā ar noteikumiem Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) (turpmāk – “KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī”); |
| --- | --- |

—

sistēmiskā riska rezervju norma 4,5 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem Norvēģijā, kuru visām Norvēģijā licencētajām kredītiestādēm piemēro atbilstoši 133. pantam Direktīvā 2013/36/ES, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī saskaņā ar noteikumiem Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) (turpmāk – “KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī”);

| — | vidējā riska svēruma zemākā robežvērtība 20 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktam Regulā (ES) Nr. 575/2013, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem (turpmāk – “KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī”), piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto uz iekšējiem reitingiem balstīto (IRB) metodi; |
| --- | --- |

—

vidējā riska svēruma zemākā robežvērtība 20 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktam Regulā (ES) Nr. 575/2013, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem (turpmāk – “KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī”), piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto uz iekšējiem reitingiem balstīto (IRB) metodi;

| — | vidējā riska svēruma zemākā robežvērtība 35 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktam KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī, piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi. |
| --- | --- |

—

vidējā riska svēruma zemākā robežvērtība 35 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktam KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī, piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi.

I.   Pasākuma apraksts

| 1. | Finansdepartementet (Norvēģijas Finanšu ministrija) no 2020. gada 31. decembra ir ieviesusi trīs pasākumus, proti, i) sistēmiskā riska rezervju prasību attiecībā uz riska darījumiem Norvēģijā saskaņā ar 133. pantu KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī, ii) vidējā riska svēruma zemāko robežvērtību attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu Norvēģijā saskaņā ar 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī, un iii) vidējā riska svēruma zemāko robežvērtību attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu Norvēģijā saskaņā ar 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

1.

Finansdepartementet (Norvēģijas Finanšu ministrija) no 2020. gada 31. decembra ir ieviesusi trīs pasākumus, proti, i) sistēmiskā riska rezervju prasību attiecībā uz riska darījumiem Norvēģijā saskaņā ar 133. pantu KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī, ii) vidējā riska svēruma zemāko robežvērtību attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu Norvēģijā saskaņā ar 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī, un iii) vidējā riska svēruma zemāko robežvērtību attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu Norvēģijā saskaņā ar 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī.

| 2. | Sistēmiskā riska rezervju norma ir noteikta 4,5 % apjomā, un to piemēro visu Norvēģijā licencēto kredītiestāžu iekšzemes riska darījumiem. Kredītiestādēm, kuras neizmanto uzlaboto IRB metodi, līdz 2022. gada 31. decembrim piemērojamā sistēmiskā riska rezervju norma attiecībā uz visiem riska darījumiem tomēr ir noteikta 3 % apjomā, savukārt pēc minētā datuma piemērojamā sistēmiskā riska rezervju norma attiecībā uz visiem iekšzemes riska darījumiem ir noteikta 4,5 % apjomā. |
| --- | --- |

2.

Sistēmiskā riska rezervju norma ir noteikta 4,5 % apjomā, un to piemēro visu Norvēģijā licencēto kredītiestāžu iekšzemes riska darījumiem. Kredītiestādēm, kuras neizmanto uzlaboto IRB metodi, līdz 2022. gada 31. decembrim piemērojamā sistēmiskā riska rezervju norma attiecībā uz visiem riska darījumiem tomēr ir noteikta 3 % apjomā, savukārt pēc minētā datuma piemērojamā sistēmiskā riska rezervju norma attiecībā uz visiem iekšzemes riska darījumiem ir noteikta 4,5 % apjomā.

| 3. | Mājokļu nekustamā īpašuma riska svēruma zemākās robežvērtības pasākums ir kredītiestādei specifiska vidējā riska svēruma zemākā robežvērtība attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu Norvēģijā, ko piemēro kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi. Nekustamā īpašuma riska svēruma zemākā robežvērtība nozīmē riska darījumu svērto vidējo riska pakāpi mājokļu nekustamo īpašumu portfelī. Norvēģijas mājokļa nekustamā īpašuma riska darījumi būtu jāsaprot kā ar nekustamo īpašumu nodrošināti mazie riska darījumi Norvēģijā. |
| --- | --- |

3.

Mājokļu nekustamā īpašuma riska svēruma zemākās robežvērtības pasākums ir kredītiestādei specifiska vidējā riska svēruma zemākā robežvērtība attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu Norvēģijā, ko piemēro kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi. Nekustamā īpašuma riska svēruma zemākā robežvērtība nozīmē riska darījumu svērto vidējo riska pakāpi mājokļu nekustamo īpašumu portfelī. Norvēģijas mājokļa nekustamā īpašuma riska darījumi būtu jāsaprot kā ar nekustamo īpašumu nodrošināti mazie riska darījumi Norvēģijā.

| 4. | Komerciālā nekustamā īpašuma riska svēruma zemākās robežvērtības pasākums ir kredītiestādei specifiska vidējā riska svēruma zemākā robežvērtība attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu Norvēģijā, ko piemēro kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi. Nekustamā īpašuma riska svēruma zemākā robežvērtība nozīmē riska darījumu svērto vidējo riska pakāpi komerciālo nekustamo īpašumu portfelī. Norvēģijas komerciālā nekustamā īpašuma riska darījumi būtu jāsaprot kā ar nekustamo īpašumu nodrošināti riska darījumi ar juridiskajām personām Norvēģijā. |
| --- | --- |

4.

Komerciālā nekustamā īpašuma riska svēruma zemākās robežvērtības pasākums ir kredītiestādei specifiska vidējā riska svēruma zemākā robežvērtība attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu Norvēģijā, ko piemēro kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi. Nekustamā īpašuma riska svēruma zemākā robežvērtība nozīmē riska darījumu svērto vidējo riska pakāpi komerciālo nekustamo īpašumu portfelī. Norvēģijas komerciālā nekustamā īpašuma riska darījumi būtu jāsaprot kā ar nekustamo īpašumu nodrošināti riska darījumi ar juridiskajām personām Norvēģijā.

II.   Savstarpēja atzīšana

| 5. | Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt to Norvēģijas pasākumu savstarpēju atzīšanu, kas attiecas uz riska darījumiem Norvēģijā, saskaņā ar attiecīgi Direktīvas 2013/36/ES 134. panta 1. punktu un Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 5. punktu. Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts savstarpēji atzīt sistēmiskā riska rezervju normu 18 mēnešu laikā pēc šī ieteikuma, kas grozīts ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumu ESRK/2021/3 (*3), publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien 7. punktā nav noteikts citādi. Vidējā riska svēruma zemāko robežvērtību, kas attiecas uz riska darījumiem ar mājokļu un komerciālo nekustamo īpašumu Norvēģijā, savstarpējā atzīšana būtu jāveic standarta trīs mēnešu pārejas periodā, kas paredzēts Ieteikumā ESRK/2015/2. |
| --- | --- |

5.

Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt to Norvēģijas pasākumu savstarpēju atzīšanu, kas attiecas uz riska darījumiem Norvēģijā, saskaņā ar attiecīgi Direktīvas 2013/36/ES 134. panta 1. punktu un Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 5. punktu. Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts savstarpēji atzīt sistēmiskā riska rezervju normu 18 mēnešu laikā pēc šī ieteikuma, kas grozīts ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumu ESRK/2021/3 (*3), publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien 7. punktā nav noteikts citādi. Vidējā riska svēruma zemāko robežvērtību, kas attiecas uz riska darījumiem ar mājokļu un komerciālo nekustamo īpašumu Norvēģijā, savstarpējā atzīšana būtu jāveic standarta trīs mēnešu pārejas periodā, kas paredzēts Ieteikumā ESRK/2015/2.

| 6. | Ja tādi paši makrouzraudzības politikas pasākumi attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejami, saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijās pieejamos makrouzraudzības politikas pasākumus, kuru ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajiem atzīšanai ieteiktajiem pasākumiem. Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt līdzvērtīgus pasākumus, lai savstarpēji atzītu vidējā riska svēruma zemākās robežvērtības, kas attiecas uz riska darījumiem ar mājokļu un komerciālo nekustamo īpašumu, un savstarpēji atzītu sistēmiskā riska rezervju normu attiecīgi 12 mēnešu un 18 mēnešu laikā pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien 7. punktā attiecībā uz sistēmiskā riska rezervēm nav noteikts citādi. |
| --- | --- |

6.

Ja tādi paši makrouzraudzības politikas pasākumi attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejami, saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijās pieejamos makrouzraudzības politikas pasākumus, kuru ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajiem atzīšanai ieteiktajiem pasākumiem. Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt līdzvērtīgus pasākumus, lai savstarpēji atzītu vidējā riska svēruma zemākās robežvērtības, kas attiecas uz riska darījumiem ar mājokļu un komerciālo nekustamo īpašumu, un savstarpēji atzītu sistēmiskā riska rezervju normu attiecīgi 12 mēnešu un 18 mēnešu laikā pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien 7. punktā attiecībā uz sistēmiskā riska rezervēm nav noteikts citādi.

| 7. | Līdz tam, kad Direktīva (ES) 2019/878 kļūs piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem, attiecīgās iestādes var veikt Norvēģijas sistēmiskā riska rezervju pasākuma savstarpēju atzīšanu tādā veidā un tādā līmenī, ar ko tiek ņemta vērā jebkāda attiecīgajā dalībvalstī un Norvēģijā piemērojamo kapitāla prasību pārklāšanās vai to atšķirības, ar nosacījumu, ka tās ievēro šādus principus:






  a) | riska tvērums: attiecīgajām iestādēm būtu jānodrošina, ka tiek pienācīgi novērsts sistēmiskais risks, kuru tiecas mazināt ar Norvēģijas pasākumu; |
| --- | --- | --- |

7.

Līdz tam, kad Direktīva (ES) 2019/878 kļūs piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem, attiecīgās iestādes var veikt Norvēģijas sistēmiskā riska rezervju pasākuma savstarpēju atzīšanu tādā veidā un tādā līmenī, ar ko tiek ņemta vērā jebkāda attiecīgajā dalībvalstī un Norvēģijā piemērojamo kapitāla prasību pārklāšanās vai to atšķirības, ar nosacījumu, ka tās ievēro šādus principus:

a)

riska tvērums: attiecīgajām iestādēm būtu jānodrošina, ka tiek pienācīgi novērsts sistēmiskais risks, kuru tiecas mazināt ar Norvēģijas pasākumu;

| b) | regulējuma arbitrāžas novēršana un vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšana: attiecīgajām iestādēm būtu jāsamazina nepilnību izmantošanas un regulējuma arbitrāžas iespējamība un vajadzības gadījumā nekavējoties jānovērš visas regulējuma nepilnības; attiecīgajām iestādēm būtu jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi kredītiestādēm. |
| --- | --- |

b)

regulējuma arbitrāžas novēršana un vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšana: attiecīgajām iestādēm būtu jāsamazina nepilnību izmantošanas un regulējuma arbitrāžas iespējamība un vajadzības gadījumā nekavējoties jānovērš visas regulējuma nepilnības; attiecīgajām iestādēm būtu jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi kredītiestādēm.

Šo punktu nepiemēro vidējā riska svēruma zemāko robežvērtību pasākumiem, kas attiecas uz riska darījumiem ar mājokļu un komerciālo nekustamo īpašumu.

III.   Būtiskuma robežvērtība

| 8. | Šo pasākumu papildina šādas kredītiestādei specifiskas būtiskuma robežvērtības riska darījumiem Norvēģijā, lai virzītu to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu:






  a) | sistēmiskā riska rezervju normai noteiktā būtiskuma robežvērtība ir riska darījumu riska svērtā vērtība 32 mljrd. NOK apmērā, kas atbilst aptuveni 1 % no kredītiestāžu kopējās riska svērtās vērtības Norvēģijā; |
| --- | --- | --- |

8.

Šo pasākumu papildina šādas kredītiestādei specifiskas būtiskuma robežvērtības riska darījumiem Norvēģijā, lai virzītu to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu:

a)

sistēmiskā riska rezervju normai noteiktā būtiskuma robežvērtība ir riska darījumu riska svērtā vērtība 32 mljrd. NOK apmērā, kas atbilst aptuveni 1 % no kredītiestāžu kopējās riska svērtās vērtības Norvēģijā;

| b) | mājokļu nekustamā īpašuma riska svēruma zemākajai robežvērtībai noteiktā būtiskuma robežvērtība ir bruto kredītu apjoms 32,3 mljrd. NOK apmērā, kas atbilst aptuveni 1 % no tādu nodrošināto kredītu bruto apjoma, kas izsniegti klientiem Norvēģijā mājokļu nekustamā īpašuma iegādei; |
| --- | --- |

b)

mājokļu nekustamā īpašuma riska svēruma zemākajai robežvērtībai noteiktā būtiskuma robežvērtība ir bruto kredītu apjoms 32,3 mljrd. NOK apmērā, kas atbilst aptuveni 1 % no tādu nodrošināto kredītu bruto apjoma, kas izsniegti klientiem Norvēģijā mājokļu nekustamā īpašuma iegādei;

| c) | komerciālā nekustamā īpašuma riska svēruma zemākajai robežvērtībai noteiktā būtiskuma robežvērtība ir bruto kredītu apjoms 7,6 mljrd. NOK apmērā, kas atbilst aptuveni 1 % no tādu nodrošināto kredītu bruto apjoma, kas izsniegti klientiem Norvēģijā komerciālā nekustamā īpašuma iegādei. |
| --- | --- |

c)

komerciālā nekustamā īpašuma riska svēruma zemākajai robežvērtībai noteiktā būtiskuma robežvērtība ir bruto kredītu apjoms 7,6 mljrd. NOK apmērā, kas atbilst aptuveni 1 % no tādu nodrošināto kredītu bruto apjoma, kas izsniegti klientiem Norvēģijā komerciālā nekustamā īpašuma iegādei.

| 9. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu dalībvalstu attiecīgās iestādes var noteikt izņēmumu individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kurām Norvēģijā ir nebūtiski riska darījumi. Riska darījumus uzskata par nebūtiskiem, ja tie ir zemāki par kredītiestādei specifiskajām būtiskuma robežvērtībām, kas noteiktas 8. punktā. Piemērojot būtiskuma robežvērtības, attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un, ja tiek pārsniegtas 8. punktā noteiktās būtiskuma robežvērtības, tām tiek ieteikts piemērot Norvēģijas pasākumus individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kurām iepriekš noteikts izņēmums. |
| --- | --- |

9.

Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu dalībvalstu attiecīgās iestādes var noteikt izņēmumu individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kurām Norvēģijā ir nebūtiski riska darījumi. Riska darījumus uzskata par nebūtiskiem, ja tie ir zemāki par kredītiestādei specifiskajām būtiskuma robežvērtībām, kas noteiktas 8. punktā. Piemērojot būtiskuma robežvērtības, attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un, ja tiek pārsniegtas 8. punktā noteiktās būtiskuma robežvērtības, tām tiek ieteikts piemērot Norvēģijas pasākumus individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kurām iepriekš noteikts izņēmums.

| 10. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 8. punktā minētās būtiskuma robežvērtības ir ieteiktie maksimālo robežvērtību līmeņi. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteiktās robežvērtības, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemākas robežvērtības vai veikt pasākumu savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtības. |
| --- | --- |

10.

Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 8. punktā minētās būtiskuma robežvērtības ir ieteiktie maksimālo robežvērtību līmeņi. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteiktās robežvērtības, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemākas robežvērtības vai veikt pasākumu savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtības.

| 11. | Ja dalībvalstīs licencētām kredītiestādēm nav būtisku riska darījumu Norvēģijā, attiecīgo dalībvalstu attiecīgās iestādes saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu var nolemt neveikt Norvēģijas pasākumu savstarpēju atzīšanu. Šādos gadījumos attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un tām tiek ieteikts atzīt Norvēģijas pasākumus, ja kredītiestāde pārsniedz attiecīgās būtiskuma robežvērtības. |
| --- | --- |

11.

Ja dalībvalstīs licencētām kredītiestādēm nav būtisku riska darījumu Norvēģijā, attiecīgo dalībvalstu attiecīgās iestādes saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu var nolemt neveikt Norvēģijas pasākumu savstarpēju atzīšanu. Šādos gadījumos attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un tām tiek ieteikts atzīt Norvēģijas pasākumus, ja kredītiestāde pārsniedz attiecīgās būtiskuma robežvērtības.

Zviedrija

Kredītiestādei specifiska 25 % zemākā robežvērtība riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu piemēro kredītiestāžu, kas licencētas Zviedrijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, portfeļiem, kuri ietver ar nekustamo īpašumu nodrošinātus mazos riska darījumus ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti.

I.   Pasākuma apraksts

| 1. | Zviedrijas pasākums, ko piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu un nosaka kredītiestādēm, kas licencētas Zviedrijā un izmanto IRB metodi, ir kredītiestādei specifiska 25 % zemākā robežvērtība riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver ar nekustamo īpašumu nodrošinātus mazos riska darījumus ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti. |
| --- | --- |

1.

Zviedrijas pasākums, ko piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu un nosaka kredītiestādēm, kas licencētas Zviedrijā un izmanto IRB metodi, ir kredītiestādei specifiska 25 % zemākā robežvērtība riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver ar nekustamo īpašumu nodrošinātus mazos riska darījumus ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti.

| 2. | Svērtā vidējā riska pakāpe ir atsevišķu riska darījumu vidējais riska svērums, kas aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 154. pantu un svērts pēc attiecīgās riska vērtības. |
| --- | --- |

2.

Svērtā vidējā riska pakāpe ir atsevišķu riska darījumu vidējais riska svērums, kas aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 154. pantu un svērts pēc attiecīgās riska vērtības.

II.   Savstarpēja atzīšana

| 3. | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 5. punktu attiecīgajām dalībvalstu iestādēm tiek ieteikts atzīt Zviedrijas pasākumu, C ieteikuma 3. punktā noteiktajā termiņā piemērojot to iekšzemē licencētu kredītiestāžu, kuras izmanto IRB metodi, filiālēm, kuras atrodas Zviedrijā. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 5. punktu attiecīgajām dalībvalstu iestādēm tiek ieteikts atzīt Zviedrijas pasākumu, C ieteikuma 3. punktā noteiktajā termiņā piemērojot to iekšzemē licencētu kredītiestāžu, kuras izmanto IRB metodi, filiālēm, kuras atrodas Zviedrijā.

| 4. | Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts atzīt Zviedrijas pasākumu, piemērojot to iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi un kurām ir ar nekustamo īpašumu nodrošināti tieši mazie riska darījumi ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti. Saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts C ieteikuma 3. punktā noteiktajā termiņā piemērot pasākumu, kas ir tāds pats kā aktivizētājas iestādes Zviedrijā īstenotais pasākums. |
| --- | --- |

4.

Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts atzīt Zviedrijas pasākumu, piemērojot to iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi un kurām ir ar nekustamo īpašumu nodrošināti tieši mazie riska darījumi ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti. Saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts C ieteikuma 3. punktā noteiktajā termiņā piemērot pasākumu, kas ir tāds pats kā aktivizētājas iestādes Zviedrijā īstenotais pasākums.

| 5. | Ja tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejams, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzīšanai ieteiktajam pasākumam. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt ne vēlāk kā četros mēnešos pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

5.

Ja tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejams, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzīšanai ieteiktajam pasākumam. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt ne vēlāk kā četros mēnešos pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

III.   Būtiskuma robežvērtība

| 6. | Šo pasākumu papildina kredītiestādei specifiska 5 mljrd. SEK būtiskuma robežvērtība, lai virzītu to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu. |
| --- | --- |

6.

Šo pasākumu papildina kredītiestādei specifiska 5 mljrd. SEK būtiskuma robežvērtība, lai virzītu to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu.

| 7. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu dalībvalstu attiecīgās iestādes var noteikt izņēmumu individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi un kurām ir ar nekustamo īpašumu nodrošināti nebūtiski mazie riska darījumi ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti, kas ir mazāki par 5 mljrd. SEK robežvērtību. Piemērojot būtiskuma robežvērtību, attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un, ja tiek pārsniegta 5 mljrd. SEK būtiskuma robežvērtība, tām tiek ieteikts piemērot Zviedrijas pasākumu individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kurām iepriekš noteikts izņēmums. |
| --- | --- |

7.

Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu dalībvalstu attiecīgās iestādes var noteikt izņēmumu individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi un kurām ir ar nekustamo īpašumu nodrošināti nebūtiski mazie riska darījumi ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti, kas ir mazāki par 5 mljrd. SEK robežvērtību. Piemērojot būtiskuma robežvērtību, attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un, ja tiek pārsniegta 5 mljrd. SEK būtiskuma robežvērtība, tām tiek ieteikts piemērot Zviedrijas pasākumu individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kurām iepriekš noteikts izņēmums.

| 8. | Ja attiecīgajās dalībvalstīs nav licencētu kredītiestāžu, kurām ir filiāles Zviedrija vai ar nekustamo īpašumu nodrošināti tieši mazie riska darījumi ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti, kuras izmanto IRB metodi un kuru ar nekustamo īpašumu nodrošināti mazie riska darījumi ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti, ir 5 mljrd. SEK vai augstāki, dalībvalstu attiecīgās iestādes saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu var nolemt neveikt Zviedrijas pasākuma savstarpējo atzīšanu. Šādos gadījumos attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un tām tiek ieteikts atzīt Zviedrijas pasākumu, ja kredītiestāde, kura izmanto IRB metodi, pārsniedz 5 mljrd. SEK robežvērtību. |
| --- | --- |

8.

Ja attiecīgajās dalībvalstīs nav licencētu kredītiestāžu, kurām ir filiāles Zviedrija vai ar nekustamo īpašumu nodrošināti tieši mazie riska darījumi ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti, kuras izmanto IRB metodi un kuru ar nekustamo īpašumu nodrošināti mazie riska darījumi ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti, ir 5 mljrd. SEK vai augstāki, dalībvalstu attiecīgās iestādes saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu var nolemt neveikt Zviedrijas pasākuma savstarpējo atzīšanu. Šādos gadījumos attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un tām tiek ieteikts atzīt Zviedrijas pasākumu, ja kredītiestāde, kura izmanto IRB metodi, pārsniedz 5 mljrd. SEK robežvērtību.

| 9. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 5 mljrd. SEK būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteikto robežvērtību, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību. |
| --- | --- |

9.

Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 5 mljrd. SEK būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteikto robežvērtību, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību.

---

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 549/2013 (2013. gada 21. maijs) par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (OV L 174, 26.6.2013., 1. lpp.).

*1

(*2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 680/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz iestāžu sniegtajiem uzraudzības pārskatiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 191, 28.6.2014., 1. lpp.).

*2

(*3)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.”

*3

Oficiālajā Vēstnesī

---

(1)  Recommandation du comité du risque systémique du 9 novembre 2020 relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

1

(2)  CSSF Regulation N.20-08 du3 décembre 2020fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg.

2

CSSF Regulation N.20-08 du

fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg

---

| 11.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/13

---

EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS IETEIKUMS

(2021. gada 24. marts),

ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2 par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (ESRK/2021/2)

(2021/C 222/02)

EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS VALDE,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1092/2010 (2010. gada 24. novembris) par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (1) un jo īpaši tās 3. pantu un 16.–18. pantu,

ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Lēmumu ESRK/2011/1 (2011. gada 20. janvāris), ar ko pieņem Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Reglamentu (2), un jo īpaši tā 18.–20. pantu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu saskaņotus un efektīvus makrouzraudzības politikas pasākumus, ir svarīgi papildināt Savienības tiesību aktos paredzēto obligāto savstarpējo atzīšanu ar brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu saskaņotus un efektīvus makrouzraudzības politikas pasākumus, ir svarīgi papildināt Savienības tiesību aktos paredzēto obligāto savstarpējo atzīšanu ar brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu.

| (2) | Regulējuma brīvprātīgai makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpējai atzīšanai, kurš noteikts Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumā ESRK/2015/2 (3), mērķis ir nodrošināt, ka viena veida riska darījumiem vienā dalībvalstī piemēro vienu un to pašu makrouzraudzības prasību kopumu neatkarīgi no finanšu pakalpojuma sniedzēja juridiskā statusa un atrašanās vietas. |
| --- | --- |

(2)

Regulējuma brīvprātīgai makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpējai atzīšanai, kurš noteikts Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumā ESRK/2015/2 (3), mērķis ir nodrošināt, ka viena veida riska darījumiem vienā dalībvalstī piemēro vienu un to pašu makrouzraudzības prasību kopumu neatkarīgi no finanšu pakalpojuma sniedzēja juridiskā statusa un atrašanās vietas.

| (3) | Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2017/4 (4) iesaka attiecīgajai aktivizētājai iestādei, iesniedzot Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai (ESRK) savstarpējas atzīšanas pieprasījumu, ierosināt maksimālo būtiskuma robežvērtību, par kuru zemāks individuāla finanšu pakalpojumu sniedzēja riska darījums saistībā ar apzināto makrouzraudzības risku jurisdikcijā, kurā aktivizētāja iestāde piemēro makrouzraudzības politikas pasākumu, var tikt uzskatīts par nebūtisku. ESRK vajadzības gadījumā var ierosināt noteikt atšķirīgu robežvērtību. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2017/4 (4) iesaka attiecīgajai aktivizētājai iestādei, iesniedzot Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai (ESRK) savstarpējas atzīšanas pieprasījumu, ierosināt maksimālo būtiskuma robežvērtību, par kuru zemāks individuāla finanšu pakalpojumu sniedzēja riska darījums saistībā ar apzināto makrouzraudzības risku jurisdikcijā, kurā aktivizētāja iestāde piemēro makrouzraudzības politikas pasākumu, var tikt uzskatīts par nebūtisku. ESRK vajadzības gadījumā var ierosināt noteikt atšķirīgu robežvērtību.

| (4) | Kopš 2021. gada 1. janvāra kredītiestādēm, apdrošināšanas sabiedrībām un profesionāļiem, kas Luksemburgā veic kreditēšanas darbības (hipotēku kredītu aizdevēji), ir jāizpilda dažādām aizņēmēju kategorijām atšķirīgi kredīta/nodrošinājuma attiecības (LTV) ierobežojumi jauniem hipotēku kredītiem mājokļu nekustamajam īpašumam, kas atrodas Luksemburgā: i) LTV ierobežojums 100 % apjomā kredītiem pirmā mājokļa pircējiem, kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām; ii) LTV ierobežojums 90 % apjomā kredītiem citiem pircējiem (t. i., pircējiem, kas nav pirmā mājokļa pircēji), kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām, piemērojot portfeļa kvotu (t. i., 15 % no šādiem aizņēmējiem izsniegtu jaunu hipotēku kredītu portfeļa aizdevēji var izsniegt, pārsniedzot LTV 90 % apjomā, bet nepārsniedzot maksimālo LTV 100 % apjomā); iii) LTV ierobežojums 80 % apjomā citiem hipotēku kredītiem (tostarp izīrēšanai iegādāto mājokļu segmentam). |
| --- | --- |

(4)

Kopš 2021. gada 1. janvāra kredītiestādēm, apdrošināšanas sabiedrībām un profesionāļiem, kas Luksemburgā veic kreditēšanas darbības (hipotēku kredītu aizdevēji), ir jāizpilda dažādām aizņēmēju kategorijām atšķirīgi kredīta/nodrošinājuma attiecības (LTV) ierobežojumi jauniem hipotēku kredītiem mājokļu nekustamajam īpašumam, kas atrodas Luksemburgā: i) LTV ierobežojums 100 % apjomā kredītiem pirmā mājokļa pircējiem, kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām; ii) LTV ierobežojums 90 % apjomā kredītiem citiem pircējiem (t. i., pircējiem, kas nav pirmā mājokļa pircēji), kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām, piemērojot portfeļa kvotu (t. i., 15 % no šādiem aizņēmējiem izsniegtu jaunu hipotēku kredītu portfeļa aizdevēji var izsniegt, pārsniedzot LTV 90 % apjomā, bet nepārsniedzot maksimālo LTV 100 % apjomā); iii) LTV ierobežojums 80 % apjomā citiem hipotēku kredītiem (tostarp izīrēšanai iegādāto mājokļu segmentam).

| (5) | Pēc Comité du Risque Systémique (Sistēmisko risku komitejas) 2020. gada 18. decembra pieprasījuma ESRK un nolūkā i) novērst to, ka īstenojas negatīva pārrobežu ietekme, Luksemburgā piemērotā makrouzraudzības politikas pasākuma īstenošanai izraisot kapitāla pārnesi un regulējuma arbitrāžu, un ii) saglabāt vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecīgajām finanšu iestādēm un saglabāt šo finanšu iestāžu vispārējo noturību, ESRK Valde nolēmusi iekļaut šo pasākumu to makroprudenciālās politikas pasākumu sarakstā, kurus ieteikts savstarpēji atzīt saskaņā ar Ieteikumu ESRK/2015/2. |
| --- | --- |

(5)

Pēc Comité du Risque Systémique (Sistēmisko risku komitejas) 2020. gada 18. decembra pieprasījuma ESRK un nolūkā i) novērst to, ka īstenojas negatīva pārrobežu ietekme, Luksemburgā piemērotā makrouzraudzības politikas pasākuma īstenošanai izraisot kapitāla pārnesi un regulējuma arbitrāžu, un ii) saglabāt vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecīgajām finanšu iestādēm un saglabāt šo finanšu iestāžu vispārējo noturību, ESRK Valde nolēmusi iekļaut šo pasākumu to makroprudenciālās politikas pasākumu sarakstā, kurus ieteikts savstarpēji atzīt saskaņā ar Ieteikumu ESRK/2015/2.

| (6) | Commission de Surveillance du Secteur Financier (Finanšu sektora uzraudzības komisijas) aktivizētais makroprudenciālās politikas pasākums ir pasākums, kas nav saskaņots ar Savienības tiesību aktiem. Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 C ieteikuma 2. punktu savstarpējo atzīšanu īstenojošajām valsts iestādēm tiek ieteikts vai nu īstenot tādu pašu makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumu, kādu īstenojusi aktivizētāja iestāde, vai arī, ja valsts tiesību aktos nav paredzēts tāds pats makroprudenciālās politikas pasākums, pēc apspriešanās ar ESRK pieņemt tādu attiecīgajās jurisdikcijās paredzētu makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga aktivizētā makrouzraudzības politikas pasākuma ietekmei. |
| --- | --- |

(6)

Commission de Surveillance du Secteur Financier (Finanšu sektora uzraudzības komisijas) aktivizētais makroprudenciālās politikas pasākums ir pasākums, kas nav saskaņots ar Savienības tiesību aktiem. Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 C ieteikuma 2. punktu savstarpējo atzīšanu īstenojošajām valsts iestādēm tiek ieteikts vai nu īstenot tādu pašu makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumu, kādu īstenojusi aktivizētāja iestāde, vai arī, ja valsts tiesību aktos nav paredzēts tāds pats makroprudenciālās politikas pasākums, pēc apspriešanās ar ESRK pieņemt tādu attiecīgajās jurisdikcijās paredzētu makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga aktivizētā makrouzraudzības politikas pasākuma ietekmei.

| (7) | ESRK Valde tāpat nolēmusi ieteikt kredītiestādei specifisku robežvērtību un dalībvalstij specifisku būtiskuma robežvērtību, lai virzītu to, ka savstarpējo atzīšanu īstenojošās dalībvalstis piemēro de minimis principu. |
| --- | --- |

(7)

ESRK Valde tāpat nolēmusi ieteikt kredītiestādei specifisku robežvērtību un dalībvalstij specifisku būtiskuma robežvērtību, lai virzītu to, ka savstarpējo atzīšanu īstenojošās dalībvalstis piemēro de minimis principu.

| (8) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Ieteikums ESRK/2015/2, |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Ieteikums ESRK/2015/2,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

GROZĪJUMI

Ieteikumu ESRK/2015/2 groza šādi:

| 1. | ar šādu punktu aizstāj 1. iedaļas C ieteikuma 1. punktu:






  “1. | Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt tādu makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpēju atzīšanu, kurus pieņēmušas citas attiecīgās iestādes un kurus ESRK ieteikusi savstarpēji atzīt. Tiek ieteikts savstarpēji atzīt šādus pielikumā papildus aprakstītos pasākumus: | Beļģija:






  — | riska svēruma palielinājums, kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu piemēro kredītiestāžu, kas licencētas Beļģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātiem mazajiem riska darījumiem un kuru veido:






  a) | fiksēts 5 procentu punktu riska svēruma palielinājums; un |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

“1.

Beļģija:

—

riska svēruma palielinājums, kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu piemēro kredītiestāžu, kas licencētas Beļģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātiem mazajiem riska darījumiem un kuru veido:

a)

fiksēts 5 procentu punktu riska svēruma palielinājums; un

| b) | proporcionāls riska svēruma palielinājums, kas ir 33 % no riska darījumu svērtās vidējās riska pakāpes, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātus mazos riska darījumus; |
| --- | --- |

b)

proporcionāls riska svēruma palielinājums, kas ir 33 % no riska darījumu svērtās vidējās riska pakāpes, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātus mazos riska darījumus;

| | Francija:






  — | Regulas (ES) Nr. 575/2013 395. panta 1. punktā paredzētā lielu riska darījumu limita samazinājums līdz 5 % no atbilstošā kapitāla, kurš ir piemērojams riska darījumiem ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kam ir lielas parādsaistības un kam juridiskā adrese ir Francijā, un kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punktu piemēro globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G-SNI) un citām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (C-SNI) to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī; |
| --- | --- | --- |

Francija:

—

Regulas (ES) Nr. 575/2013 395. panta 1. punktā paredzētā lielu riska darījumu limita samazinājums līdz 5 % no atbilstošā kapitāla, kurš ir piemērojams riska darījumiem ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kam ir lielas parādsaistības un kam juridiskā adrese ir Francijā, un kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punktu piemēro globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G-SNI) un citām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (C-SNI) to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī;

| | Luksemburga:






  — | juridiski saistoši un dažādām aizņēmēju kategorijām atšķirīgi piemērojami kredīta/nodrošinājuma attiecības (LTV) ierobežojumi jauniem hipotēku kredītiem mājokļu nekustamajam īpašumam, kas atrodas Luksemburgā:






  a) | LTV ierobežojums 100 % apjomā kredītiem pirmā mājokļa pircējiem, kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām; |
| --- | --- | --- | --- |

Luksemburga:

—

juridiski saistoši un dažādām aizņēmēju kategorijām atšķirīgi piemērojami kredīta/nodrošinājuma attiecības (LTV) ierobežojumi jauniem hipotēku kredītiem mājokļu nekustamajam īpašumam, kas atrodas Luksemburgā:

a)

LTV ierobežojums 100 % apjomā kredītiem pirmā mājokļa pircējiem, kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām;

| b) | LTV ierobežojums 90% apjomā kredītiem citiem pircējiem (t. i., pircējiem, kas nav pirmā mājokļa pircēji), kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām. Šo ierobežojumu īsteno proporcionāli, izmantojot portfeļa kvotu. Konkrētāk, 15 % no šādiem aizņēmējiem izsniegtu jaunu hipotēku kredītu portfeļa aizdevēji var izsniegt, pārsniedzot LTV 90 % apjomā, bet nepārsniedzot maksimālo LTV 100 % apjomā; |
| --- | --- |

b)

LTV ierobežojums 90% apjomā kredītiem citiem pircējiem (t. i., pircējiem, kas nav pirmā mājokļa pircēji), kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām. Šo ierobežojumu īsteno proporcionāli, izmantojot portfeļa kvotu. Konkrētāk, 15 % no šādiem aizņēmējiem izsniegtu jaunu hipotēku kredītu portfeļa aizdevēji var izsniegt, pārsniedzot LTV 90 % apjomā, bet nepārsniedzot maksimālo LTV 100 % apjomā;

| c) | LTV ierobežojums 80 % apjomā citiem hipotēku kredītiem (tostarp izīrēšanai iegādāto mājokļu segmentam); |
| --- | --- |

c)

LTV ierobežojums 80 % apjomā citiem hipotēku kredītiem (tostarp izīrēšanai iegādāto mājokļu segmentam);

| | Zviedrija:






  — | kredītiestādei specifiska 25 % zemākā robežvērtība riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu piemēro kredītiestāžu, kas licencētas Zviedrijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, portfeļiem, kuri ietver ar nekustamo īpašumu nodrošinātus mazos riska darījumus ar parādniekiem, kas ir Zviedrijas rezidenti.”; |
| --- | --- | --- |

Zviedrija:

—

kredītiestādei specifiska 25 % zemākā robežvērtība riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu piemēro kredītiestāžu, kas licencētas Zviedrijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, portfeļiem, kuri ietver ar nekustamo īpašumu nodrošinātus mazos riska darījumus ar parādniekiem, kas ir Zviedrijas rezidenti.”;

| 2. | pielikumu aizstāj ar šī ieteikuma pielikumu. |
| --- | --- |

2.

Frankfurtē pie Mainas, 2021. gada 24. Martā.

ESRK Valdes vārdā –

ESRK sekretariāta vadītājs

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

1

(2)  OV C 58, 24.2.2011., 4. lpp.

2

(3)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2015/2 (2015. gada 15. decembris) par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (OV C 97, 12.3.2016., 9. lpp).

3

(4)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2017/4 (2017. gada 20. oktobris), ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2 par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (OV C 431, 15.12.2017., 1. lpp).

4

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

Beļģija

Riska svēruma palielinājums ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātiem mazajiem riska darījumiem, kuru nosaka kredītiestādēm, kas licencētas Beļģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, un kuru piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu. Šim palielinājumam ir divas sastāvdaļas:

| a) | fiksēts 5 procentu punktu riska svēruma palielinājums; un |
| --- | --- |

a)

fiksēts 5 procentu punktu riska svēruma palielinājums; un

| b) | proporcionāls riska svēruma palielinājums, kas ir 33 % no riska darījumu svērtās vidējās riska pakāpes, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātus mazos riska darījumus. |
| --- | --- |

b)

proporcionāls riska svēruma palielinājums, kas ir 33 % no riska darījumu svērtās vidējās riska pakāpes, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātus mazos riska darījumus.

I.   Pasākuma apraksts

| 1. | Beļģijas pasākums, kuru piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu un nosaka kredītiestādēm, kas licencētas Beļģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, ir riska svēruma palielinājums ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātiem mazajiem riska darījumiem, un tam ir divas sastāvdaļas:






  a) | pirmā sastāvdaļa ir 5 procentu punktu riska svēruma palielinājums ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātiem mazajiem riska darījumiem, kas noteikts pēc riska svēruma palielinājuma otrās daļas aprēķina saskaņā ar b) punktu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

pirmā sastāvdaļa ir 5 procentu punktu riska svēruma palielinājums ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātiem mazajiem riska darījumiem, kas noteikts pēc riska svēruma palielinājuma otrās daļas aprēķina saskaņā ar b) punktu;

| b) | otrā sastāvdaļa ir riska svēruma palielinājums 33 % apjomā no riska darījumu svērtās vidējās riska pakāpes, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātus mazos riska darījumus. Svērtā vidējā riska pakāpe ir atsevišķu kredītu vidējais riska svērums, kas aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 154. pantu un svērts pēc attiecīgās riska vērtības. |
| --- | --- |

b)

otrā sastāvdaļa ir riska svēruma palielinājums 33 % apjomā no riska darījumu svērtās vidējās riska pakāpes, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātus mazos riska darījumus. Svērtā vidējā riska pakāpe ir atsevišķu kredītu vidējais riska svērums, kas aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 154. pantu un svērts pēc attiecīgās riska vērtības.

II.   Savstarpēja atzīšana

| 2. | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 5. punktu attiecīgajām dalībvalstu iestādēm tiek ieteikts atzīt Beļģijas pasākumu, C ieteikuma 3. punktā noteiktajā termiņā piemērojot to iekšzemē licencētu kredītiestāžu, kuras izmanto IRB metodi, filiālēm, kuras atrodas Beļģijā. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts atzīt Beļģijas pasākumu, piemērojot to iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi un kurām ir ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošināti tieši mazie riska darījumi. Saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts C ieteikuma 3. punktā noteiktajā termiņā piemērot pasākumu, kas ir tāds pats kā aktivizētājas iestādes Beļģijā īstenotais pasākums. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ja tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejams, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzīšanai ieteiktajam pasākumam, t. sk. pieņemot lēmumu par uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kas noteikti Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 2. nodaļas IV iedaļā. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt ne vēlāk kā četros mēnešos pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

4.

III.   Būtiskuma robežvērtība

| 5. | Šo pasākumu papildina kredītiestādei specifiska 2 mljrd. EUR būtiskuma robežvērtība, lai virzītu to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu dalībvalstu attiecīgās iestādes var noteikt izņēmumu individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi un kurām ir nebūtiski ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošināti mazie riska darījumi, kas ir mazāki par 2 mljrd. EUR robežvērtību. Piemērojot būtiskuma robežvērtību, attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un, ja tiek pārkāpta 2 mljrd. EUR būtiskuma robežvērtība, tām tiek ieteikts piemērot Beļģijas pasākumu individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kurām iepriekš noteikts izņēmums. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ja attiecīgajās dalībvalstīs nav licencētu kredītiestāžu, kurām ir filiāles Beļģijā vai ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošināti tieši mazie riska darījumi, kuras izmanto IRB metodi un kuru riska pozīcija Beļģijas mājokļa nekustamo īpašumu tirgū ir 2 mljrd. EUR vai augstāka, dalībvalstu attiecīgās iestādes saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu var nolemt neveikt Beļģijas pasākuma savstarpējo atzīšanu. Šādos gadījumos attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un tām tiek ieteikts atzīt Beļģijas pasākumu, ja kredītiestāde, kura izmanto IRB metodi, pārsniedz 2 mljrd. EUR robežvērtību. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 2 mljrd. EUR būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteikto robežvērtību, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību. |
| --- | --- |

8.

Francija

Regulas (ES) Nr. 575/2013 395. panta 1. punktā paredzētā lielu riska darījumu limita samazinājums līdz 5 % no atbilstošā kapitāla, kurš ir piemērojams riska darījumiem ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kam ir lielas parādsaistības un kam juridiskā adrese ir Francijā, un kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punktu piemēro globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G-SNI) un citām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (C-SNI) to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī.

I.   Pasākuma apraksts

| 1. | Francijas pasākums, ko piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punktu un nosaka G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī (bet ne subkonsolidācijas līmenī), ir lielu riska darījumu limita samazinājums līdz 5 % no to atbilstošā kapitāla attiecībā uz riska darījumiem ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kurām ir lielas parādsaistības un kuru juridiskā adrese ir Francijā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nefinanšu sabiedrību definē kā fizisko vai juridisko personu, uz kuru attiecas privāttiesības un kuras juridiskā adrese ir Francijā, un kura ir piederīga sektoram “nefinanšu sabiedrības”, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 549/2013 (*1) A pielikuma 2.45. punktā. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pasākumu piemēro riska darījumiem ar nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā, un riska darījumiem ar saistītu nefinanšu sabiedrību grupām, un to piemēro šādi:






  a) | attiecībā uz nefinanšu sabiedrībām, kas ietilpst saistītu nefinanšu sabiedrību grupā, kuras juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir Francijā, šo pasākumu piemēro summai, ko veido neto riska darījumi ar grupu un visām tās saistītajām sabiedrībām Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39) apakšpunkta izpratnē; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

attiecībā uz nefinanšu sabiedrībām, kas ietilpst saistītu nefinanšu sabiedrību grupā, kuras juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir Francijā, šo pasākumu piemēro summai, ko veido neto riska darījumi ar grupu un visām tās saistītajām sabiedrībām Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39) apakšpunkta izpratnē;

| b) | attiecībā uz nefinanšu sabiedrībām, kas ietilpst saistītu nefinanšu sabiedrību grupā, kuras juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir ārpus Francijas, šo pasākumu piemēro summai, ko veido:






  a. | riska darījumi ar tām nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā; |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz nefinanšu sabiedrībām, kas ietilpst saistītu nefinanšu sabiedrību grupā, kuras juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir ārpus Francijas, šo pasākumu piemēro summai, ko veido:

a.

riska darījumi ar tām nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā;

| b. | riska darījumi ar tādām sabiedrībām Francijā vai ārvalstīs, pār kurām i) punktā minētajām nefinanšu sabiedrībām ir tieša vai netieša kontrole Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39) apakšpunkta izpratnē; un |
| --- | --- |

b.

riska darījumi ar tādām sabiedrībām Francijā vai ārvalstīs, pār kurām i) punktā minētajām nefinanšu sabiedrībām ir tieša vai netieša kontrole Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39) apakšpunkta izpratnē; un

| c. | riska darījumi ar tādām sabiedrībām Francijā vai ārvalstīs, kuras Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39) apakšpunkta izpratnē ir ekonomiski atkarīgas no i) punktā minētajām nefinanšu sabiedrībām. |
| --- | --- |

c.

riska darījumi ar tādām sabiedrībām Francijā vai ārvalstīs, kuras Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39) apakšpunkta izpratnē ir ekonomiski atkarīgas no i) punktā minētajām nefinanšu sabiedrībām.

Tāpēc pasākums neattiecas uz nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese nav Francijā un kuras nav nefinanšu sabiedrību, kam juridiskā adrese ir Francijā, meitasuzņēmumi vai ekonomiski atkarīgas sabiedrības, un pār kurām nefinanšu sabiedrībām, kam juridiskā adrese ir Francijā, nav tiešas vai netiešas kontroles.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 395. panta 1. punktu pasākums ir piemērojams pēc tam, kad ņemta vērā kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekme atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantam.

| 4. | G-SNI un C-SNI iestādei nefinanšu sabiedrība ar juridisko adresi Francijā ir jāuzskata par lielu, ja iestādes sākotnējā riska darījuma ar nefinanšu sabiedrību vai ar saistītu nefinanšu sabiedrību grupām, kā noteikts 3. punktā, vērtība ir 300 milj. EUR vai pārsniedz to. Sākotnējā riska darījuma vērtību aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 389. un 390. pantu, neņemot vērā Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantā noteikto kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekmi, par ko sniedz informāciju saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 (*2) 9. pantu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nefinanšu sabiedrību uzskata par tādu, kurai ir lielas parādsaistības, ja tās sviras rādītājs pārsniedz 100 % un finanšu maksājumu seguma rādītājs nepārsniedz 3, šos aprēķinus veicot grupas augstākajā konsolidācijas līmenī šādi:






  a) | sviras rādītājs ir kopējās parādsaistības, no kurām atskaitīta nauda un kapitāls; un |
| --- | --- | --- |

5.

a)

sviras rādītājs ir kopējās parādsaistības, no kurām atskaitīta nauda un kapitāls; un

| b) | finanšu maksājumu seguma rādītājs ir attiecība starp pievienotās vērtības un pamatdarbības subsīdiju summu, no kuras atskaitītas i) darbaspēka izmaksas, ii) pamatdarbības nodokļi un nodevas, iii) citi tīrie parastās pamatdarbības izdevumi, izņemot tīros procentu maksājumus un līdzīgus maksājumus, un iv) nolietojums un amortizācija, no vienas puses, un procentu maksājumiem un līdzīgām izmaksām, no otras puses. |
| --- | --- |

b)

finanšu maksājumu seguma rādītājs ir attiecība starp pievienotās vērtības un pamatdarbības subsīdiju summu, no kuras atskaitītas i) darbaspēka izmaksas, ii) pamatdarbības nodokļi un nodevas, iii) citi tīrie parastās pamatdarbības izdevumi, izņemot tīros procentu maksājumus un līdzīgus maksājumus, un iv) nolietojums un amortizācija, no vienas puses, un procentu maksājumiem un līdzīgām izmaksām, no otras puses.

Rādītājus aprēķina, balstoties uz pārskatu datiem, kuri noteikti saskaņā ar piemērojamiem standartiem un iekļauti nefinanšu sabiedrības finanšu pārskatā, kuru attiecīgā gadījumā apstiprinājis zvērināts grāmatvedis.

II.   Savstarpēja atzīšana

| 6. | Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts atzīt Francijas pasākumu, piemērojot šo pasākumu iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm augstākajā konsolidācijas līmenī to attiecīgajā banku prudenciālā perimetra jurisdikcijā. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ja tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejams, saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzīšanai ieteiktajam pasākumam. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt ne vēlāk kā sešos mēnešos pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

7.

III.   Būtiskuma robežvērtība

| 8. | Šo pasākumu papildina apvienota būtiskuma robežvērtība, kuras mērķis ir virzīt to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu, un kuru veido:






  a) | 2 mljrd. EUR robežvērtība kopējai sākotnējai tādu riska darījumu vērtībai, kuri iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī ir ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

2 mljrd. EUR robežvērtība kopējai sākotnējai tādu riska darījumu vērtībai, kuri iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī ir ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru;

| b) | 300 milj. EUR robežvērtība, kura piemērojama iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm, kas atbilst a) apakšpunktā minētajai robežvērtībai vai pārsniedz to, un kura attiecas uz:






  i) | vienu sākotnējo riska darījumu ar nefinanšu sabiedrību, kuras juridiskā adrese ir Francijā; |
| --- | --- | --- |

b)

300 milj. EUR robežvērtība, kura piemērojama iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm, kas atbilst a) apakšpunktā minētajai robežvērtībai vai pārsniedz to, un kura attiecas uz:

i)

vienu sākotnējo riska darījumu ar nefinanšu sabiedrību, kuras juridiskā adrese ir Francijā;

| ii) | summu, kuru veido sākotnējie riska darījumi ar saistītu nefinanšu sabiedrību grupu, kam juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir Francijā, un kuru aprēķina saskaņā ar 3. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

ii)

summu, kuru veido sākotnējie riska darījumi ar saistītu nefinanšu sabiedrību grupu, kam juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir Francijā, un kuru aprēķina saskaņā ar 3. punkta a) apakšpunktu;

| iii) | summu, kuru veido sākotnējie riska darījumi ar nefinanšu sabiedrībām, kam juridiskā adrese ir Francijā un kas ietilpst saistītu nefinanšu sabiedrību grupā, kuras juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir ārpus Francijas, par ko sniedz informāciju Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 VIII pielikuma C 28.00 un C 29.00 veidnē; |
| --- | --- |

iii)

summu, kuru veido sākotnējie riska darījumi ar nefinanšu sabiedrībām, kam juridiskā adrese ir Francijā un kas ietilpst saistītu nefinanšu sabiedrību grupā, kuras juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir ārpus Francijas, par ko sniedz informāciju Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 VIII pielikuma C 28.00 un C 29.00 veidnē;

| c) | robežvērtība 5 % apmērā no G-SNI un C-SNI iestāžu atbilstošā kapitāla augstākajā konsolidācijas līmenī, kura piemērojama b) apakšpunktā identificētajiem riska darījumiem pēc tam, kad ņemta vērā kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekme atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantam. |
| --- | --- |

c)

robežvērtība 5 % apmērā no G-SNI un C-SNI iestāžu atbilstošā kapitāla augstākajā konsolidācijas līmenī, kura piemērojama b) apakšpunktā identificētajiem riska darījumiem pēc tam, kad ņemta vērā kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekme atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantam.

Robežvērtības, kas minētas b) un c) apakšpunktā, jāpiemēro neatkarīgi no tā, vai attiecīgajai sabiedrībai vai nefinanšu sabiedrībai ir lielas parādsaistības.

Sākotnējā riska darījuma vērtību, kas minēta a) un b) apakšpunktā, aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 389. un 390. pantu, neņemot vērā Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantā noteikto kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekmi, par ko sniedz informāciju saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 9. pantu.

| 9. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu dalībvalstu attiecīgās iestādes var noteikt izņēmumu tādām iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī, kuras nepārkāpj 8. punktā minēto apvienoto būtiskuma robežvērtību. Piemērojot būtiskuma robežvērtību, attiecīgajām iestādēm jākontrolē to riska darījumu būtiskums, kas iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI ir ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru, kā arī to riska darījumu koncentrācija, kas iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI ir ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā, un, ja tiek pārkāpta 8. punktā minētā apvienotā būtiskuma robežvērtība, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts piemērot Francijas pasākumu tādām iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī, kurām iepriekš noteikts izņēmums. Attiecīgās iestādes arī tiek aicinātas ziņot citiem tirgus dalībniekiem savā jurisdikcijā par sistēmiskiem riskiem, kas saistīti ar lielu nefinanšu sabiedrību, kuru juridiskā adrese ir Francijā, sviras palielināšanos. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ja attiecīgajās dalībvalstīs nav tādu iekšzemē licencētu G-SNI vai C-SNI iestāžu to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī, kurām ir riska darījumi ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru apjomā, kas pārsniedz 8. punktā minēto būtiskuma robežvērtību, dalībvalstu attiecīgās iestādes saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu var nolemt neveikt Francijas pasākuma savstarpējo atzīšanu. Šādā gadījumā attiecīgajām iestādēm jākontrolē to riska darījumu būtiskums, kas iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI ir ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru, kā arī to riska darījumu koncentrācija, kas iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI ir ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā, un, ja iekšzemē licencēta G-SNI vai C-SNI tās banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī pārsniedz 8. punktā minēto apvienoto būtiskuma robežvērtību, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt Francijas pasākuma savstarpējo atzīšanu. Attiecīgās iestādes arī tiek aicinātas ziņot citiem tirgus dalībniekiem savā jurisdikcijā par sistēmiskiem riskiem, kas saistīti ar lielu nefinanšu sabiedrību, kuru juridiskā adrese ir Francijā, sviras palielināšanos. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 8. punktā minētā apvienotā būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteikto robežvērtību, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību. |
| --- | --- |

11.

Luksemburga:

Juridiski saistoši un dažādām aizņēmēju kategorijām atšķirīgi piemērojami kredīta/nodrošinājuma attiecības (LTV) ierobežojumi jauniem hipotēku kredītiem mājokļu nekustamajam īpašumam, kas atrodas Luksemburgā:

| a) | LTV ierobežojums 100 % apjomā kredītiem pirmā mājokļa pircējiem, kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām; |
| --- | --- |

a)

LTV ierobežojums 100 % apjomā kredītiem pirmā mājokļa pircējiem, kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām;

| b) | LTV ierobežojums 90% apjomā kredītiem citiem pircējiem (t. i., pircējiem, kas nav pirmā mājokļa pircēji), kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām. Šo ierobežojumu īsteno proporcionāli, izmantojot portfeļa kvotu. Konkrētāk, 15 % no šādiem aizņēmējiem izsniegtu jaunu hipotēku kredītu portfeļa aizdevēji var izsniegt, pārsniedzot LTV 90 % apjomā, bet nepārsniedzot maksimālo LTV 100 % apjomā; |
| --- | --- |

b)

LTV ierobežojums 90% apjomā kredītiem citiem pircējiem (t. i., pircējiem, kas nav pirmā mājokļa pircēji), kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām. Šo ierobežojumu īsteno proporcionāli, izmantojot portfeļa kvotu. Konkrētāk, 15 % no šādiem aizņēmējiem izsniegtu jaunu hipotēku kredītu portfeļa aizdevēji var izsniegt, pārsniedzot LTV 90 % apjomā, bet nepārsniedzot maksimālo LTV 100 % apjomā;

| c) | LTV ierobežojums 80 % apjomā citiem hipotēku kredītiem (tostarp izīrēšanai iegādāto mājokļu segmentam). |
| --- | --- |

c)

LTV ierobežojums 80 % apjomā citiem hipotēku kredītiem (tostarp izīrēšanai iegādāto mājokļu segmentam).

I.   Pasākuma apraksts

| 1. | Luksemburgas iestādes ir aktivizējušas juridiski saistošus LTV ierobežojumus jauniem hipotēku kredītiem mājokļu nekustamajam īpašumam, kas atrodas Luksemburgā. Ievērojot Comité du Risque Systémique (Sistēmisko risku komitejas) ieteikumu (1), Commission de Surveillance du Secteur Financier (Finanšu sektora uzraudzības komisija) (2) sadarbībā ar Banque centrale du Luxembourg ir aktivizējusi LTV ierobežojumus, kas atšķiras trīs aizņēmēju kategorijās. Katrai no trim kategorijām ir šādi LTV ierobežojumi:






  a) | LTV ierobežojums 100 % apjomā kredītiem pirmā mājokļa pircējiem, kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

LTV ierobežojums 100 % apjomā kredītiem pirmā mājokļa pircējiem, kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām;

| b) | LTV ierobežojums 90% apjomā kredītiem citiem pircējiem (t. i., pircējiem, kas nav pirmā mājokļa pircēji), kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām. Šo ierobežojumu īsteno proporcionāli, izmantojot portfeļa kvotu. Konkrētāk, 15 % no šādiem aizņēmējiem izsniegtu jaunu hipotēku kredītu portfeļa aizdevēji var izsniegt, pārsniedzot LTV 90 % apjomā, bet nepārsniedzot maksimālo LTV 100 % apjomā; |
| --- | --- |

b)

LTV ierobežojums 90% apjomā kredītiem citiem pircējiem (t. i., pircējiem, kas nav pirmā mājokļa pircēji), kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām. Šo ierobežojumu īsteno proporcionāli, izmantojot portfeļa kvotu. Konkrētāk, 15 % no šādiem aizņēmējiem izsniegtu jaunu hipotēku kredītu portfeļa aizdevēji var izsniegt, pārsniedzot LTV 90 % apjomā, bet nepārsniedzot maksimālo LTV 100 % apjomā;

| c) | LTV ierobežojums 80 % apjomā citiem hipotēku kredītiem (tostarp izīrēšanai iegādāto mājokļu segmentam). |
| --- | --- |

c)

LTV ierobežojums 80 % apjomā citiem hipotēku kredītiem (tostarp izīrēšanai iegādāto mājokļu segmentam).

| 2. | LTV ir rādītājs visu to kredītu vai kredīta daļu summas, kuras aizņēmējs nodrošinājis ar mājokļu nekustamo īpašumu kredīta izsniegšanas brīdī, attiecībai pret īpašuma vērtību kredīta izsniegšanas brīdī. |
| --- | --- |

2.

| 3. | LTV ierobežojumus piemēro neatkarīgi no īpašumtiesību veida (piem., pilnīgas īpašumtiesības, lietojuma tiesības, īpašumtiesības bez lietojuma tiesībām). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pasākumu piemēro visiem aizņēmējiem privātajā sektorā, kuri saņem hipotēku kredītu, lai nekomerciālos nolūkos iegādātos mājokļu nekustamo īpašumu Luksemburgā. Pasākumu piemēro arī tad, ja aizņēmējs darījuma pabeigšanai izmanto tādu juridisku struktūru kā nekustamā īpašuma ieguldījumu sabiedrība, kā arī vairāku aizņēmēju kopēja kredīta gadījumā. “Mājokļu nekustamais īpašums” ietver apbūves zemi neatkarīgi no tā, vai būvdarbi tiek veikti tūlīt pēc iegādes vai pēc vairākiem gadiem. Pasākumu piemēro arī tad, ja aizņēmējam tiek piešķirts kredīts īpašuma iegādei ar ilgtermiņa nomas līgumu. Nekustamo īpašumu var izmantot īpašnieka vajadzībām vai iegādāties izīrēšanai. |
| --- | --- |

4.

II.   Savstarpēja atzīšana

| 5. | Dalībvalstīm, kuru kredītiestādēm, apdrošināšanas sabiedrībām un profesionāļiem, kas veic kreditēšanas darbības (hipotēku kredītu aizdevēji), ir būtiski kredītriska darījumi Luksemburgā, izmantojot tiešu pārrobežu kredītu, tiek ieteikts veikt Luksemburgas pasākuma savstarpējo atzīšanu savā jurisdikcijā. Ja dalībvalstu jurisdikcijā nav paredzēts tāds pats pasākums visiem attiecīgajiem pārrobežu riska darījumiem, attiecīgajām iestādēm būtu jāpiemēro pieejamie pasākumi, kuru ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga aktivizētā makrouzraudzības politikas pasākuma ietekmei. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Dalībvalstīm būtu jāpaziņo ESRK par Luksemburgas pasākuma savstarpējo atzīšanu vai par de minimis atbrīvojumu izmantošanu saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 D ieteikumu. Paziņojums jāiesniedz ne vēlāk kā viena mēneša laikā pēc savstarpējās atzīšanas pasākuma pieņemšanas, izmantojot ESRK interneta vietnē publicēto veidni. ESRK publicēs paziņojumus ESRK interneta vietnē, tādējādi publiskojot valstu savstarpējās atzīšanas lēmumus. Publikācijā ietvers informāciju par visiem izņēmumiem, ko noteikušas savstarpējo atzīšanu īstenojošās dalībvalstis, kā arī par dalībvalstu apņemšanos uzraudzīt nepilnību izmantošanu un vajadzības gadījumā rīkoties. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Dalībvalstīm tiek ieteikts veikt pasākuma savstarpējo atzīšanu trīs mēnešu laikā pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

7.

III.   Būtiskuma robežvērtība

| 8. | Šo pasākumu papildina divas būtiskuma robežvērtības – dalībvalstij specifiska un kredītiestādei specifiska būtiskuma robežvērtība –, lai virzītu to, ka savstarpējo atzīšanu veicošās dalībvalstis, iespējams, piemēro de minimis principu. Dalībvalstij specifiskā būtiskuma robežvērtība attiecībā uz Luksemburgai izsniegto pārrobežu hipotēku kredītu kopējo apjomu ir 350 milj. EUR, kas atbilst aptuveni 1 % no kopējā iekšzemes mājokļu nekustamā īpašuma hipotēku tirgus 2020. gada decembrī. Kredītiestādei specifiskā būtiskuma robežvērtība attiecībā uz Luksemburgai izsniegto pārrobežu hipotēku kredītu kopējo apjomu ir 35 milj. EUR, kas atbilst aptuveni 0,1 % no kopējā iekšzemes mājokļu nekustamā īpašuma hipotēku tirgus Luksemburgā 2020. gada decembrī. Savstarpējā atzīšana jāveic tikai tad, ja ir pārsniegta gan dalībvalstij specifiskā robežvērtība, gan arī kredītiestādei specifiskā robežvērtība. |
| --- | --- |

8.

Zviedrija

Kredītiestādei specifiska 25 % zemākā robežvērtība riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu piemēro kredītiestāžu, kas licencētas Zviedrijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, portfeļiem, kuri ietver ar nekustamo īpašumu nodrošinātus mazos riska darījumus ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti.

I.   Pasākuma apraksts

| 1. | Zviedrijas pasākums, ko piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu un nosaka kredītiestādēm, kas licencētas Zviedrijā un izmanto IRB metodi, ir kredītiestādei specifiska 25 % zemākā robežvērtība riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver ar nekustamo īpašumu nodrošinātus mazos riska darījumus ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Svērtā vidējā riska pakāpe ir atsevišķu riska darījumu vidējais riska svērums, kas aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 154. pantu un svērts pēc attiecīgās riska vērtības. |
| --- | --- |

2.

II.   Savstarpēja atzīšana

| 3. | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 5. punktu attiecīgajām dalībvalstu iestādēm tiek ieteikts atzīt Zviedrijas pasākumu, C ieteikuma 3. punktā noteiktajā termiņā piemērojot to iekšzemē licencētu kredītiestāžu, kuras izmanto IRB metodi, filiālēm, kuras atrodas Zviedrijā. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts atzīt Zviedrijas pasākumu, piemērojot to iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi un kurām ir ar nekustamo īpašumu nodrošināti tieši mazie riska darījumi ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti. Saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts C ieteikuma 3. punktā noteiktajā termiņā piemērot pasākumu, kas ir tāds pats kā aktivizētājas iestādes Zviedrijā īstenotais pasākums. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ja tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejams, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzīšanai ieteiktajam pasākumam. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt ne vēlāk kā četros mēnešos pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

5.

III.   Būtiskuma robežvērtība

| 6. | Šo pasākumu papildina kredītiestādei specifiska 5 mljrd. SEK būtiskuma robežvērtība, lai virzītu to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu dalībvalstu attiecīgās iestādes var noteikt izņēmumu individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi un kurām ir ar nekustamo īpašumu nodrošināti nebūtiski mazie riska darījumi ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti, kas ir mazāki par 5 mljrd. SEK robežvērtību. Piemērojot būtiskuma robežvērtību, attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un, ja tiek pārsniegta 5 mljrd. SEK būtiskuma robežvērtība, tām tiek ieteikts piemērot Zviedrijas pasākumu individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kurām iepriekš noteikts izņēmums. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ja attiecīgajās dalībvalstīs nav licencētu kredītiestāžu, kurām ir filiāles Zviedrija vai ar nekustamo īpašumu nodrošināti tieši mazie riska darījumi ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti, kuras izmanto IRB metodi un kuru ar nekustamo īpašumu nodrošināti mazie riska darījumi ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti, ir 5 mljrd. SEK vai augstāki, dalībvalstu attiecīgās iestādes saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu var nolemt neveikt Zviedrijas pasākuma savstarpējo atzīšanu. Šādos gadījumos attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un tām tiek ieteikts atzīt Zviedrijas pasākumu, ja kredītiestāde, kura izmanto IRB metodi, pārsniedz 5 mljrd. SEK robežvērtību. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 5 mljrd. SEK būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteikto robežvērtību, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību. |
| --- | --- |

9.

---

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 549/2013 (2013. gada 21. maijs) par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (OV L 174, 26.6.2013., 1. lpp.).

*1

(*2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 680/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz iestāžu sniegtajiem uzraudzības pārskatiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 191, 28.6.2014., 1. lpp.).”

*2

---

(1)  Recommandation du comité du risque systémique du 9 novembre 2020 relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

1

(2)  CSSF Regulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg.

2

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 11.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/22 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/22

---

Paziņojums konkrētu personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

(2021/C 222/03)

Šī informācija attiecas uz Denis Valentinovich BEREZOVSKIY kungu (Nr. 4), Sergei Vladimirovich ZHELEZNYAK kungu (Nr. 17), Sergei Ivanovich MENYAILO kungu (Nr. 37), Vladimir Nikolaevich PLIGIN kungu (Nr. 51), Oleg Grigorievich KOZYURA kungu (Nr. 53), Roman Viktorovich LYAGIN kungu (Nr. 58), Mikhail Vladimirovich DEGTYARYOV kungu (Nr. 79), Fyodor Dmitrievich BEREZIN kungu (Nr. 84), Vladimir Abdualiyevich VASILYEV kungu (Nr. 108), Vladimir Stepanovich NIKITIN kungu (Nr. 111), Alexander Mikhailovich BABAKOV kungu (Nr. 119), Oleg Konstantinovich AKIMOV kungu (Nr. 121), Ihor Vladymyrovych KOSTENOK kungu (Nr. 130), Yevgeniy Vyacheslavovich ORLOV kungu (Nr. 131), Eduard Aleksandrovich BASURIN kungu (Nr. 137), Alexandr Vasilievich SHUBIN kungu (Nr. 138), Andrey Vladimirovich CHEREZOV kungu (Nr. 158) un Aleksandr Yurevich PETUKHOV kungu (Nr. 164), personām, kas minētas pielikumā Padomes Lēmumam 2014/145/KĀDP (1) un I pielikumā Padomes Regulai (ES) Nr. 269/2014 (2) par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

Padome apsver iespēju saglabāt ierobežojošos pasākumus pret minētajām personām, pievienojot jaunus pamatojumus. Minētās personas ar šo tiek informētas, ka, lai saņemtu paredzētos pamatojumus attiecībā uz to iekļaušanu sarakstā, tās pirms 2021. gada 24. jūnija var iesniegt lūgumu Padomei, to nosūtot uz šādu adresi:

Council of the European Union

| General Secretariat |
| --- |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu |

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  OV L 78, 17.3.2014., 16. lpp.

(2)  OV L 78, 17.3.2014., 6. lpp.

---

Eiropas Komisija

| 11.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/23

---

Euro maiņas kurss (1)

2021. gada 10. jūnijs

(2021/C 222/04)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2174 |
| JPY | Japānas jena | 133,35 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4364 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,86293 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,0715 |
| CHF | Šveices franks | 1,0909 |
| ISK | Islandes krona | 146,80 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,1118 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,391 |
| HUF | Ungārijas forints | 346,14 |
| PLN | Polijas zlots | 4,4818 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9223 |
| TRY | Turcijas lira | 10,3284 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5731 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4739 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,4467 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6932 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6129 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 358,76 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 16,6091 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,7828 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4985 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 17 375,34 |
| MYR | Malaizijas ringits | 5,0163 |
| PHP | Filipīnu peso | 58,129 |
| RUB | Krievijas rublis | 87,8666 |
| THB | Taizemes bāts | 37,947 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 6,1432 |
| MXN | Meksikas peso | 23,9905 |
| INR | Indijas rūpija | 88,9732 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2174

JPY

Japānas jena

133,35

DKK

Dānijas krona

7,4364

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,86293

SEK

Zviedrijas krona

10,0715

CHF

Šveices franks

1,0909

ISK

Islandes krona

146,80

NOK

Norvēģijas krona

10,1118

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,391

HUF

Ungārijas forints

346,14

PLN

Polijas zlots

4,4818

RON

Rumānijas leja

4,9223

TRY

Turcijas lira

10,3284

AUD

Austrālijas dolārs

1,5731

CAD

Kanādas dolārs

1,4739

HKD

Hongkongas dolārs

9,4467

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6932

SGD

Singapūras dolārs

1,6129

KRW

Dienvidkorejas vona

1 358,76

ZAR

Dienvidāfrikas rands

16,6091

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,7828

HRK

Horvātijas kuna

7,4985

IDR

Indonēzijas rūpija

17 375,34

MYR

Malaizijas ringits

5,0163

PHP

Filipīnu peso

58,129

RUB

Krievijas rublis

87,8666

THB

Taizemes bāts

37,947

BRL

Brazīlijas reāls

6,1432

MXN

Meksikas peso

23,9905

INR

Indijas rūpija

88,9732

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 11.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/24

---

Paziņojums
  par konkrētu antisubsidēšanas pasākumu gaidāmajām termiņa beigām

(2021/C 222/05)

1.   Saskaņā ar 18. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulā (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), Komisija paziņo, ka turpmāk minēto kompensācijas pasākumu termiņš beigsies tabulā norādītajā dienā, ja vien netiks sākta to pārskatīšana saskaņā ar turpmāk izklāstīto procedūru.

2.   Procedūra

Savienības ražotāji var iesniegt rakstisku pārskatīšanas pieprasījumu. Tajā jābūt pietiekamiem pierādījumiem par to, ka pēc pasākumu termiņa beigām subsidēšana un kaitējums varētu turpināties vai atkārtoties. Ja Komisija nolems pārskatīt attiecīgos pasākumus, tad importētājiem, eksportētājiem, eksportētājas valsts pārstāvjiem un Savienības ražotājiem tiks dota iespēja izvērst, atspēkot un komentēt pārskatīšanas pieprasījumā izklāstītos jautājumus.

3.   Termiņš

Savienības ražotāji, pamatojoties uz iepriekš minēto, jebkurā laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas var iesniegt rakstisku pārskatīšanas pieprasījumu, kas Eiropas Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorātam — European Commission, Directorate-General for Trade (Unit G-1), CHAR 4/39, 1049, Brussels, Beļģija (2) — jāsaņem ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms tabulā norādītās dienas.

4.   Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1037 18. panta 4. punktu.

| Ražojums | Izcelsmes vai eksportētāja(-as) valsts(-is) | Pasākumi | Atsauce | Piemērošanas termiņš (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Grafīta elektrodu sistēmas | Indija | Antisubsidēšanas maksājums | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/421 (2017. gada 9. marts), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam
  (OV L 64, 10.3.2017., 10. lpp.) | 11.3.2022. |

Ražojums

Izcelsmes vai eksportētāja(-as) valsts(-is)

Pasākumi

Atsauce

Piemērošanas termiņš (3)

Grafīta elektrodu sistēmas

Indija

Antisubsidēšanas maksājums

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/421 (2017. gada 9. marts), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam

(OV L 64, 10.3.2017., 10. lpp.)

11.3.2022.

---

(1)  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.

(2)  TRADE-Defence-Complaints@ec.europa.eu

(3)  Pasākuma piemērošanas termiņš beidzas šajā ailē minētās dienas pusnaktī (00:00).

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 11.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/25 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/25

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10289 — PSP/Aviva/10 Station Road)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2021/C 222/06)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Public Sector Pension Investment Board (“PSP”, Kanāda); |
| --- | --- |

—

Public Sector Pension Investment Board (“PSP”, Kanāda);

| — | Aviva Plc Group (“Aviva”, Apvienotā Karaliste); |
| --- | --- |

—

Aviva Plc Group (“Aviva”, Apvienotā Karaliste);

| — | 10 Station Road (Apvienotā Karaliste). |
| --- | --- |

—

10 Station Road (Apvienotā Karaliste).

PSP un Aviva Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē kontroli pār visu 10 Station Road.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties aktīvus.

2.

| — | PSP: Kanādas valsts federālās pārvaldes, Kanādas bruņoto spēku, Kanādas Karaliskās jātnieku policijas un Kanādas Rezerves spēku pensiju plānu pensiju ieguldījumu pārvaldītājs. Tas pārvalda diversificētu globālu ieguldījumu portfeli, kas ietver akcijas, obligācijas un citus fiksēta ienākuma vērtspapīrus, kā arī ieguldījumus privātajā kapitālā, nekustamajā īpašumā, infrastruktūrā, dabas resursos un kredītieguldījumus; |
| --- | --- |

—

PSP: Kanādas valsts federālās pārvaldes, Kanādas bruņoto spēku, Kanādas Karaliskās jātnieku policijas un Kanādas Rezerves spēku pensiju plānu pensiju ieguldījumu pārvaldītājs. Tas pārvalda diversificētu globālu ieguldījumu portfeli, kas ietver akcijas, obligācijas un citus fiksēta ienākuma vērtspapīrus, kā arī ieguldījumus privātajā kapitālā, nekustamajā īpašumā, infrastruktūrā, dabas resursos un kredītieguldījumus;

| — | Aviva: Apvienotajā Karalistē inkorporēta biržā kotēta sabiedrība, kas darbojas apdrošināšanas nozarē. Uzņēmums Aviva Plc ir kotēts Londonas biržas galvenajā tirgū. Aviva grupa piedāvā plašu apdrošināšanas, uzkrājumu un ieguldījumu produktu klāstu 16 valstīs. Aviva grupa galvenokārt darbojas Apvienotajā Karalistē, Francijā un Kanādā, bet tā veic darījumus arī citviet Eiropā un Āzijā. |
| --- | --- |

—

Aviva: Apvienotajā Karalistē inkorporēta biržā kotēta sabiedrība, kas darbojas apdrošināšanas nozarē. Uzņēmums Aviva Plc ir kotēts Londonas biržas galvenajā tirgū. Aviva grupa piedāvā plašu apdrošināšanas, uzkrājumu un ieguldījumu produktu klāstu 16 valstīs. Aviva grupa galvenokārt darbojas Apvienotajā Karalistē, Francijā un Kanādā, bet tā veic darījumus arī citviet Eiropā un Āzijā.

| — | 10 Station Road: biroju ēka, kas atrodas Apvienotajā Karalistē, Kembridžā 10 Station Road, CB1. |
| --- | --- |

—

10 Station Road: biroju ēka, kas atrodas Apvienotajā Karalistē, Kembridžā 10 Station Road, CB1.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10289 — PSP/Aviva/10 Station Road

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

Epasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 11.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/27

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10312 — Astorg Asset Management/Solina)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2021/C 222/07)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Astorg Asset Management S.à.r.l. (“Astorg”, Luksemburga), kā arī |
| --- | --- |

—

Astorg Asset Management S.à.r.l. (“Astorg”, Luksemburga), kā arī

| — | Solina Corporate S.A.S. (“Solina”, Francija). |
| --- | --- |

—

Solina Corporate S.A.S. (“Solina”, Francija).

Astorg Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Solina.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Astorg: privātkapitāla ieguldījumi; Astorg pārvaldītie fondi investē dažādās nozarēs; |
| --- | --- |

—

Astorg: privātkapitāla ieguldījumi; Astorg pārvaldītie fondi investē dažādās nozarēs;

| — | Solina: piegādā aromātiskas un funkcionālas sastāvdaļas pārtikas rūpniecībai, kā arī ēdināšanas un pārtikas mazumtirdzniecības nozarei un uztura jomā strādājošiem klientiem. |
| --- | --- |

—

Solina: piegādā aromātiskas un funkcionālas sastāvdaļas pārtikas rūpniecībai, kā arī ēdināšanas un pārtikas mazumtirdzniecības nozarei un uztura jomā strādājošiem klientiem.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10312 — Astorg Asset Management/Solina

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

Epasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 11.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/28 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/28

---

Grozītās produkta specifikācijas publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas publicē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

(2021/C 222/08)

Eiropas Komisija ir apstiprinājusi šo maznozīmīgo grozījumu saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 (1) 6. panta 2. punkta trešo daļu.

Ar šā maznozīmīgā grozījuma apstiprināšanas pieteikumu var iepazīties Komisijas datubāzē eAmbrosia.

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJA GARANTĒTU TRADICIONĀLO ĪPATNĪBU GADĪJUMĀ

“KALAKUKKO”

ES Nr.: TSG-FI-0013-AM01 – 2020. gada 22. jūnijā

Dalībvalsts: Somija

1.   Reģistrējamais nosaukums

“Kalakukko”

2.   Produkta veids [norādīts XI pielikumā]

2.24. grupa. Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi

3.   Reģistrācijas pamatojums

3.1.   Produkts:

| ☒ | iegūts ar minētajam produktam vai pārtikas produktam paredzētajai tradicionālajai praksei atbilstošu ražošanas veidu, pārstrādi vai sastāvu; |
| --- | --- |

☒

iegūts ar minētajam produktam vai pārtikas produktam paredzētajai tradicionālajai praksei atbilstošu ražošanas veidu, pārstrādi vai sastāvu;

| ☐ | ražots no tradicionāli izmantotām izejvielām vai sastāvdaļām.
  Tradicionāli “Kalakukko” ir pildīta rudzu maize, ko pagatavo, zivs un cauraugušās cūkgaļas pildījumu ietinot rudzu maizes mīklā, kura cepšanas procesā izveido blīvu un biezu garozu. Mīklas malas uzloka virs pildījuma. Zivi un speķi cep tradicionālā veidā – cepeškrāsnī samērā ilgu laiku uz lēnas uguns, izmantojot cepeškrāsns atlikušo siltumu. Gatava maize pēc formas var būt apaļa, ovāla vai iegarena. |
| --- | --- |

☐

ražots no tradicionāli izmantotām izejvielām vai sastāvdaļām.

Tradicionāli “Kalakukko” ir pildīta rudzu maize, ko pagatavo, zivs un cauraugušās cūkgaļas pildījumu ietinot rudzu maizes mīklā, kura cepšanas procesā izveido blīvu un biezu garozu. Mīklas malas uzloka virs pildījuma. Zivi un speķi cep tradicionālā veidā – cepeškrāsnī samērā ilgu laiku uz lēnas uguns, izmantojot cepeškrāsns atlikušo siltumu. Gatava maize pēc formas var būt apaļa, ovāla vai iegarena.

3.2.   Nosaukums:

| ☒ | ir tradicionāli lietots attiecībā uz īpašo produktu; |
| --- | --- |

☒

ir tradicionāli lietots attiecībā uz īpašo produktu;

| ☐ | identificē produkta tradicionālo raksturu vai specifiskās iezīmes.
  Vispirms “Kalakukko” īslaicīgi cep augstā temperatūrā, lai klaipam tādējādi izveidotos blīva garoza. Garoza veido apvalku, kurā zivs un speķa pildījums var turpināt sutināties uz lēnas uguns, kļūstot sulīgs un maigs.
  Tā kā “Kalakukko” nav ātrbojīgs ēdiens, to iecienīja tālu no mājām strādājošie somu mežstrādnieki un lauksaimnieki, kuri to ņēma līdzi pusdienām. Maize labi saderēja ar pildījumu, un tādējādi ēdiens bija sātīgs. “Kalakukko” tradīcija aizsākās viduslaikos Savo un Karēlijā. Vārds “kalakukko” apzīmēja šādā veidā pagatavotu ēdienu ar rudzu mīklas apvalku. |
| --- | --- |

☐

identificē produkta tradicionālo raksturu vai specifiskās iezīmes.

Vispirms “Kalakukko” īslaicīgi cep augstā temperatūrā, lai klaipam tādējādi izveidotos blīva garoza. Garoza veido apvalku, kurā zivs un speķa pildījums var turpināt sutināties uz lēnas uguns, kļūstot sulīgs un maigs.

Tā kā “Kalakukko” nav ātrbojīgs ēdiens, to iecienīja tālu no mājām strādājošie somu mežstrādnieki un lauksaimnieki, kuri to ņēma līdzi pusdienām. Maize labi saderēja ar pildījumu, un tādējādi ēdiens bija sātīgs. “Kalakukko” tradīcija aizsākās viduslaikos Savo un Karēlijā. Vārds “kalakukko” apzīmēja šādā veidā pagatavotu ēdienu ar rudzu mīklas apvalku.

4.   Apraksts

4.1.   Ar 1. punktā minēto nosaukumu apzīmētā produkta apraksts, tostarp tā galvenās fizikālās, ķīmiskās, mikrobioloģiskās vai organoleptiskās īpašības, kas ir produkta specifikas pamatā (šīs regulas 7. panta 2. punkts)

“Kalakukko” ir cepts produkts, kuram ir apaļa, ovāla vai iegarena forma. Tam ir blīva, samērā bieza rudzu mīklas garoza, kas veidojas pēc īslaicīgas cepšanas karstā cepeškrāsnī, mīklai sacietējot un kļūstot stingrākai. Garoza veido apvalku, kurā zivs un cauraugušās cūkgaļas pildījums sākotnēji augstā temperatūrā, pēc tam uz lēnas uguns sutinās, līdz kļūst sulīgs un maigs. Pārvadāšanas, uzglabāšanas un pārdošanas laikā klaipa biezā garoza saglabā pildījuma sulīgumu, turklāt vēlāk garoza pasargā pildījumu no mikroorganismiem. Maizes apvalks labi sader ar pildījumu, un tādējādi “Kalakukko” ir pilnvērtīga maltīte.

Mīklu izveltnē apaļā, ovālā vai iegarenā formā, vidū kompaktā kaudzītē uzliek zivi, kuru pārklāj ar cauraugušās cūkgaļas šķēlēm. Mīklas malas uzloka virs pildījuma. Visi šie posmi ir produkta tradicionālās pagatavošanas noteicošie elementi.

4.2.   Apraksts (vajadzības gadījumā ar norādījumiem par izmantoto izejvielu vai sastāvdaļu raksturu un īpašībām) par ražošanas metodi, kas jāievēro ar 1. punktā minēto nosaukumu apzīmētā produkta ražotājiem, un par produkta sagatavošanas metodi (šīs regulas 7. panta 2. punkts)

Produkta pagatavošanā ir divi atsevišķi posmi: mīklas pagatavošana un pildījuma pagatavošana.

Mīklas pagatavošana

Miltus sajauc (izmanto galvenokārt rudzu miltus un nedaudz kviešu miltu, var pievienot arī auzu miltus un/vai miežu miltus). Uzmanīgi pielej ūdeni, rūpējoties, lai mīkla nepaliktu pārāk drupana. Pievieno sāli un sviestu vai margarīnu. Mīklai uz 1 kg miltu nepieciešami aptuveni 80–100 g sviesta vai margarīna. Mīklu izveltnē aptuveni 1,5 cm biezumā, veidojot to apaļā, ovālā vai iegarenā formā 15 līdz 50 cm diametrā, malām jābūt nedaudz plānākām. Izveltnētās mīklas vidū var uzkaisīt rudzu miltus, lai pildījums nesulotos cauri mīklai.

Pildījums

Pildījumam izmanto nomazgātas un nosusinātas zivis (asaris, repsis, rauda, salaka vai lasis). Zivīm var uzkaisīt sali, bet to var arī nedarīt. Mīklas vidū kompaktā kaudzītē saliek veselas zivis vai zivju filejas. Katrai zivs kārtai uzber sāli un pievieno sviestu/margarīnu pēc garšas. Tad zivju pildījumu pārklāj ar cauraugušās cūkgaļas šķēlēm, kurām uzkaisa sāli pēc garšas.

Nākamais posms ir “Kalakukko” mīklas apvalka aizdarīšana. Mīklas malas no abām pusēm uzloka virs pildījuma. Ar ūdenī nedaudz samitrinātiem pirkstiem salīmē malas. Tad uzloka pārējās divas malas un tās pilnībā salīmē. Visbeidzot, ar nazi vai kādu citu virtuves piederumu un nelielu ūdens daudzumu izveido apaļu, ovālu vai iegarenu klaipu.

Agrākos laikos pēc cepšanas pamatposma šo ēdienu turpināja sutināt maizes krāsnī visu nakti, izmantojot maizes krāsns atlikušo siltumu. Mūsdienās to cep no 20 minūtēm līdz stundai 250–300°C temperatūrā, uzmanot, lai mīklas apvalks neieplaisātu. Ja nepieciešams, plaisām var uzlikt mīklas ielāpus. Tad “Kalakukko” izņem no cepeškrāsns un tās temperatūru samazina līdz 125–150°C. Uz maizes garozas uzziež sviestu vai margarīnu, un klaipu var arī ietīt folijā.

Mīklai, pildījumam un ietaukošanai drīkst izmantot arī laktozi nesaturošu sviestu vai margarīnu.

Pildījumu cepeškrāsnī sutina mērenā temperatūrā vairākas stundas vai pat visu nakti. Pēc cepšanas cepeškrāsnī “Kalakukko” tradicionāli tika ietīts drānā vai avīzē, kurā maize turpināja sutināties vēl divas vai trīs stundas. Mūsdienās galīgo termisko apstrādi veic cepeškrāsnī temperatūrā, kas ir zemāka par 100°C, vai ēdienu atstāj izotermiskā kastē uz divām līdz trim stundām.

“Kalakukko” sutināšanas temperatūra nedrīkst būt ļoti augsta, jo tas var palikt diezgan sauss, ar cietu garozu, un tā organoleptiskās īpašības neatbildīs tradicionālā “Kalakukko” īpašībām.

4.3.   Apraksts par galvenajiem elementiem, kas nosaka produkta tradicionālās īpašības (šīs regulas 7. panta 2. punkts)

“Kalakukko” pagatavošanas veids, domājams, aizsācies laikos, kad lauksaimniecība sāka aizstāt zveju un medības. Somijas reģionā, ko dēvē par Järvi-Suomi (Somijas Ezeru zeme), iedzīvotāji gribēja izmantot neliela izmēra zivis, tādas kā repšus, asarus, raudas un salakas, kuras ēdienu pagatavošanā ir grūti izmantojamas. Iecere bija šādas zivis iecept apvalkā, kas pagatavots no rudzu mīklas. Pēc tam, kad reģionā sāka attīstīties cūkkopība, tika atklāts, ka, ēdienam pievienojot cauraugušās cūkgaļas šķēles, “Kalakukko” kļūst vēl sātīgāks un garšīgāks. “Kalakukko” iecienīja somi, kuri strādāja meža un lauku darbus tālu no mājām un ņēma to līdzi pusdienām. Lai pagatavotu šo ēdienu, zivi un gaļu tradicionāli sutina ilgu laiku uz lēnas uguns. “Kalakukko” tradīcija aizsākās viduslaikos Savo un Karēlijā. Pēc Otrā pasaules kara daļa Karēlijas tika pievienota Padomju Savienībai, un reģiona iedzīvotāji tika pārcelti uz citiem Somijas reģioniem. Pateicoties šiem iedzīvotājiem, “Kalakukko” pagatavošanas prasmes un tradīcija izplatījās visā Somijā. Un tomēr šā ēdiena tradīcija joprojām visvairāk tiek novērtēta Savo un Karēlijā.

---

(1)  OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.

---

| 11.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/31

---

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta b) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2021/C 222/09)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJA GARANTĒTU TRADICIONĀLO ĪPATNĪBU GADĪJUMĀ

“SALATĂ TRADIȚIONALĂ CU ICRE DE CRAP”

ES Nr.: TSG-RO-02457 – 2019. gada 16. aprīlī

Dalībvalsts vai trešā valsts: Rumānija

1.   Reģistrējamais nosaukums vai nosaukumi

“Salată tradițională cu icre de crap”

2.   Produkta veids

1.7. grupa. Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

3.   Reģistrācijas pamatojums

3.1.   Produkts:

| ☐ | iegūts ar minētajam produktam vai pārtikas produktam paredzētajai tradicionālajai praksei atbilstošu ražošanas veidu, pārstrādi vai sastāvu; |
| --- | --- |

☐

iegūts ar minētajam produktam vai pārtikas produktam paredzētajai tradicionālajai praksei atbilstošu ražošanas veidu, pārstrādi vai sastāvu;

| ☒ | ražots no tradicionāli izmantotām izejvielām vai sastāvdaļām.
  “Salată tradițională cu icre de crap” ir produkts, ko iegūst no sālītiem karpu ikriem, sālītiem saldūdens zivju ikriem, saulespuķu eļļas, gāzēta ūdens un citronu sulas. “Salată tradițională cu icre de crap” ir divi veidi — ar ūdenī vārītiem sīpoliem un bez tiem.
  “Salată tradițională cu icre de crap” pagatavošanai izmanto savvaļas vai audzētu karpu ikrus. Tiem jābūt nobriedušiem pirmā svaiguma ikriem. Tajos nedrīkst būt ādas, zvīņu un asins recekļu. Ikru konsistencei jābūt viendabīgai un elastīgai. |
| --- | --- |

☒

ražots no tradicionāli izmantotām izejvielām vai sastāvdaļām.

“Salată tradițională cu icre de crap” ir produkts, ko iegūst no sālītiem karpu ikriem, sālītiem saldūdens zivju ikriem, saulespuķu eļļas, gāzēta ūdens un citronu sulas. “Salată tradițională cu icre de crap” ir divi veidi — ar ūdenī vārītiem sīpoliem un bez tiem.

“Salată tradițională cu icre de crap” pagatavošanai izmanto savvaļas vai audzētu karpu ikrus. Tiem jābūt nobriedušiem pirmā svaiguma ikriem. Tajos nedrīkst būt ādas, zvīņu un asins recekļu. Ikru konsistencei jābūt viendabīgai un elastīgai.

3.2.   Nosaukums:

| ☒ | ir tradicionāli lietots attiecībā uz īpašo produktu; |
| --- | --- |

☒

ir tradicionāli lietots attiecībā uz īpašo produktu;

| ☐ | identificē produkta tradicionālo raksturu vai specifiskās iezīmes.
  Nosaukums “Salată tradițională cu icre de crap” norāda, ka paaudžu paaudzēs šā produkta pagatavošanai vienmēr ir izmantotas noteiktas izejvielas un noteiktas sastāvdaļas. Nosaukumā iekļautais vārds “tradicionāls” norāda uz produkta galveno īpašību, ko nosaka izmantotās izejvielas.
  Kopš brīža, kad produkts tika standartizēts ar departamenta standartu N.I.D. 927-70 N 23, “Salată cu icre de crap”, pieteikuma iesniedzēja grupa turpina ievērot konkrēto pagatavošanas kārtību, izmantojot vienas un tās pašas izejvielas un sastāvdaļas. |
| --- | --- |

☐

identificē produkta tradicionālo raksturu vai specifiskās iezīmes.

Nosaukums “Salată tradițională cu icre de crap” norāda, ka paaudžu paaudzēs šā produkta pagatavošanai vienmēr ir izmantotas noteiktas izejvielas un noteiktas sastāvdaļas. Nosaukumā iekļautais vārds “tradicionāls” norāda uz produkta galveno īpašību, ko nosaka izmantotās izejvielas.

Kopš brīža, kad produkts tika standartizēts ar departamenta standartu N.I.D. 927-70 N 23, “Salată cu icre de crap”, pieteikuma iesniedzēja grupa turpina ievērot konkrēto pagatavošanas kārtību, izmantojot vienas un tās pašas izejvielas un sastāvdaļas.

4.   Apraksts

4.1.   Ar 1. punktā minēto nosaukumu apzīmētā produkta apraksts, tostarp tā galvenās fizikālās, ķīmiskās, mikrobioloģiskās vai organoleptiskās īpašības, kas ir produkta specifikas pamatā

Organoleptiskās īpašības

Produktam “Salată tradițională cu icre de crap” ir savs īpatnējs izskats, konsistence, krāsa, aromāts un garša. Šis karpu ikru kaviārs ir viendabīgs zivju ikru un eļļas krēms, kurā var izšķirt ļoti daudz ikru. Tam ir krēmīga konsistence bez suspendētas eļļas. Produkta krāsa ir vienmērīga. Tā ir krēmīgi balta masa, kurā izceļas oranži karpu ikri. Ja produkts satur sīpolus, tiem jābūt vārītiem ūdenī, un tie padara produktu viegli saldu. Produkta pamata garšu un aromātu piešķir zivju ikri.

Fizikālķīmiskās īpašības

| 1. | Ūdens saturs (mitrums): |
| --- | --- |

1.

Ūdens saturs (mitrums):

ne vairāk kā 30 %

| 2. | Tauku saturs (tauki): |
| --- | --- |

2.

Tauku saturs (tauki):

vismaz 63 %

| 3. | Sāls (nātrija hlorīds): |
| --- | --- |

3.

Sāls (nātrija hlorīds):

ne vairāk kā 5 %

| 4. | Olbaltumvielas: |
| --- | --- |

4.

Olbaltumvielas:

vismaz 4 %

| 5. | Skābums: |
| --- | --- |

5.

Skābums:

ne vairāk kā 1 %

Minimālais ikru īpatsvars produktā ir 24,5 %, no kuriem vismaz 12,5 % ir karpu ikri un vismaz 12 % — saldūdens zivju ikru maisījums.

“Salată tradițională cu icre de crap” no citiem līdzīgiem produktiem atšķiras ar izmantotajām izejvielām, izmantoto ikru (karpu ikru un saldūdens zivju ikru maisījuma) īpatsvaru un tā, ka produktā nav izmantoti konservanti, krāsvielas, skābinātāji, aromatizētāji un stabilizatori.

4.2.   Apraksts (vajadzības gadījumā ar norādījumiem par izmantoto izejvielu vai sastāvdaļu raksturu un īpašībām) par ražošanas metodi, kas jāievēro ar 1. punktā minēto nosaukumu apzīmētā produkta ražotājiem, un par produkta sagatavošanas metodi

a)   Izejvielu vai sastāvdaļu raksturs un īpašības

Karpu ikri izskatās pēc blīvas masas, ko veido viendabīgi, vidēji lieli (kniepadatas galviņas lieluma) graudiņi, kas svaigi ir zaļganpelēkā krāsā; nobrieduši tie ir oranži, ar viendabīgu, vidēji viskozu konsistenci, normālu, patīkamu smaržu un garšu.

Saldūdens zivju ikru maisījumu veido veseli, nelieli graudi, kas iegūti no vairāku karpu dzimtas (Cyprinidae) sugu zivīm (sudrabkarūsu, raudu, ruduļu ikri, nenobrieduši karpu ikri), asaru dzimtas (Percidae) sugu zivīm (zandartu, asaru ikri) un jūras plaužu dzimtas (Bramidae) zivīm (plaužu ikri) un kam ir viendabīga konsistence un sarkanīga krāsa. Abu veidu ikrus sāla, izmantojot tikai nejodētu, smalcinātu akmeņsāli bez pretsalipes vielām.

Izmantotās sastāvdaļas ir saulespuķu eļļa, dabīga citronu sula, gāzēts ūdens; vienam produkta veidam pievieno arī vārītus sīpolus. Krāsvielas, konservantus, emulgatorus, stabilizatorus, homogenizācijas vielas vai pārtikas piedevas izmantot nedrīkst.

Saulespuķu eļļa ir dzidra, bez suspendētām daļiņām vai nogulsnēm, un tai ir šķidra konsistence un dzeltena krāsa. Tai ir saulespuķu eļļai raksturīgais aromāts, garša un smarža. Citronu sula ir dzidra, ar īpatnēju garšu, nav pieļaujami nekādi piemaisījumi, un tai ir šķidra konsistence un dzeltenīga krāsa. Tā ir skāba, ar citronu aromātu. Gāzētais ūdens ir dzidrs, bezkrāsains un bez smaržas, bez suspendētām daļiņām vai nogulsnēm. Ja produkts satur sīpolus, tie ir smalki sasmalcināti, ar cietu konsistenci, bāli dzeltenā krāsā. Tiem ir sīpoliem raksturīgais aromāts, garša un smarža.

Lai iegūtu 100 kg gatavā produkta, izmanto tālāk uzskaitītās sastāvdaļas tālāk norādītajos daudzumos saskaņā ar departamenta iekšējo standartu N.I.D. 927-70 N. 23:

| — | sālīti karpu ikri — ne mazāk kā 12,5 kg, |
| --- | --- |

—

sālīti karpu ikri — ne mazāk kā 12,5 kg,

| — | sālītu saldūdens zivju ikru maisījums — vismaz 12 kg, |
| --- | --- |

—

sālītu saldūdens zivju ikru maisījums — vismaz 12 kg,

| — | saulespuķu eļļa — 68 līdz 69 kg, aptuveni 74 līdz 75 l, |
| --- | --- |

—

saulespuķu eļļa — 68 līdz 69 kg, aptuveni 74 līdz 75 l,

| — | gāzēts ūdens — 5,8 līdz 6,8 l, |
| --- | --- |

—

gāzēts ūdens — 5,8 līdz 6,8 l,

| — | citronu sula — 0,5 līdz 1,5 l, |
| --- | --- |

—

citronu sula — 0,5 līdz 1,5 l,

| — | ja produkts satur sīpolus, tad ūdenī vārīti, sasmalcināti sīpoli — 0,5 kg. |
| --- | --- |

—

ja produkts satur sīpolus, tad ūdenī vārīti, sasmalcināti sīpoli — 0,5 kg.

b)   Produkta pagatavošanas metode

Pagatavošanas posmi ir ikru ievākšana, atdalīšana, savākšana, sālīšana un nogatavināšana, sālīto ikru iepakošana, sālīto ikru iepriekšēja apstrāde un iepriekšēja atdzesēšana, sālīto ikru uzglabāšana, vārītu dzelteno sīpolu sagatavošana, sālīto ikru iekļaušana ražošanas procesā, sastāvdaļu dozēšana un sajaukšana, produkta iepakošana un marķēšana. Visas šīs darbības tiek veiktas gan ar karpu ikriem, gan saldūdens zivju ikru maisījumu.

b.1)   Ikru ievākšana

Karpu ikrus un saldūdens zivju ikrus ievāc, izmantojot tradicionālās metodes, proti, ikrus izņem pēc zivs sagriešanas un iztukšošanas.

b.2)   Ikru atdalīšana un savākšana

Ikrus atdala no olnīcas membrānas, kas tos apņem, viegli spiežot ar roku pret plastmasas vai nerūsējošā tērauda sietu ar 3 mm acīm, kurš uzstiepts uz koka vai nerūsējošā tērauda rāmja, kas līdzinās izšūšanas rāmim. Ikri izkrīt cauri sieta acīm un tiek savākti atbilstošos plastmasas vai nerūsējoša tērauda traukos, bet salipušie atlikumi paliek uz sieta. Šos posmus veic manuāli.

b.3)   Ikru sālīšana un nogatavināšana

Pēc tam savāktajiem ikriem pievieno nejodētu, sasmalcinātu akmeņsāli un rūpīgi maisa ar lāpstiņu, līdz, apgriežot lāpstiņu, var konstatēt, ka produkts ir kļuvis viendabīgs un viss sāls ir izšķīdis. 1 kg ikru jāpievieno 80 g sāls. Šo posmu veic manuāli. Ikru sālīšanās parasti ilgst trīs dienas. Ja trīs dienu laikā ikri nav iesālījušies, tos samaisa un atstāj nostāvēties vēl vienu dienu.

Lai sālītie ikri iegūtu nepieciešamo krāsu un formu, ikrus nogatavina istabas temperatūrā (no +14 °C līdz +18 °C temperatūrā). Tiek lēsts, ka produkts pilnīgi nogatavojas 10 dienu laikā pēc sālīšanas. To, vai nogatavināšanas process ir beidzies, nosaka pēc garšas, smaržas un krāsas. Garšai jābūt tādai, kas raksturīga nogatavinātiem ikriem; jēlu zivju garša nav pieņemama. Smarža ir tāda, kas ir raksturīga nogatavinātiem ikriem, bez citām neraksturīgām smaržām. Krāsa ir atkarīga no sugas: karpu ikri ir tumšā ķieģeļsarkanā krāsā, bet saldūdens zivju ikru maisījums ir gaišā ķieģeļsarkanā krāsā.

b.4)   Sālīto ikru iepakošana

Nogatavinātos sālītos ikrus iepako dažāda tilpuma plastmasas traukos vai maisos.

b.5)   Iepriekšēja apstrāde un iepriekšēja atdzesēšana

Šajā posmā ietilpst divas darbības — termiskā apstrāde un iepriekšēja atdzesēšana. Šo divu darbību mērķis ir nostiprināt ikru membrānu un pastiprināt to krāsu. Termiskā apstrāde ir temperatūras paaugstināšana līdz 40 °C ne vairāk kā uz trim stundām. Pēc šā posma sālītos ikrus pirms to turpmākas izmantošanas atdzesē ledainā ūdenī.

b.6)   Sālīto ikru uzglabāšana

Sālītos ikrus uzglabā stikla burkās vai vakuuma maisos pa 2 kg. Uzglabāt var aukstumtelpās, un glabāšanas laiks ir seši mēneši. Ja ikrus ievieto saldētavās, tos var glabāt vienu gadu — līdz nākamajam ievākšanas periodam. Šo posmu veic manuāli.

b.7)   Vārītu dzelteno sīpolu sagatavošana

Vārītus sīpolus var pievienot produktam kā papildu sastāvdaļu, un tādā gadījumā tiek iegūts produkts “Salată tradițională cu icre de crap și ceapă”. Dzeltenos sīpolus ar nazi manuāli nomizo, un katru sīpolu sagriež uz pusēm. Pēc svaigo sīpolu mizošanas seko nākamais posms — termiskā apstrāde vārot. To veic uzreiz pēc nomizošanas vai tad, kad no aukstumtelpas ir paņemts vajadzīgais daudzums. Sīpolus vāra ūdenī, kam pievienoti 15 g nejodēta akmeņsāls uz kilogramu sīpolu. Vārīšanas laiks nedrīkst pārsniegt 10 minūtes. Pēc vārīšanas ūdeni notecina un sīpolus atdzesē pirms sasmalcināšanas. Vārītos, sasmalcinātos sīpolus pārvieto uz telpu, kurā gatavo zivju ikru salātus.

b.8)   Iekļaušana ražošanas procesā

Sālītos ikrus, ko glabā vēsās telpās, nogādā salātu gatavošanas telpā. Ja tie ir sasaldēti, tos atstāj atlaisties 48 stundas. Minētajā telpā nogādā arī vārītos, sasmalcinātos sīpolus, saulespuķu eļļu, gāzēto ūdeni un citronu sulu. Šo posmu veic manuāli.

b.9)   Sastāvdaļu dozēšana un sajaukšana

Ikru un pārējo sastāvdaļu devas tvertnē ievieto manuāli. Kamēr vēl nav pievienota eļļa, maisa ar putotāju, līdz izveidojas viskozs krēms ar bālganām svēdrām, ko rada zivju ikru plīšana. Turpina maisīt, pakāpeniski pievienojot te nelielu daudzumu eļļas un gāzētā ūdens, te dažas karotes citronu sulas, lai eļļa neatdalītos. Tā turpina, līdz ir izlietota visa iemērītā eļļa un gāzētais ūdens, tad iegūto produktu nogaršo, lai noteiktu, vai ir jāpievieno vēl dabīga citronu sula. Ja pievieno sīpolus, tad tie ir vārīti ūdenī un sasmalcināti. Maisīšana ir vienīgā darbība, ko veic mehāniski; visas pārējās darbības veic manuāli.

b.10)   Produkta iepakošana

Produktu iepako dažāda tilpuma plastmasas vai stikla traukos, ko hermētiski noslēdz ar vāku. Šīs darbības veic pusautomātiski, proti, salātus dozē un iepakojumu aizkausē, izmantojot iekārtas.

4.3.   Apraksts par galvenajiem elementiem, kas nosaka tradicionālās īpašības šim produktam, kuram ir tradicionālajai praksei atbilstošs sastāvs un kurš ir pagatavots no tradicionāli izmantotām izejvielām vai sastāvdaļām

Produkta “Salată tradițională cu icre de crap” pagatavošanai izmanto tikai šādas tradicionālās sastāvdaļas: karpu ikrus, saldūdens zivju ikru maisījumu, saulespuķu eļļu, gāzētu ūdeni, citronu sulu, sāli. Saskaņā ar tradicionālo praksi par biezinātāju izmanto sālītu un nogatavinātu saldūdens zivju ikru maisījumu. Gāzēto ūdeni izmanto tādēļ, lai produkts “Salată tradițională cu icre de crap” pēc konsistences nekļūtu viskozs.

Sālīti karpu ikri ir galvenā izmantotā izejviela, kuras dēļ produktu dēvē par “Salată tradițională cu icre de crap”. Veiktā izpēte liecina, ka karpu ikri ir minēti jau 1916. gadā Grigores Antipas [Grigore Antipa] darba “Pescaria si pescuitul in Romania” (“Zveja un zvejniecība Rumānijā”) 706. lpp., iedaļā “c) Līdaku, karpu un dažādu citu saldūdens zivju ikri”, kurā ir teikts, ka “[p]ēc karpu un līdaku sagriešanas rūpīgi ievāc to ikrus, kurus paredzēts sālīt, un, pirms tos atbrīvo no ādas, tos uzglabā nelielā muciņā. No ādām attīra, izmantojot instrumentu, ko deltas reģionā dēvē par “Priboiu” vai “Praboiu” (Tutrakanas iedzīvotāji to sauc par “nūju karpu ikru kulšanai”). Tā ir 80–90 cm gara nūja, kuras galā ir divi nelieli krustiņi (377. att.) un ar kuru var labi sakult ikrus, tāpat kā kuļ krējumu, lai pagatavotu sviestu; ādas uzkrājas nelielajos krustiņos, un muciņā paliek tikai ikri. Pēc tam veic sālīšanu, visu ievieto īpašās mucās, un produktu laiž tirgū”. (Antipa, 1916)

Otra svarīgā izejviela produkta receptē ir “saldūdens zivju ikru maisījums”. Šis maisījums ar nosaukumu “Tarama” arī ir minēts Grigores Antipas 1916. gada darba “Pescaria si pescuitul in Romania” (“Zveja un zvejniecība Rumānijā”) 706. lappusē, iedaļā “c) Līdaku, karpu un dažādu citu saldūdens zivju ikri”, kurā teikts, ka “[c]itu karpu dzimtas sugu zivju ikrus, izņemot Barbus, Barbonymus un Probarbus ģints zivju ikrus, kuri bieži vien ir toksiski, sajauc, tad sakuļ ar nūju (“Priboi”) un pēc tam iesāla, iepako un pārdod kā zemākas kvalitātes ikrus ar tirdzniecības nosaukumu “Tarama””. (Antipa, 1916) Kopš 2010. gada, lai šāda veida saldūdens zivju ikru maisījumu nesajauktu ar Grieķijas jūras zivju ikru maisījumu, ko tirgo ar tādu pašu nosaukumu, asociācijas ražotāji šo sastāvdaļu ražo un izmanto ar pašreizējo saldūdens zivju ikru maisījuma nosaukumu. Saldūdens zivju ikru maisījums tiek izmantots, lai produktam piešķirtu vajadzīgo konsistenci un pastiprinātu sālīto karpu ikru garšu — saldūdens zivju ikri galvenokārt sastāv no sālītiem un nogatavinātiem karpu dzimtas zivju ikriem.

Pārējie četri elementi, kas izmantoti tradicionālā produkta sastāvā, ir sastāvdaļas, kas minētas tālāk norādītajos dokumentārajos pierādījumos, kuros aprakstīta produkta “Salată tradițională cu icre de crap” recepte un pagatavošanas metodes. Tā, piemēram, 1937. gadā produkts “Salată tradițională cu icre de crap” tika uzskatīts par uzkodu (Thevenin, 1937), par Rumānijas gastronomijai raksturīgu produktu, kurš bija minēts franču valodā sagatavotajā Leona Tevenēna [Léon Thevenin] tūrisma ceļvedī “Les bons plats roumains” (“Rumānijas gardie ēdieni”) un tā vēlākajā, 1939. gada, izdevumā angļu valodā “Savoury Rumanian dishes and Choice Wines” (“Rumānijas gardie ēdieni un labākie vīni”).

Iepriekš minētās grāmatas franču valodas izdevumā produkts “Salată tradițională cu icre de crap” tika aprakstīts šādi: ““KARPU IKRU KAVIĀRS”. Karpu kaviārs sastāv no mazākiem ikriem. (..) Pārkaisiet tos ar sāli un atstājiet uz 24 stundām, tad tos viegli paberziet traukā ar siltu ūdeni un pakāpeniski pievienojiet eļļu un citronu, tāpat kā gatavojot majonēzi. Krāsa pakāpeniski kļūst sārta. Produktu ēd kopā ar dažiem sasmalcinātu sīpolu gabaliņiem — pēc garšas.” (Thevenin, 1937)

1970. gadā autore Lukrēcija Oprjana [Lucretia Oprean] publicēja darbu “Minuturi alimentare și alte rețete culinare” (“Uzkodas un citas kulinārijas receptes”), kuras 137. lappusē ir aprakstīts, kā pagatavo karpu ikru kaviāru. Produkta pagatavošanai izmantoja karpu ikrus, augu eļļu, sāli, dabīgu citronu sulu un sīpolus; autore norāda, ka sīpolus pievieno pēc garšas, bet tos var arī nepievienot nemaz: ““Salată cu icre de crap sau stiuca” (15–20 minūšu). 100 g karpu vai līdaku ikru, 200 g augu eļļas, sāls, citronu sula, karote smalki sakapātu sīpolu.” (Oprean, 1970)

1970. gadā Pārtikas rūpniecības ministrija standartizēja produktu “Salată tradițională cu icre de crap”, pieņemot departamenta iekšējo standartu N.I.D. 927-70 N.23, kas nosaka, kādas izejvielas un obligātās sastāvdaļas ir jāizmanto zivju ikru kaviāra pagatavošanai: “Šis iekšējais standarts attiecas uz produktu “Salată de icre” (ikru kaviārs), kurš pagatavots no sālītiem karpu ikriem, maisījuma “tarama” (..), kas sajaukti ar pārtikas saulespuķu eļļu. Produktu “Salată de icre” gatavo no sālītiem ikriem, rafinētas pārtikas eļļas, citronskābes un pārtikas želatīna.”

1982. gadā publicētais darbs “Rețetar-tip pentru preparate culinare” (“Kulinārijas tipveida recepšu krājums”) ir paredzēts ēdināšanas iestādēm. Tajā ir 1 245 receptes, tostarp tradicionālā produkta “Salată cu icre de crap” recepte. Minēto dokumentu pieņēma un sagatavoja Iekšējās tirdzniecības ministrija (Ēdināšanas nodaļa), un tas bija obligāti jāizmanto visās ēdināšanas iestādēs. 99. receptē — karpu ikru kaviāra receptē — ir paredzētas šādas obligātās sastāvdaļas: “(..) karpu ikri, rafinēta saulespuķu eļļa, gāzēts ūdens, citrons vai citronskābe”. Recepšu krājumā iekļautās receptes ir Rumānijas kulinārā mantojuma sastāvdaļa, un minētā darba priekšvārdā ir teikts: “(..) šā darba pamatā ir mūsu valsts [Rumānijas — red. piezīme] tradicionālā virtuve, un tajā paredzēts izmantot kulinārās tehnoloģijas mūsdienu metodes.” (Ministerul Comertului Interior, 1982)

1988. gada darbā “Semipreparatele în bucătăria modernă” (“Iepriekš pagatavoti mūsdienu ēdieni”), ko sarakstījuši Stere Stavrositu [Stere Stavrositu] un Jekaterina Stavrositu [Ecaterina Stavrositu], norādīts, ka karpu ikru kaviāru gatavo no karpu ikriem, gāzēta ūdens, citrona un sāls. (Stavrositu & Stavrositu, 1988)

Visas šīs dokumentārās atsauces, kas aptver vairākas desmitgades, apliecina produkta “Salată tradițională cu icre de crap” pagatavošanā izmantoto izejvielu tradicionalitāti.

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---