----

----

II Forberedende retsakter

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

410. plenarforsamling den 30. juni og 1. juli 2004

----

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — LeaderSHIP 2015 — Fremtiden for den europæiske skibsbygnings- og skibsreparationsindustri — konkurrenceevne gennem ekspertise«

KOM(2003) 717 endelig

(2004/C 302/01)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 21. november 2003 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til EØSU's sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som udpegede Joost Van Iersel til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 9. juni 2004.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 410. plenarforsamling den 30. juni og 1. juli 2004 (mødet den 30. juni) følgende udtalelse med 109 stemmer for, 3 imod og 1 hverken for eller imod.

1.   Resumé

Kommissionen har i tæt samarbejde med den europæiske skibsbygnings- og skibsreparationsindustri skitseret en ny skibspolitisk struktur for sektoren. Det er bemærkelsesværdigt, hvor hurtigt de involverede parter har været i stand til at sammensætte en bred pakke af foranstaltninger, som sigter mod at sikre sektorens produktion og konkurrenceevne. EØSU bifalder de benyttede metoder og indholdet i Leadership 2015. Alle involverede parter erkender, at en national tilgang er passé, og at kun en europæisk tilgang kan føre til holdbare løsninger. Man har med rette valgt at satse på en sammenhængende pakke og respekt for markedskonformitet. EØSU understreger, at forslagenes troværdighed alene afhænger af gennemførelsen. Opfølgningen er derfor af afgørende betydning. Deltagelse, gennemsigtighed og nøje kontrol med de forskellige processer skal garanteres. EØSU støtter fuldt ud målsætningen om, at gennemførelsen af de planlagte foranstaltninger skal resultere i lige konkurrencevilkår i Europa, hvilket er en forudsætning for lige konkurrencevilkår i verden som helhed.

2.   Baggrund

2.1   Markedet for skibsbygning

2.2   Udviklingen inden for skibsbygningspolitikken

3.   En ny tilgang

3.2   Industriens køreplan

3.3   Rådgivningsgruppen på højt plan

3.4   Kommissionens meddelelse

3.5   Rådskonklusionerne fra november 2003

4.   Generelle bemærkninger

5.   Konklusioner og anbefalinger

Bruxelles, den 30. juni 2004

Roger BRIESCH

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

----

(1)  Oplysningerne stammer fra en undersøgelse af den europæiske søfartsindustris økonomiske indflydelse, som Policy Research Corporation N.V. & ISL har udarbejdet for Kommissionen.

(2)Kilde: Lloyds' Register.

(3)  »LeaderSHIP 2015 — Fremtiden for den europæiske skibsbygnings- og skibsreparationsindustri«, EU-Kommissionen, Bruxelles, 2003.

(4)  KOM(2003) 717 endelig.

(5)  KOM(2003) 717 endelig, side 16.

(6)  Rådets konklusioner vedrørende industripolitikkens bidrag til den europæiske konkurrenceevne, Bruxelles den 24. november 2003 (15472/03).

(7)  Dette gælder f.eks. olietankere og bulk carriers, som kræver lavteknologifærdigheder og relativt høje udgifter til arbejdskraft.

----

----

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ændring af beslutning 2000/819/EF om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2001-2005)«

KOM(2003) 758 endelig — 2003/0292 (COD)

(2004/C 302/02)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 23. december 2003 under henvisning til EF-traktatens artikel 95 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som udpegede Dimitris Dimitriadis til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 9. juni 2004.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 410. plenarforsamling af 30. juni og 1. juli 2004, mødet den 30. juni, følgende udtalelse med 140 stemmer for, 1 imod og 4 hverken for eller imod.

1.   Forord

2.   Indledning

2.1   Mål

Programmets sigte er at tilskynde til jobskabelse og oprettelse og udvikling af innovative små og mellemstore virksomheder, som defineret i Kommissionens henstilling 96/280/EF, ved at sætte skub i deres investeringer takket være en forøgelse af de finansielle ressourcer, som stilles til deres rådighed.

2.2   Beskrivelse — programmets omfang

Programmet omfatter tre instrumenter: a) venture-kapitalordningen for virksomheder (ETF-iværksætterordningen (5)) under den europæiske investeringsfonds auspicier; b) en ordning med økonomiske tilskud til SMV'ers etablering af fælles tværnationale virksomheder inden for EU (Joint European Venture — JEV) som administreres af Kommissionen; c) en garantiordning (SMV-garantifacilitet), som administreres af EIF.

3.   Programmets resultater

4.   Bemærkninger

5.   Konklusion

Bruxelles, den 30. juni 2004

Roger BRIESCH

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

----

(1)  Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Handlingsplan: Den europæiske dagsorden for iværksætterkultur, KOM(2004) 70 endelig, 11.2.2004.

(2)  Commission Staff Working Paper — European Competitiveness Report 2003, SEK(2003) 1299, 12.11.2003 (foreligger ikke på dansk).

(3)  Rådets afgørelse (98/347/EF) om finansielle støtteforanstaltninger for små og mellemstore virksomheder (SMV), som er innovative og beskæftigelsesskabende — vækst- og beskæftigelsesinitiativet — EFT L 155 af 29.5.1998.

(4)  Rådets afgørelse 2000/819/EF om et flerårigt program for virksomheder og iværksætterånd, herunder for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2001-2005).

(5)  EFT: Europæisk Teknologi Ordning, etableret af Den Europæiske Investeringsbank (EIB) med det sigte at skaffe risikokapital til små og mellemstore virksomheder i den højteknologiske sektor gennem eksisterende venture-kapitalfonde.

(6)  Kommissionens beretning til Europa-Parlamentet og Rådet, KOM(2003) 758 endelig af 8. december 2003.

(7)  Kommissionens beretning til Europa-Parlamentet og Rådet, KOM(2003) 758 endelig af 8. december 2003.

(8)  Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om gennemførelsen af handlingsplanen for risikovillig kapital (»Risk Capital Action Plan (RCAP)«), KOM(2002) 563 endelig udg. af 16.10.2002.

----

----

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om et nyt lovgrundlag for betalinger i det indre marked«

KOM(2003) 718 endelig

(2004/C 302/03)

Kommissionen besluttede den 2. december 2003 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til EØSU's faglige sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som udpegede Guido Ravoet til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 9. juni 2004.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 410. plenarforsamling af 30. juni og 1. juli 2004, mødet den 30. juni 2004, med 140 stemmer for, ingen imod og 5 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1.   Forslagets indhold og anvendelsesområde

2.   Almene bemærkninger

3.   Særlige bemærkninger

3.1   Ret til at udbyde betalingsløsninger til befolkningen (bilag 1)

Hvordan dette spørgsmål løses på et nyt lovgrundlag for betalinger er afgørende for det finansielle systems sikkerhed. Da et betalingssystem er hjørnestenen i hele økonomien, bør betalingstjenester reguleres i alle medlemsstater. Princippet om gensidig anerkendelse bør først anvendes, når man har fastlagt harmoniserede minimumskrav for udstedelse af licens til betalingstjenesterne. Dette princip medfører hverken tilstrækkelig sikkerhed for forbrugerne eller lige markedsvilkår. Et bindende retligt instrument, der finder direkte anvendelse, (forordning) til at gennemføre Kommissionens valgmulighed 2 (en særlig licens til betalingstjenester) vil garantere et sikkert lovgrundlag for dette område. Det bør fremgå tydeligt, at en betalingsudbyder kun kan opkræve depositum, hvis han er i besiddelse af en licens til at drive bankvirksomhed (solvenskrav osv.). Overordnet set er det indlysende, at enhver lovgivning, som udvikles på dette område, også skal gælde ikke-europæiske betalingsudbydere, der virker inden for EU.

3.2   Informationskrav (bilag 2)

Kreditinstitutter skal overholde direktiv 97/5/EF om grænseoverskridende kreditoverførsler, forordning 2560/2001/EF om grænseoverskridende betalinger i euro og henstilling 97/489/EF om elektroniske betalingsinstrumenter. Visse medlemsstater har måske deres egen nationale lovgivning, og der findes EU-regler, som specifikt vedrører forbrugeroplysning, dvs. direktiv 2002/65/EF vedrørende fjernsalg af finansielle tjenester til forbrugerne og direktiv 2000/31/EF (»direktivet om e-handel«). Disse krav, hvis anvendelsesområde og indhold er passende, gennemføres af bankerne. Udvalget giver sin fulde støtte til Kommissionens initiativ til at konsolidere eksisterende lovbestemmelser med henblik på at indføre én enkelt, klar juridisk tekst, som omfatter hele spektret af informationskrav. Informationskrav skal være så generelle som muligt, så de også kan finde anvendelse på betalingsinstrumenter, der ikke eksisterer i dag.

3.3   Valutaudlændingekonti (bilag 3)

Dette spørgsmål omfatter meget andet end betalinger og bør derfor behandles andetsteds.

3.4   Valørdatoer (bilag 4)

3.5   Nummerportabilitet for bankkonti (bilag 5)

3.6   Kundemobilitet (bilag 6)

Som hovedregel vil et konkurrencepræget marked skabe en naturlig udvikling hen imod større forbrugermobilitet. Bankerne skal gøre det så let som muligt for kunderne at flytte deres konti ved at meddele dem alle fornødne oplysninger. Udvalget går fuldt ind for selvregulering med henblik på øget kundemobilitet. Desuden støtter udvalget gennemsigtighed i forbindelse med gebyrer for lukning af konti. Disse gebyrer bør være rimelige og afspejle de reelle administrationsomkostninger i forbindelse med lukning og overførsel af konti. Desuden bør de meddeles, inden en kunde åbner en konto i en bank.

3.7   Sikkerhedsvurderingen af betalingsmidler og -komponenter (bilag 7)

Eftersom lovgivningsmæssige initiativer kan medføre en fare for, at gamle teknologiske løsninger befæstes (sikkerhedskomponenter bliver grundlæggende konstant tilpasset), bør industrien helst gå forrest med standardisering inden for selvreguleringsrammer, som Kommissionen foreslår som en første valgmulighed. Udvalget finder, at en industriledet sikkerhedsvurdering bør bringes i overensstemmelse med de fælles EU-principper, der skal fastlægges for at undgå forvirring.

3.8   Oplysninger om betalingsafsenderen (FATF's særlige henstilling VII) (bilag 8)

FATF er et mellemstatsligt organ, som fastlægger standarder og udvikler politikker til bekæmpelse af henholdsvis pengevask og finansiering af international terrorisme. Den særlige anbefaling VII vedrørende finansiering af terrorisme vedrører telegrafisk overførsel og fastslår følgende: Lande bør stille krav om, at pengeinstitutter, herunder remittenter, skal vedlægge nøjagtige og meningsfulde oplysninger om betalingsafsenderen (navn, adresse og kontonummer) ved pengeoverførsler og relaterede meddelelser, som sendes, og at oplysningerne skal forblive sammen med overførslen eller den relaterede meddelelse gennem hele betalingskæden. Landene bør sikre, at pengeinstitutter, herunder remittenter, foretager en udvidet og nøje undersøgelse og overvågning af mistænkelige overførsler af aktivitetsmidler, som ikke er vedlagt fuldstændige oplysninger om betalingsafsenderen (navn, adresse og kontonummer). Udvalget foreslår, at den særlige henstilling VII bør gennemføres på en fuldt harmoniseret måde i form af en forordning for hele det indre marked, så man sikrer en sammenhængende og ensartet anvendelse af den. Overholdelse af kravet om privatlivets fred er afgørende i den forbindelse. Landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde bør også inkluderes. Rent specifikt bør oplysningerne om betaleren indeholde navnet på kontohaveren i stedet for navnet på betaleren, da de kan være forskellige, så oplysningerne om kontohaveren allerede bliver registreret af og gjort lettilgængelig for den modtagende betalingsudbyder.

3.9   Alternativ bilæggelse af tvister (bilag 9)

I sin udtalelse om Kommissionens grønbog om alternativ bilæggelse af tvister i civil- og handelsret (10) giver udvalget sin støtte til FIN-NET's aktiviteter, siden Kommissionen tog initiativ til det. Det er bevis på, at grænseoverskridende mæglingsordninger kan fungere hensigtsmæssigt og uden bureaukrati ved hjælp af eksisterende mekanismer. FIN-NET'succes skyldes, at det dækkede det på daværende tidspunkt nye område med grænseoverskridende betalinger (ADR), samtidig med at det byggede videre på eksisterende ikke-grænseoverskridende ordninger. På betalingsområdet er procedurehastighed af særlig betydning for forbrugeren.

3.10   Betalingsordrers genkaldelighed (bilag 10)

3.11   Betalingsudbyderens rolle i tilfælde af tvister mellem kunde og sælger i forbindelse med fjernhandel (bilag 11)

Udvalget finder, at man bør skelne mellem den basale transaktion og udførelsen af betalingen: Betalingstransaktionen som sådan er fuldstændig neutral. Hverken oprindelsesbanken eller modtagerens bank har nogen indflydelse på den underliggende transaktion mellem afsenderen (den handlendes kunde) og betalingsmodtageren (den handlende). Udvalget erkender, at dette bilag repræsenterer et meget kompliceret spørgsmål, som det er nødvendigt at diskutere yderligere.

3.12   Manglende eller mangelfuld gennemførelse (bilag 12)

3.13   De kontraherende parters forpligtelser og hæftelse i forbindelse med uautoriserede transaktioner (bilag 13)

3.14   Anvendelsen af begreberne »our«, »ben«, »share« (11) (bilag 14)

3.15   Overførselstid for kreditoverførsler (bilag 15)

3.16   Direkte debettransaktioner (bilag 16)

3.17   Fjernelse af hindringer for professionel pengetransport (bilag 17) (13)

3.18   Databeskyttelsesaspekter (bilag 18)

Kommissionens beslutning om at indføje en bestemmelse i en forordning svarende til artikel 13, litra d, i det eksisterende databeskyttelsesdirektiv 95/46/EF (14), udgør den bedste chance for på kort sigt at harmonisere informationsudvekslingen, så man kan forebygge bedrageri i betalingssystemer (mellem operatører og myndigheder, og blandt operatørerne selv, via en undtagelse til databeskyttelsesdirektivet: f.eks. en database om svigagtige handlende hvad angår korttransaktioner).

3.19   Digitale signaturer (bilag 19)

Udvalget foreslår, at Kommissionen først af alt fremlægger sin rapport om gennemførelsen af direktiv 1999/93/EF (15) om elektroniske signaturer. Kommissionens forslag til nye foranstaltninger hilses velkomne. Overordnet set ønsker udvalget at fremhæve, at digital certificering er et produktledelsesområde, hvor principperne om teknisk neutralitet og konkurrence gælder.

3.20   Netsikkerhed (Bilag 20)

Udvalget bifalder aktioner og initiativer, som gør internetkriminalitet til en mere alvorlig strafbar handling og i den henseende overvejer harmonisering i hele EU i samarbejde med andre retsområder (f.eks. USA). Anvendelse af sanktioner med afskrækkende virkninger med henblik på at straffe uautoriseret adgang til automatiske databehandlingssystemer med henblik på svig, ødelæggelse eller ændring af data og forandring af systemers funktionsmåde er positivt. Det er også nødvendigt at sanktionere parter, som stiller data, programmer, hardware eller information til rådighed, som er specifikt beregnet på eller tilpasset til at give uautoriseret adgang til et automatisk databehandlingssystem med henblik på at begå svig. Der må derfor skelnes mellem kriminalisering af ulovlige aktiviteter på betalingsnet, hvor yderligere EU-harmonisering via lovgivning vil blive hilst velkommen, og forebyggende foranstaltninger til at sikre betalingsnettene, hvilket bør overlades til industrien, så man kan tage hensyn til alle teknologiske fremskridt.

3.21   Nedbrud i betalingsnet (bilag 21)

4.   Konklusion

Bruxelles, den 30. juni 2004

Roger BRIESCH

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

----

(1)EFT L 344 af 28.12.2001.

(2)EFT L 43 af 14.2.1997.

(3)  Med »kunde« tænkes der på de forbrugere og andre personer, f.eks. detailhandlere og SMV'ere, der anvender betalingsløsninger.

(4)  F.eks. Den Europæiske Bankforenings systemer EURO 1 og STEP 1.

(5)  EBA gennemførte sine første transaktioner den 28. april 2003.

(6)  Samlet procentdel fra forskellige kilder (Swift, EBA, kreditkortordninger), udarbejdet af Den Europæiske Bankforening (2003).

(7)  EØSU 500/2004, ordfører Daniel Retureau.

(8)  Det internationale bankkontonummer.

(9)  Bankidentifikationsnummeret.

(10)EUT C 85 af 8.4.2003.

(11)  Begreberne »our«, »ben«, »share« er tre betalingsmuligheder ved kreditoverførsler.

(12)  Interbank-konventionen om betalinger for grundlæggende kreditoverførsler falder ind under Forordning 2560/2001.

(13)  Man er nødt til at være meget opmærksom på oversættelsernes nøjagtighed. På f.eks. italiensk vil en mere korrekt titel være »Rimozione delle barriere al transporte di fondi«, så man lægger sig så tæt på originalen som muligt.

(14)EFT L 281af 23.11.1995.

(15)EFT L 13 af 19.1.2000.

----

----

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Rådets beslutning om konsultations- og underretningsprocedurer med hensyn til kreditforsikringer, garantier og finanskreditter« (Kodificeret udgave)

KOM(2004) 159 endelig - 2004/0056 (CNS)

(2004/C 302/04)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 13. maj 2004 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til EØSU's Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som udpegede Frank von Fürstenwerth til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 9. juni 2004.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 410. plenarforsamling den 30. juni og 1. juli 2004, mødet den 30. juni 2004, følgende udtalelse med 133 stemmer for, 1 imod og 4 hverken for eller imod.

1.   Indledning

2.   Evaluering

Bruxelles, den 30. juni 2004

Roger BRIESCH

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

----

----

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om gennemførelse af Den Internationale Kode for Sikker Skibsdrift i Fællesskabet«

KOM(2003) 767 endelig — 2003/0291 (COD)

(2004/C 302/05)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 13. januar 2004 under henvisning til EF-traktatens artikel 80, stk. 2, at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til EØSU's Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som udpegede Anna Bredima-Savopoulou til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 10. maj 2004.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 410. plenarforsamling den 30. juni og 1. juli 2004, mødet den 30. juni, følgende udtalelse med 155 stemmer for, 2 imod og 4 hverken for eller imod.

1.   Indledning

2.   Kommissionens forslag

3.   Generelle bemærkninger

4.   Særlige bemærkninger

4.1   Artikel 3 — Anvendelsesområde

4.2   Artikel 4 — Krav til sikkerhedsstyring

4.3   Artikel 5 — Certificering

4.4   Artikel 7 — Beskyttelsesprocedure

4.5   Artikel 9 — Rapportering

4.6   Artikel 13 — Ikrafttræden

5.   Konklusioner

Bruxelles, den 30. juni 2004

Roger BRIESCH

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

----

(1)  Rådets forordning (EF) nr. 3051/95 af 8. december 1995 om sikkerhedsledelse af ro-ro-passagerfærger, EFT L 320 af 30.12.1995, s. 14.

(2)EFT C 236 af 11.9.1995, s. 42.

(3)EFT L 19 af 24.1.1998, s. 35.

(4)EFT L 302 af 6.12.2002, s. 3.

----

----

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om bedre havnesikring«

KOM(2004) 76 endelig — 2004/0031 (COD)

(2004/C 302/06)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 24. februar 2004 under henvisning til EF-traktatens artikel 80, stk. 2, at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til EØSU's Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som udpegede Anna Bredima-Savopoulou til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 10. maj 2004.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 410. plenarforsamling den 30. juni og 1. juli 2004, mødet den 30. juli 2004, følgende udtalelse med 154 stemmer for og 4 hverken for eller imod:

1.   Indledning

2.   Kommissionens forslag

3.   Generelle bemærkninger

4.   Særlige bemærkninger

5.   Konklusion

Bruxelles, den 30. juni 2004

Roger BRIESCH

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

----

(1)  KOM(2003) 229 endelig —2003/0089 (COD).

(2)  KOM(2003) 229 endelig —2003/0089 (COD).

(3)EUT C 32 af 5.2.2004, s. 21.

(4)EUT C 61 af 14.3.2003, s. 174.

(5)EUT C 32 af 5.2.2004, s. 21.

(6)EUT C 61 af 14.3.2003, EUT C 32 af 5.2.2004.

(7)EUT C 129 af 29.4.2004, s. 6.

(8)  CESE 856/2003 i EUT C 32 af 5.2.2004.

(9)EUT C 32 af 5.2.2004 og KOM(2003) 376 endelig.

(10)EUT C 129 af 29.4.2004, s. 6.

(11)  En container-scanner i Rotterdam havn koster 14 mio. EUR: EUT C 32 af 5.2.2004.

(12)EUT C 129 af 29.4.2004, s. 6.

----

----

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Fusionsenergi«

(2004/C 302/07)

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 29. januar 2004, under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, at afgive en udtalelse om »Fusionsenergi«.

Det forberedende arbejde henvistes til EØSU's Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som udpegede Gerd Wolf til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 10. juni 2004.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 410. plenarforsamling den 30. juni og 1. juli 2004, mødet den 30. juni 2004, følgende udtalelse med 141 stemmer for og 9 hverken for eller imod.

Nærværende udtalelse er et supplement til udvalgets tidligere udtalelser om energi- og forskningspolitik. Den handler om udviklingen af reaktorer, som udnytter fusionsenergi, og disses forventede fordelagtige sikkerheds- og miljøaspekter, hvilket skal ses i lyset af det globale energispørgsmål. Det dertil nødvendige F&U-arbejde beskrives og evalueres kort. Udtalelsen vedrører ligeledes Europas position under de igangværende forhandlinger om ITER's placering.

Indholdsfortegnelse:

1.   Energiområdet

2.   Atomkraft — kernespaltning (fission) og kernesammensmeltning (fusion)

3.   Udviklingen hidtil

4.   Den videre udvikling på vej mod en fusionsreaktor

5.   Spørgsmålet om ITER's placering

6.   Sammenfatning og udvalgets anbefalinger

Bruxelles, den 30. juni 2004

Roger BRIESCH

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

----

(1)  Energi forbruges ikke, men omdannes og anvendes. Dette sker ved hjælp af omdannelsesprocesser som f.eks. afbrænding af kul, omdannelse af vindenergi til strøm eller kernespaltning (bevarelse af energien; EC = mc2). I denne forbindelse taler man tillige om »energiforsyning«, »energiproduktion« eller »energiforbrug«.

(2)  Fremme af vedvarende energikilder: Handlingsmuligheder og finansieringsinstrumenter, »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fremme af kraftvarmeproduktion på grundlag af en efterspørgsel efter nyttevarme på det indre energimarked«, »Forslag til Rådets direktiv (Euratom) om fastlæggelse af de grundlæggende forpligtelser og generelle principper vedrørende sikkerheden i nukleare anlæg« og »Forslag til Rådets direktiv (Euratom) om forvaltning af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald«, »Atomkraft og elproduktionen«.

(3)  Grønbog »På vej mod en europæisk strategi for energiforsyningssikkerhed«.

(4)  »Behovet for forskning med henblik på sikker og bæredygtig energiforsyning«.

(5)  »Behovet for forskning med henblik på sikker og bæredygtig energiforsyning«; punkt 2.1.3 og derefter.

(6)  Problematikken eksemplificeres bl.a. af de hidtidige oliekriser (såsom i 1973 og 1979) samt de aktuelle uoverensstemmelser om tildeling af emissionscertifikater, der bevæger sig i spændingsfeltet mellem økonomi og økologi.

(7)  Citat: »Derfor opfordrer udvalget kraftigt Kommissionen til snarest muligt at udarbejde en strategi for integreret, europæisk energiforskning, hvoraf et fremtidigt europæisk energiforskningsprogram kan afledes.«

(8)  Man kan således forvente, at der vil opstå en faretruende brændstofmangel på et tidligere stadium.

(9)  Betydningen af atomkraft og elproduktionen.

(10)  Atomer af samme element, men med forskellig masse (forskelligt antal neutroner i atomkernen).

(11)  Betydningen af atomkraft for elproduktionen.

(12)  Kun fusionsprocessen skal i givet fald afbrydes kort hver time.

(13)  Helium har en ekstremt stabil kerne og er kemisk inert (deraf betegnelsen »ædelgas«)

(14)  Typisk 1 000 km/sek.

(15)  Radiotoksicitet er et mål for skadeligheden af en radionukleid, som befinder sig i den menneskelige organisme, på grund af dennes strålevirkning.

(16)  Ved disse temperaturer er en gas fuldt ioniseret (dvs. at elektroner med negativ elektrisk ladning ikke længere er bundet i elektronskyen, men frit bevægelige på linje med kerner med positiv elektrisk ladning) og dermed et medium med elektrisk ledeevne, som blandt andet kan kontrolleres med magnetfelter. Denne tilstand betegnes »plasma«.

(17)  Forklaring af den »termonukleare« forbrændingsproces: Se 3.9.

(18)  »Jeg tør godt spå, at der inden for de næste to tiår vil blive fundet en metode til at frigøre fusionsenergi på kontrolleret vis.«

(19)  Rev. Mod. Phys. 28, 338 (1956).

(20)  »De tekniske problemer forekommer dog i realiteten at være overordentlig store. Når fysikerne bliver klar over disse, vil nogle af dem ikke tøve med at anse problemet for uløseligt.«

(21)  toroidal: ringformet.

(22)  Tager udgangspunkt i en variant af TOKAMAK-princippet.

(23)  Med JET lykkedes det således at virkeliggøre den af Bhabha forudsagte metode og bekræfte dennes forudsigelse.

(24)  Oprindeligt International Thermonuclear Experimental Reactor, i dag anvendt som navn.

(25)  Plasma-væg-interaktion.

(26)  Dvs. at der i fusionsplasmaet dannes ti gange så høj (fusions-) effekt, som fusionsplasmaet tilføres udefra ved hjælp af særlige aggregater såsom ydelsesstærke neutralstråleinjektorer eller højfrekvenssendere.

(27)  Ifølge KOM(2003) 215 endelig: Omkostningerne ved ITER konstruktionsfasen anslås til 4,57 mio. euro (i 2000).

(28)  Jf. f.eks. »Spin-off benefits from Fusion R&D« EUR 20229-Fusion energy-Moving forward ISBN 92-894-4721-4 og brochuren »Making a Difference« fra Culham Science Centre, Abingdon, Oxfordshire OX14 3DB, U.K.

(29)  Pga. pladsmangel har man måttet udelade en detaljeret gennemgang af projektets indviklede og skiftende politiske historie.

(30)  Her skal især nævnes Stellarator.

(31)  Til sammenligning: Der kræves ca. 1 000 t brunkul i et brunkulkraftværk.

(32)  1 GW (Gigawatt) lig med 1 000 MW (Megawatt).

(33)  Lithium kan udvindes af bestemte sten, saltvand fra saltvandssøer, geotermiske og mineralvandskilder, vand udpumpet fra oliefelter og havvand. Med de forekomster, der er kendte i dag, kunne det tidobbelte af det totale nuværende energibehov på verdensplan blive dækket i flere tusinde år.

(34)  Til sammenligning: Emissionen fra et brunkulkraftværk vil ved samme effekt være ca. 1 000 t CO2.

(35)  Med undtagelse af den første udrustning, som f.eks. kan udvindes fra spaltningsreaktorer, der er modereret med tungt vand (Canada).

(36)  Ved Aix-en-Provence, nordøst for Marseille, Frankrig.

(37)  I det nordlige Japan.

(38)  eller energifrigørelse/tid.

(39)  ... »fremme af fusionsenergi«.

(40)  Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet — »Forskere i det europæiske forskningsrum: et fag, mange muligheder«.

(41)  Kina, Japan og (Syd-)Korea.

----

----

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — Statusrapport om forskningsprogrammet Galileo i begyndelsen af 2004«

KOM(2004) 112 endelig

(2004/C 302/08)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 5. maj 2004 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som udpegede Stéphane Buffetaut til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 10. juni 2004.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 410. plenarforsamling den 30. juni-1. juli 2004, mødet den 30. juni 2004, følgende udtalelse med 161 stemmer for og 3 hverken for eller imod.

1.   Indledning

2.   Meddelelsens struktur og indhold

Meddelelsen er koncentreret om følgende tre temaer:

2.1   Udviklingsfasen

2.1.1   Fællesforetagendet

Den aftale, der blev indgået i maj 2003 i ESA-rådet, har gjort det muligt at løse op for situationen, og fællesforetagendet Galileo har nu været fuldt operationelt siden sommeren 2003. Der er udnævnt en direktør, organisationsstrukturen er blevet godkendt og budgettet for 2003/2004 vedtaget. EGNOS (den europæiske geostationære navigationstjeneste) vil blive placeret under fællesforetagendets kontrol. Tilbage er spørgsmålet om fællesforetagendets skattemæssige og sociale status, der drøftes med den belgiske regering, og som involverer et betydeligt beløb (5 mio. EUR pr. år). Det drejer sig om at sikre de 32 personer, som er beskæftiget i fællesforetagendet, de samme ordninger som medlemmerne af ESA eller Kommissionen. De belgiske myndigheder er ikke imod dette, men ønsker, at de ansatte i fællesforetagendet skal være dækket af en social sikringsordning. Problemet er derfor snarere af administrativ end indholdsmæssig art.

2.1.2   Tekniske undersøgelser og forskningsarbejde

De vedrører:

2.1.3   Verdensradiokonferencen i juni 2003

2.1.4   Integrationen af de nye medlemsstater og af kandidatlandene

I denne sammenhæng er der blevet udviklet en række initiativer på industrielt plan, for at disse lande sådan som ønsket af Kommissionen kan deltage fuldt ud i Galileo-programmet.

2.2   Styrkelse af det internationale samarbejde

2.3   Overgangen til etablerings- og driftsfasen

Dette er det afgørende spørgsmål. Etableringsfasen begynder i 2006, driftsfasen i 2008.

2.3.1   Indgåelse af koncessionsaftale om systemet

2.3.2   Forvaltning af systemet

3.   Generelle bemærkninger

4.   Konklusion

Bruxelles, den 30. juni 2004

Roger BRIESCH

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

----

(1)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Kommissionens hvidbog »Rummet: en ny europæisk grænse for en større Union — En handlingsplan for gennemførelsen af den europæiske rumpolitik«, KOM(2003) 673 endelig.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Kommissionens grønbog »Europæisk rumpolitik«, KOM(2003) 17 endelig, EFT C 220 af 16.9.2003.

----

----

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder« (Kodificeret udgave)

KOM(2004) 232 endelig — 2004/0074 (COD)

(2004/C 302/09)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 27. april 2004 under henvisning til EF-traktatens artikel 71 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som udpegede Eduardo Chagas til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 10. juni 2004.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 410. plenarforsamling den 30. juni og 1. juli 2004, mødet den 30. juni, følgende udtalelse med 160 stemmer for og 10 hverken for eller imod.

Bruxelles, den 30. juni 2004

Roger BRIESCH

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

----

(1)EFT L 143 af 27.6.1995, s. 70 — EØSU's udtalelse EFT C 393 af 31.12.1994, s. 56.

----

----

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1228/2003 med hensyn til datoen for anvendelse af visse bestemmelser i Slovenien«

KOM(2004) 309 endelig — 2004/0109 (COD)

(2004/C 302/10)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 11. maj 2004 under henvisning til EF-traktatens artikel 95 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som udpegede Jan Simons til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 10. juni 2004.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 410. plenarforsamling af 30. juni og 1. juli 2004, mødet den 30. juni, følgende udtalelse med 158 stemmer for, 2 imod og 7 hverken for eller imod.

1.   Indledning

2.   Kommissionsforslagets indhold

3.   Generelle bemærkninger

4.   Resumé og konklusion

Bruxelles, den 30. juni 2004

Roger BRIESCH

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

----

(1)  EØSU's udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om betingelserne for netadgang i forbindelse med grænseoverskridende elektricitetsudveksling«, EFT C 36 af 8.2.2002, s. 10.

(2)  EØSU's udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om betingelserne for netadgang i forbindelse med grænseoverskridende elektricitetsudveksling«, EFT C 36 af 8.2.2002, s. 10.

(3)  Punkt 6.6 i EØSU's udtalelse, EFT C 36 af 8.2.2002, s 10.

----

----

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Industrielle ændringer og økonomisk, social og territorial samhørighed«

(2004/C 302/11)

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 29. januar 2004 under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, at afgive udtalelse om »Industrielle ændringer og økonomisk, social og territorial samhørighed«.

Det forberedende arbejde henvistes til EØSU's Rådgivende Kommission for Industrielle Ændringer, som udpegede José Leirião til ordfører og N. Cué til medordfører. Den Rådgivende Kommission vedtog sin udtalelse den 7. juni 2004.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 410. plenarforsamling af 30. juni og 1. juli 2004, mødet den 30. juni 2004, følgende udtalelse med 155 stemmer for og 13 hverken for eller imod:

Resumé

Formålet med denne udtalelse er at undersøge, om instrumenterne til fremme af økonomisk, social og territorial samhørighed er velegnede, og om virksomhederne har favorable rammevilkår til at gennemføre de industrielle ændringer, uden at det går ud over deres konkurrenceevne.

Konklusionerne og anbefalingerne indeholder 17 punkter, som peger på behovet for forbedringer, hvad angår politik, instrumenter, kriterier for udvælgelse af regioner, der er berettigede til EU-støtte, indførelse af god praksis, skabelse af synergi mellem politik og instrumenter samt generel koordinering af iværksættelsen af EU's strategier for omstrukturering såsom Lissabon-strategien, strukturreformer og bæredygtig udvikling.

Emnet behandles med udgangspunkt i følgende hovedaspekter, som er ledetråden i udtalelsens opbygning:

Indledning

I sin initiativudtalelse om »Industrielle ændringer: den aktuelle situation og fremtidsudsigter — en generel strategi« (1) erklærede EØSU, at CCMI's fremtidige arbejde blandt andet skulle »...fremme en ramme og nogle vilkår, der gør det muligt at igangsætte industrielle ændringer, som er forenelige med de krav, der stilles dels til virksomhedernes konkurrenceevne, dels til økonomisk, social og territorial samhørighed«. Dermed var rammerne afstukket for den type bidrag og de emner, som Den Rådgivende Kommission skal tage op i sine udtalelser. Beslutningen om at udarbejde nærværende initiativudtalelse om »Industrielle ændringer og økonomisk, social og territorial samhørighed« skal ses i dette perspektiv.

1.   Definitioner

2.   Følgerne af globalisering og de uundgåelige industrielle ændringer

3.   Den regionale udvikling som en faktor, der regulerer globaliseringen: klynger

4.   Følgerne af industrielle ændringer og omstruktureringer

Industrielle ændringer og omstruktureringer har forskellige følger for de enkelte sektorer og regioner.

4.1   Sociale aspekter

Alle økonomiske aktører er klar over, at omstrukturering og konsolidering er en forudsætning for, at virksomhederne kan overleve og forbedre deres konkurrenceevne.

Omstrukturering bliver et socialt problem, når der hverken er passende beskæftigelsesalternativer eller muligheder for mobilitet i den berørte region.

Endvidere bør virksomhederne leve op til deres sociale ansvar ved at inddrage arbejdstagernes repræsentative organer og de lokale og regionale myndigheder i deres strategier for omstrukturering.

Virksomhedernes konkurrenceevne skal opnås gennem social dialog.

4.2.   De udfordringer, som virksomhederne står over for

Den store udfordring for virksomhederne er at reagere rigtigt på forandringer under hensyntagen til nødvendigheden af at styrke konkurrenceevnen i et komplekst miljø og i en konkret social og institutionel kontekst.

Man må ikke glemme, at de industrielle ændringer, der sættes i værk af store virksomheder, har konsekvenser for små og mellemstore underleverandører. Der er brug for et samarbejdsnetværk, som kan sætte SMV i stand til at foretage de nødvendige tilpasninger.

4.3.   Indvirkningen på tiltrædelseslandene og især på beskæftigelsen

Der bør fastlægges og gennemføres specifikke politikker for støtte til udvikling og beskæftigelse for at sikre, at styringen af industrielle ændringer og omstrukturering i udvidelseslandene bliver opfattet som en stor chance, som må udnyttes til at styre den økonomiske vækst, forbedre livskvaliteten og beskytte miljøet.

De direkte udenlandske investeringer kommer hovedsageligt fra EU-landene (over 60 % i 1998) og går først og fremmest til Tjekkiet, Ungarn og Polen. Disse tre lande tegnede sig i slutningen af 2001 for omkring 75 % af de udenlandske investeringer i udvidelseslandene. Košice (Slovakiet) er et eksempel på succes i stålsektoren, hvor de direkte udenlandske investeringer har gjort det muligt at modernisere lokale anlæg uden tab af arbejdspladser via aftaler mellem lokale virksomheder, arbejdsstyrkens mobilitet, incitamenter, innovation og konkurrence. Multinationale strategiers indvirkning på beskæftigelsen afhænger af, hvilken type investering der er tale om.

INDVIRKNINGEN PÅ BESKÆFTIGELSEN: TRE MULIGE SCENARIER

4.4.   Regional og lokal indvirkning

4.5.   Indvirkning på menneskelige ressourcer

Alle aktører bør forpligte sig til at sikre mindre kvalificerede arbejdstagere adgang til uddannelse. Dette er en forudsætning for et levedygtigt erhvervsliv.

Virksomhederne bør i deres kompetenceforvaltning i samråd med deres ansatte fastlægge en fælles strategi om deres behov for uddannelse, kompetencer og kvalifikationer.

4.6.   Indvirkning på den europæiske samfundsmodel

Det er afgørende for opretholdelsen af den europæiske samfundsmodel at opnå en høj grad af økonomisk, social, miljømæssig og territorial samhørighed.

Industriel omstrukturering inden for rammerne af den europæiske samfundsmodel vil lykkes, hvis den er til gavn for alle parter.

4.7.   Aspekter af samspillet mellem industri- og servicesektoren

5.   Virksomhedernes sociale ansvar, når det gælder økonomisk og social samhørighed

6.   Eksempler på god praksis for omstrukturering, hvad angår socialt og lokalt ansvar

7.   Industrielle ændringer og økonomisk, social og territorial samhørighed som middel til opnåelse af bæredygtig udvikling

8.   Reformforslagene i den tredje rapport om økonomisk og social samhørighed

Konvergens

Målet er at skabe vækst og jobskabelse i medlemsstaterne og de mindst udviklede regioner.

Regional konkurrenceevne og beskæftigelse: foregribelse og igangsætning af ændringer

EØSU benytter denne lejlighed til at hilse dette mål velkommen, idet de industrielle ændringer herved kobles til en samhørighedspolitik via nationale og regionale programmer, som specielt tager sigte på følgerne, forebyggelse og foregribelse af samt tilpasning til den økonomiske udvikling. I den forbindelse skal der tages hensyn til de politiske prioriteringer i den europæiske beskæftigelsesstrategi, og jobkvaliteten og produktiviteten samt den sociale integration skal forbedres.

Regionalt samarbejde i Europa

Målet er at fremme en harmonisk og afbalanceret udvikling i EU gennem foranstaltninger til fremme af grænseoverskridende og transnationalt samarbejde.

9.   Bemærkninger til forslagene vedrørende industrielle ændringer og omstruktureringer i den tredje samhørighedsrapport

10.   Konklusioner og anbefalinger

I denne initiativudtalelse anbefaler EØSU følgende:

Bruxelles, den 30. juni 2004

Roger BRIESCH

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

----

(1)EUT C 10 af 14.1.2004, s. 105 ff.

(2)  EØSU's initiativudtalelse om »Handelspolitiske aspekter af de industrielle ændringer — især i stålsektoren«(CESE 668/2004).

(3)  Ibid.

(4)  EØSU vil i september 2004 vedtage en initiativudtalelse om »Omfanget og virkningerne af udflytning af virksomheder« (CCMI/014).

(5)  EØSU's initiativudtalelse om »Storbyregioner: socioøkonomiske konsekvenser for EU's fremtid« (CESE 968/2004).

(6)EUT C 10 af 14.1.2004, s. 105 ff.

(7)  Kommissionens meddelelse: »Opfølge strukturforandringer: En industripolitik for det udvidede Europa« (KOM(2004) 274 endelig).

----

----

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Den internationale konvention om vandrende arbejdstagere«

(2004/C 302/12)

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 29. januar 2004 i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 29, stk. 2 at udarbejde en udtalelse om »Den internationale konvention om vandrende arbejdstagere«.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Beskæftigelse, Sociale og Arbejdsmarkedsmæssige Spørgsmål og Borgerrettigheder, som udpegede Luis Miguel Pariza Castaños til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 14. juni 2004.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 410. plenarforsamling den 30. juni-1. juli 2004, mødet den 30. juni, følgende udtalelse med 162 stemmer for, 3 imod og 11 hverken for eller imod.

1.   Indledning

2.   Indvandrernes rettigheder

3.   De vestlige lande har ikke ratificeret konventionen

4.   EU's indvandringspolitik

5.   EU's værdier i verden

6.   EØSU's forslag

Bruxelles, den 30. juni 2004

Roger BRIESCH

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

----

(1)  Aserbajdsjan, Belize, Bolivia, Bosnien-Hercegovina, Burkina Faso, Kap Verde, Colombia, Ecuador, Egypten, El Salvador, Ghana, Guatemala, Guinea, Kirgisistan, Mali, Mexico, Marokko, Filippinerne, Senegal, Seychellerne, Sri Lanka, Tadsjikistan, Uganda, Uruguay og Østtimor.

(2)  Konvention nr. 97 af 1949 og Konvention nr. 143 af 1975.

(3)  Ifølge Den Internationale Migrationsorganisation er der i øjeblikket 175 millioner personer, som bor i et andet land end det, de er født i eller har statsborgerskab i.

(4)  55 % af alle indvandrere bor i Nordamerika og Vesteuropa.

(5)  Med undertegnelsen ytrer det pågældende land ønske om at tiltræde konventionen i fremtiden. Følgende lande har undertegnet konventionen: Chile, Bangladesh, Tyrkiet, Comorerne, Guinea-Bissau, Paraguay, Sao Tomé og Principe, Sierra Leone og Togo.

(6)  Direktiv 2000/43 og Direktiv 2000/78.

(7)  Se rapporten »Migrants, minorities and employment: exclusion, discrimination in 15 Member States of the European Union«, oktober 2003.

(8)  Allerede i 1994 anbefalede Kommissionen i sin hvidbog om europæisk social- og arbejdsmarkedspolitik (KOM(1994) 333 endelig), at medlemsstaterne ratificerer konventionen.

(9)  Se EØSU's udtalelser om familiesammenføring, EFT C 204 af 18.7.2000 og EFT C 241 af 7.10.2002, om Kommissionens meddelelse om en indvandringspolitik i EU, EFT C 260 af 17.9.2001, om tredjelandsstatsborgeres status som fastboende udlænding, EFT C 36 af 8.2.2002, om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på beskæftigelse, EFT C 80 af 3.4.2002, om en fælles politik mod ulovlig indvandring, EFT C 149 af 21.6.2002, om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på studier, faglig uddannelse eller volontørtjeneste, EUT C 133 af 6.6.2003, og om adgang til unionsborgerskab i EU, EUT C 208 af 3.9.2003.

(10)  Jf. EFT C 332 af 27.11.2001.

(11)  EØSU's udtalelse, EFT C 80 af 3.4.2002 (ordfører: Luis Miguel Pariza Castaños).

(12)  Kommissionens meddelelse KOM(2003) 336 endelig og EØSU's udtalelse, EUT C 80 af 30.3.2004 (ordfører Luis Miguel Pariza Castaños).

(13)  KOM(526) 2003 »Den Europæiske Union og De Forenede Nationer: Et argument for multilateralt samarbejde«.

(14)  »Styring af globaliseringen — en nødvendighed af hensyn til de allersvageste«.

----

----

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Den fælles landbrugspolitiks anden søjle: perspektiverne for tilpasning af politikken for udvikling af landdistrikterne (Opfølgning af konferencen i Salzburg)«

(2004/C 302/13)

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 29. januar 2004 under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, på eget initiativ at udarbejde en udtalelse om »Den fælles landbrugspolitiks anden søjle: perspektiverne for tilpasning af politikken for udvikling af landdistrikterne (Opfølgning af konferencen i Salzburg)«.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø.

Kommissionen tilkendegav i et brev af 3. maj 2004 til EØSU fra Silva Rodriguez, GD for Landbrug, at den ønsker at høre EØSU's mening herom snarest muligt. I betragtning af sagens hastende karakter udpegede EØSU på den 410. plenarforsamling den 30. juni og 1. juli 2004 (mødet den 30. juni 2004) Gilbert Bros til hovedordfører og vedtog følgende udtalelse med 127 stemmer for og 9 hverken for eller imod:

1.   Indledning

A.   SAMSPILLET MELLEM REGIONALUDVIKLINGSPOLITIKKEN OG POLITIKKEN FOR UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE

2.   Regionalpolitikken: fra princippet om økonomisk og social samhørighed til solidaritet mellem landdistrikterne

3.   Politikken for udvikling af landdistrikterne: fra det grønne Europa til Luxembourg-kompromiset

4.   Betydningen af landbrugets alsidighed for politikken for landdistrikternes udvikling

5.   Politikken for udvikling af landdistrikterne: særpræg og begrænsninger

B.   ET NÆRMERE BLIK PÅ DE FORESLÅEDE FORBEDRINGER

6.   Foranstaltninger, som blev vedtaget med Luxembourg-kompromiset af 26. juni 2003

7.   Nyorientering inden for de tre hovedindsatsområder, som Salzburg-konferencen fokuserede på

C.   FORBEDRING AF FORVALTNINGSVILKÅRENE FOR POLTIKKEN FOR UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE

Bruxelles, den 30. juni 2004

Roger BRIESCH

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

----

(1)  Europæisk konference om udvikling af landdistrikterne, Cork (Irland), den 7.-9. november 1996:

http://www.europa.eu.int/comm/agriculture/rur/cork_en.htm.

(2)  KOM(2004) 101.

(3)  KOM(2004) 107.

(4)  Det Europæiske Råd i Göteborg den 15.-16. juni 2001:

http://europa.eu.int/comm/gothenburg_council/sustainable_en.htm.

(5)  Formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Göteborg den 15.-16. juni 2001, punkt 31. Dokument nr. 200/1/01.

(6)  2516. samling i Rådet (landbrug og fiskeri) den 11., 12., 17., 18., 19., 25. og 26. juni 2003 i Luxembourg; 102772/03 (Presse 64), s. 7, punkt 3.

(7)  Potsdam, maj 1999;

http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docoffic/official/reports/som_en.htm.

(8)  Artikel 3: Unionens mål: »Unionen [...] fremmer økonomisk, social og territorial samhørighed og solidaritet mellem medlemsstaterne.«

http://europa.eu.int/futurum/constitution/part1/title1/index_en.htm#Article3.

(9)  Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om generelle bestemmelser for strukturfondene; EFT L 161 af 26.6.1999, s. 1-42.

(10)  Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om ændring og ophævelse af visse forordninger (EFT L 160 af 26.6.1999, s. 80-102).

(11)  Fact Sheet »Rural Development in the EU«, s. 9, Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 2003.

(12)  »En politik til konsolidering af den europæiske landbrugsmodel«, CES 953/99, EFT C 368 af 20.12.1999, s. 76-86;

»Den fælles landbrugspolitiks fremtid«, CES 362/2002, EFT C 125 af 27.5.2002, s. 87-99.

(13)  »Bynært landbrug«, Forslag til udtalelse CES 1324/2003 (vedtagelse på plenarforsamlingen i september 2004). »Hvordan sikrer man en bedre integration af regioner med permanente naturbetingede og strukturelle handicap«, Foreløbigt forslag til udtalelse R/CESE 631/2004 (vedtagelse på plenarforsamlingen i september 2004).

----

----

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Tredje rapport om økonomisk og social samhørighed — Et nyt partnerskab til fremme af samhørighed: konvergens, konkurrenceevne og samarbejde« (foreligger d.d. ikke på dansk)

KOM(2004) 107 endelig

(2004/C 302/14)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 8. december 2003 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Tredje rapport om økonomisk og social samhørighed — Et nyt partnerskab til fremme af samhørighed: konvergens, konkurrenceevne og samarbejde« (foreligger d.d. ikke på dansk)

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed, som udpegede Paulo Barros Vale til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 8. juni 2004.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 410. plenarforsamling af 30. juni og 1. juli 2004, mødet den 30. juni 2004, følgende udtalelse med 118 stemmer for, ingen imod og 5 hverken for eller imod:

1.   Indledning

2.   Del I — Samhørighed, konkurrenceevne, beskæftigelse og vækst — situationsbillede og udviklingstendenser

2.5   Generelle aspekter

2.6   Samhørighedslandene

2.7   Ansøgerlandene

2.8   Udvidelsen

3.   Del 2 — Effekten fra medlemsstaternes politik på samhørigheden

4.   Del 3 - Bidraget fra EU's politikker: konkurrenceevne, beskæftigelse og samhørighed

5.   Del 4 - Strukturpolitikkernes merværdi og effekt

6.   Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs synspunkter

7.   Samhørighedspolitiske prioriteter

8.   Styringssystem

9.   Partnerskab til gennemførelse af strukturfondene

10.   EØSU's bidrag til den igangværende debat og til udarbejdelsen af Et nyt partnerskab for samhørighed: konvergens, konkurrenceevne, samarbejde

10.1   Samhørighedspolitiske prioriteter

10.2   De sektor-specifikke EU-politikkers komplementaritet

10.3   Budget

11.   Andre henstillinger

Bruxelles, den 30. juni 2004

Roger BRIESCH

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

----

(1)  Punkt 9 er taget fra EØSU's udtalelse om »Partnerskab til gennemførelse af strukturfondene«, EUT C 10 af 14.1.2004, s. 21.

----

----

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg fra Kommissionen: Udbyttebeskatning af fysiske personer i det indre marked«

KOM(2003) 810 endelig

(2004/C 302/15)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 19. december 2003 under henvisning til EF traktatens artikel 262 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed, som udpegede Daniel Retureau til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 8. juni 2004.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 410. plenarforsamling den 30. juni og 1. juli 2004, mødet den 30. juni, følgende udtalelse med 151 stemmer for, 1 imod og 12 hverken for eller imod.

1.   Indledning

2.   Udbyttebeskatning i det indre marked

3.   Verkooijen-dommen og andre relevante domme

4.   Udvalgets generelle bemærkninger

5.   Særlige bemærkninger

6.   Konklusioner

Bruxelles, den 30. juni 2004

Roger BRIESCH

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

----

(1)  »På vej mod et indre marked uden skattemæssige hindringer«, KOM(2001) 582 endelig.

(2)  Sag C-35/98 Verkooijen Samling 2000 I-4071.

(3)  Ruding-rapporten fra marts 1992, s. 207-208.

(4)  Dom af 28. januar 1992, Bachman, sag C-204/90, Samling I-249.

(5)  Sag C-516/99, 30. maj 2002.

----

BILAG

til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse

Følgende ændringsforslag blev forkastet under forhandlingerne, men opnåede mindst en fjerdedel af de afgivne stemmer:

Punkt 4.6

Sidste punktum udgår.

Afstemningsresultat:

Punkt 4.8

Punktet udgår.

Afstemningsresultat:

----

----

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget og arbejdsmarkedets parter på fællesskabsplan om fornyet behandling af direktiv 93/104/EF om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdstiden«

KOM(2003) 843 endelig

(2004/C 302/16)

Kommissionen besluttede den 5. januar 2004 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til EØSU's Faglige Sektion for Beskæftigelse, Sociale og Arbejdsmarkedsmæssige Spørgsmål og Borgerrettigheder, som udpegede Erik Hahr til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 14. juni 2004

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 410. plenarforsamling af 30. juni-1. juli 2004, mødet den 30. juni 2004, følgende udtalelse med 154 stemmer for, 71 imod og 13 hverken for eller imod.

1.   Resumé af Kommissionens forslag

2.   Generelle bemærkninger

3.   Særlige bemærkninger

3.1   Referenceperioder

3.2   Definition af arbejdstid

3.3   Anvendelse af undtagelser i henhold til artikel 18, stk. 1, litra b), nr. i) (opt-out)

3.4   Foranstaltninger for at sikre en bedre kombination af arbejde og familieliv

Bruxelles, den 30. juni 2004

Roger BRIESCH

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

----

(1)  Beretning fra Kommissionen — Status for gennemførelsen af Rådets direktiv 93/104/EF af 23. november 1993 om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdstiden (»Arbejdstidsdirektivet«), KOM(2000) 787 endelig.

(2)

(3)  KOM(2003) 843 endelig, s. 5.

(4)  KOM(2003) 843 endelig, s. 6.

(5)  Domstolens dom af 3.10.2000 i sag C-303/98 (Simap).

(6)  Domstolens dom af 9.10.2003 i sag C-151.02 (Jaeger), endnu ikke offentliggjort.

(7)  KOM(2003) 843 endelig, s. 14.

(8)EFT C 60 af 8.3.1991, s. 26.

(9)  KOM(2003) 843 endelig, s. 13.

(10)  Beretning fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Rapport om ligestilling mellem mænd og kvinder, 2004 (KOM(2004) 115 endelig), s. 16.

(11)  KOM(2003) 843 endelig, s. 12.

(12)  ALA-Mursula et al., »Effect of employee worktime control on health: a prospective cohort study«, Occupational and Environment Medicine; Volume 61: 254-261, nr. 3, marts 2004.

(13)  Europa-Parlamentets beslutning af 11.2.2004 om tilrettelæggelse af arbejdstiden (ændring af direktiv 93/104/EF), P5 TA-PROV(2004)0089, punkt 20-22.

(14)  »A new organisation of time over working life«, Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene, 2003 (»En ny tilrettelæggelse af tiden i løbet af arbejdslivet«).

----

BILAG

til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse

Følgende ændringsforslag opnåede mere end en fjerdedel af de afgivne stemmer, men blev forkastet under forhandlingerne:

Punkt 3.1.7

Erstattes med følgende tekst:

»I sin meddelelse af 19. maj foreslår Kommissionen, at referenceperioden udvides, uden dog samtidig at fremlægge noget konkret forslag. EØSU ønsker derfor ikke at tage stilling til dette punkt på nuværende tidspunkt. Det vil udvalget først gøre, når det bliver hørt om et direktivforslag.«

Begrundelse

EØSU tager ikke stilling til de to andre spørgsmål (definition af arbejdstid i punkt 3.2.5 og opt-out-muligheden i punkt 3.3.7), men afventer mere konkrete forslag. Det er derfor berettiget at indtage en lignende holdning, hvad angår referenceperioden.

Afstemningsresultat

----

----

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forbindelserne mellem EU og Tyrkiet med henblik på Det Europæiske Råd i december 2004«

(2004/C 302/17)

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 28. januar 2004 under henvisning til forretningsordenens artikel 29 på eget initiativ at afgive en udtalelse om »Forbindelserne mellem EU og Tyrkiet med henblik på Det Europæiske Råd i december 2004«.

Det forberedende arbejde henvistes til EØSU's Faglige Sektion for Eksterne Forbindelser, som udpegede Thomas Etty til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 7. juni 2004.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 410. plenarforsamling af 30. juni og 1. juli 2004, mødet den 1. juli 2004, følgende udtalelse med 166 stemmer for, 17 imod og 28 hverken for eller imod.

1.   Baggrund

2.   Indledning

3.   Generelle bemærkninger

4.   Særlige bemærkninger

4.1   Menneskerettigheder

4.2   Demokrati

4.3   Militærets rolle i det tyrkiske samfund

5.   Konklusioner og henstillinger

Bruxelles, den 1. juli 2004

Roger BRIESCH

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

----

(1)  »Social dialogue and economic and social rights in Turkey« (foreligger ikke på dansk), Det blandede rådgivende udvalg EU-Tyrkiet.

(2)  Som eksempler kan nævnes, at officerernes pensionsfond ejer en bank og et holdingselskab, som bl.a. er Tyrkiets repræsentant i et større joint venture inden for bilindustrien. Ifølge oplysninger fra OYAK blev dette oprettet som et finansielt og administrativt uafhængigt selskab, der er underlagt de tyrkiske civilretlige og kommercielle regler, der gælder alle andre tilsvarende institutioner. Dets vigtigste funktion er at sikre medlemmerne økonomiske fordele, ud over hvad de modtager fra den tyrkiske stats socialsikringsplan, og det svarer grundlæggende til den anden søjle af pensionsfonde i EU.

Alle militære og civile medlemmer af de væbnede styrker er medlemmer af pensionsfonden OYAK. De forbliver permanente medlemmer af OYAK. Ud over at udgøre OYAK's medlemsgrundlag er der ingen forbindelse med staten og Tyrkiets væbnede styrker hvad angår investeringer eller forretningsvirksomhed, pengeoverførsler eller statsstøtte eller andre former for finansiel støtte. OYAK er en erhvervstilknyttet pensionsfond svarende til sine modparter i EU.

Som led i sin politik om gennemsigtighed bliver OYAK's årsberetninger udsendt til almen offentliggørelse, og der bliver ført årsregnskab med både institutionens og dens datterselskabers konti af internationale regnskabsfirmaer. OYAK ydede for supplerende pensionsydelser.

(3)  Rapporter om regionale forskelle i Tyrkiet/regionaludviklingen, udarbejdet af Cassina og Guvenc.

----

----

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Modernisering af den sociale beskyttelse med henblik på flere og bedre job — en helhedsstrategi, der skal bidrage til virkeliggørelse af målsætningen om, at arbejde skal kunne betale sig«

(KOM(2003) 842 endelig)

(2004/C 302/18)

Kommissionen besluttede den 5. januar 2004 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til EØSU's Faglige Sektion for Beskæftigelse, Sociale og Arbejdsmarkedsmæssige Spørgsmål og Borgerrettigheder, som udpegede Donna St Hill til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 14. juni 2004.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 410. plenarforsamling af 30. juni og 1. juli 2004, mødet den 1. juli, følgende udtalelse med 130 stemmer for, 13 imod og 24 hverken for eller imod.

1.   Indledning

2.   Generelle bemærkninger

3.   Særlige bemærkninger

4.   Særlige bemærkninger til enkelte af Kommissionens syv lærdomme

5.   Konklusioner og henstillinger

Bruxelles, den 1. juli 2004

Roger BRIESCH

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

----

(1)  »Job, job, job — skabe mere beskæftigelse i Europa«. Rapport fra beskæftigelses-taskforcen under ledelse af Wim Kok (november 2003). Se også EØSU's udtalelse om »Foranstaltninger til støtte for beskæftigelsen«, EUT C 110 af 30.4.2004.

(2)  Se EØSU's udtalelse om »Foranstaltninger til støtte for beskæftigelsen«, EUT C 110 af 30.4.2004, pkt. 4.1.

----

----

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Tekstil- og beklædningsindustriens fremtid i det udvidede EU«

KOM(2003) 649 endelig

(2004/C 302/19)

Den 28. oktober 2003 besluttede Kommissionen at høre Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg i overensstemmelse med artikel 262 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab om det ovennævnte emne.

Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som var ansvarlig for at forberede udvalgets arbejde om emnet, vedtog sin udtalelse den 4. maj 2004. Ordfører var Antonello Pezzini og medordfører Michel Nollet.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 410. plenarforsamling den 30. juni-1. juli 2004 (mødet den 1. juli) følgende udtalelse med 81 stemmer for og 1 imod.

1.   Indledning

2.   Kommissionens forslag

3.   Tekstilbranchens synspunkter

EØSU afholdt den 21. januar 2004 en høring for repræsentanter for tekstilbranchen i sin bygning i Bruxelles. De synspunkter, der gives udtryk for i dette afsnit, afspejler de modtagne skriftlige indlæg samt de udtalelser, der blev afgivet under høringen (3).

4.   EØSU's bemærkninger

5.   Særlige bemærkninger

6.   Konklusioner

Bruxelles, den 1. juli 2004

Roger BRIESCH

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

----

(1)  »Tekniske tekstiler« anvendes i stadigt stigende omfang inden for følgende områder: beklædning, agro-teknik, byggeteknik, geoteknik, husholdningsteknik, industriteknik, medikoteknik, transportteknik, miljøteknik, emballageteknik, beskyttelsessystemer og sportsteknik (jf. bilag).

(2)  Der er 49 mindst udviklede lande, hvoraf 40 er AVS-lande (Afrika, Vestindien, Stillehavsregionen) og ni ikke er AVS-lande: Afghanistan, Bangladesh, Bhutan, Cambodja, Laos, Myanmar, Maldiverne, Nepal, Yemen.

(3)  Høringen havde deltagelse af Concepció Ferrer i Casals, MEP og formand for Forum for Textiles, Clothing and Leather. Europa-Kommissionen var repræsenteret af Luis Filipe Girão, kontorchef i GD for Erhvervspolitik, og Ghazi Ben Ahmed fra GD for Handel. Til stede var ca. 60 personer, bl.a. fra Italien, Tyskland, Frankrig, Tyrkiet, Litauen og Belgien.

(4)  EØSU's udtalelse CESE 313/2004 (REX/141).

(5)  Konference den 15. oktober 2002 med titlen »The European apparel business goes high-tech« i Borschette-centret, Bruxelles. Konference den 20. marts 2003 med titlen »The future of the textile and clothing industry in an enlarged Europe«. Konference den 5.-6. maj 2003 med titlen »The future of textiles and clothing after 2005«: Charlemagne, Bruxelles.

(6)  De bilaterale agenturer omfatter repræsentanter fra små virksomheder og arbejdstagere, som i henhold til princippet om gensidighed yder finansiering til støtte-, genopfrisknings- og innovationskurser for arbejdstagere og ejere af mikrovirksomheder og små virksomheder.

(7)  Jf. høringen af 21.1.2004 og konklusionerne i punkt 13.

(8)  KOM(2003) 452 af 24.4.2003.

(9)  KOM(2003) 787 af 18.12.2003.

(10)  KOM(2003) 533 af 10.9.2003.

(11)  Der er tale om ca. 1 000 kemiske stoffer ud af de i alt 5 000, som benyttes i tekstilsektoren. Hertil skal føjes en ukendt mængde forskellige blandinger af stoffer, hvoraf nogle er giftige. De benyttes til farvning og anden for form for forarbejdning. I EU fjernes eller behandles giftige stoffer i overensstemmelse med miljø- og sundhedsbestemmelserne. De europæiske virksomheder afholder omkostningerne herved.

(12)  Jf. KOM(2004) 101 af 10.2.2004. Kommissionens meddelelse: Fremtiden skaber vi i fællesskab. EU som global partner, punkt C.

(13)  Jf. Eurostat, verdens BNP. Af verdens samlede BNP, som i 2002 androg 34 000 mia. euro, tegnede ca. 45 000 multinationale virksomheder sig for over 55 %.

(14)  Forslag til direktiv, KOM(2003) 453 af 1.8.2003.

(15)  Jf. bl.a. følgende dokumenter: KOM(2001) 98 af 1.3.2001, KOM(2001) 366 af 18.7.2001, KOM(2003) 21 af 21.1.2003, KOM(2002) 345 af 1.7.2002, KOM(2001) 122 af 7.3.2001, KOM(2002) 68 af 6.2.2002 og KOM(2003) 27 af 21.1.2003.

(16)  Jf. udtalelse om generelle toldpræferencer REX/141, punkt 6.6.2, 6.6.2.1, 6.6.2.2, 6.6.2.3.

(17)  C29 om tvangsarbejde; C87 om fagforeningsfrihed og beskyttelse af retten til at danne fagforeninger, C98 om retten til at organisere sig og til at indgå kollektive aftaler, C100 om lige løn, C105 om afskaffelse af tvangsarbejde, C111 om forskelsbehandling (erhverv), C138 om mindstealder, C182 om de værste former for beskæftigelse af mindreårige.

(18)  Jf. udtalelse om generelle toldpræferencer (REX/141, punkt 6.6.2.3.

(19)  Venezuela, Algeriet, Nigeria, Libyen, Saudi-Arabien, De Forenede Arabiske Emirater, Quatar, Kuwait, Irak, Iran, Indonesien.

(20)  (Generel præferenceordning) punkt 6.6.1.2.

(21)  Ibidem.

(22)  Små virksomheder ønsker ofte at skifte fra fremstilling af beklædningsgenstande, som er fremstillet af traditionelle produkter, til nye beklædningsgenstande, som er fremstillet af tekniske eller intelligente tekstiler, men de mangler de nødvendige oplysninger og den nødvendige viden om tekniske og kommercielle processer.

(23)  Toldsatsen afhænger af den type produkt, der importeres. De opgives ofte som forskellige produkter med lavere satser end de produkter, der faktisk importeres.

(24)  Grønbog: Fremtiden for oprindelsesreglerne i præferencehandelsordningerne, KOM(2003) 787, punkt 1.2.2.

(25)  Ibid.

(26)  Forordning (EF) 1383/2003 af 22.7.2003; træder i kraft den 1. juli 2004.

(27)  IP 03/1589 af 24.11.2003.

(28)  Ibidem.

(29)  Ibidem.

(30)  Den særlige ordning til beskyttelse af arbejdstagernes rettigheder, den særlige ordning til beskyttelse af miljøet og den særlige ordning til bekæmpelse af produktion af og handel med narkotika.

(31)  Bilag I til forordning 2501/2001.

(32)Kilde: Kommissionen.

(33)  De mest anvendte ikke-toldmæssige handelshindringer er: yderligere skatter eller afgifter, minimumsimportpriser — en toldværdiansættelsespraksis, der ikke er baseret på den pris, der er betalt for den importerede vare — urimelige og diskriminerende krav til mærkning og varemærker, importtilladelsesordninger og besværlige godkendelsesprocedurer.

(34)  Klas. fra 17.1. til 17.6.

(35)  Kilde: Eurostat, Manufacturing industry in the EU 1992-2002.

(36)  Litauens statistiske kontor, 2003.

(37)  Estlands statistiske kontor, 2003.

(38)  Grønbog: Fremtiden for oprindelsesreglerne i præferencehandelsordningerne, KOM(2004) 787 af 18. december 2003.

(39)  Stoffer af kulfiber og kevlar er mere modstandsdygtige end traditionelle metaller og er endvidere lettere og nemmere at forarbejde.

(40)  Der sigtes til virksomheden i det rådgivende EKSF-råd og det rådgivende udvalg for industrielle ændringer.

(41)  Luftfartsvæsen, transportmidler og stål.

(42)  Kilde: Eurostat, Structure of gross value added, 2002.

(43)  Kilde: Eurostat.

(44)  KOM(2004) 101 endelig af 10.2.2004»Fremtiden skaber vi i fællesskab«, side 25 i den danske udgave.

----

BILAG 1

til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs

udtalelse

Følgende ændringsforslag, som opnåede mindst en fjerdedel af de afgivne stemmer, blev forkastet:

Slet pkt. 6.1.1

----

----

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Storbyområder: socioøkonomiske konsekvenser for EU's fremtid«

(2004/C 302/20)

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 15. juli 2003 under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, at afgive udtalelse om »Storbyområder: socioøkonomiske konsekvenser for EU's fremtid«.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed, som udpegede Joost van Iersel til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 8. juni 2004.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 410. plenarforsamling den 30. juni-1. juli 2004, mødet den 1. juli, følgende udtalelse med 129 stemmer for, ingen imod og 2 hverken for eller imod:

1.   Resumé

2.   Indledning

3.   Storbyområdernes position

4.   Den igangværende udvikling

5.   Specifikke sociale aspekter

6.   Europæiske regionaldata og storbyområder

7.   Konklusioner og anbefalinger

Bruxelles, den 1. juli 2004

Roger BRIESCH

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

----

(1)  Regionsudvalget udviklede i sin udtalelse af 14. maj 1998 med titlen »En dagsorden for byerne i Den Europæiske Union« begrebet »funktionelle byområder« for at beskrive storbyen og dens opland. Der er således enighed om, at byerne først opstod som bymæssige bebyggelser, der så udviklede sig til storbyer for til sidst at brede sig og blive til byområder. Begrebet understreger ligeledes den indbyrdes afhængighed mellem de territoriale enheder, som et byområde er sammensat af: arbejdsmarked, pendling mellem arbejdsplads og bopæl, transportnet, handelscentre, lokalisering af de nye aktiviteter, boligmarked, rekreative områder og beskyttelse af miljøet.

(2)  Eksempelvis 500 000 indbyggere (tærskel fastsat af METREX) — se bilag med liste over europæiske byområder med over 500 000 indbyggere.

(3)  Eksempelvis skal 10 % af den erhvervsaktive befolkning, der har arbejde i centrum, have bopæl i en kommune i periferien (tærskel fastsat af GEMACA).

(4)  Randstad er sammensat af byområderne Amsterdam, La Haye, Rotterdam og Utrecht. Regionen Rhein-Ruhr består af byområderne Bonn, Köln, Düsseldorf, Duisburg, Essen og Dortmund. Regionen Wien-Bratislava består af de to hovedstadsområder. Øresundsregionen består af Storkøbenhavn og Malmøområdet, og den fransk-belgiske Lille-region består af et par mellemstore byer og en lang række mindre byer og kommuner.

(5)  Eks.: London:7 400 000 indbyggere i den adminstrative region (NUTS 2) og 13 230 000 i storbyområdet. Département du Nord (NUTS 3) har 2 600 000 indbyggere, og den franske del af storbyområdet Lille 970 000.

(6)  »Cities, regions and competitiveness«, Office of the Deputy Prime Minister and other public partners, juni 2003.

(7)  Komparativ analyse af europæiske byer, Celine Rozenblat, Patricia Cicille (DATAR 2003).

(8)  www.datar.gouv.fr, CIADT af 13. december 2003.

(9)  »Meddelelse fra Kommissionen om indvandring, integration og beskæftigelse«, KOM(2003) 336 endelig.

(10)  EØSU's udtalelse om »Indvandring, integration og beskæftigelse«, EUT C 80 af 30.3.2004, s. 92.

(11)  http://data.bls/gov/servlet/SurveyOutputSerlet.

(12)  Undersøgelsen blev udført inden for rammerne af Interreg II-programmet af GEMACA (Group for European Metropolitan Comparative Analysis) og offentliggjort i Les Cahiers de l'IAURIF nr. 135; www.iaurif.org/en/doc/studies/cahiers/cahier_135/index.htm

(13)  METREX — Netværket af europæiske regioner og områder — De foreslåede hovedformål for det europæiske program: METROPOLITAN:

----