# Úřední věstník C 30/5. ú

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 30 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 485. února 2005 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 30

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 485. února 2005

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informace |
| | Komise |
| 2005/C 030/1 | Směnné kurzy vůči euro | 1 |
| 2005/C 030/2 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Případ č. j. COMP/M.3609 – Cinven/France Telecom Cable-NC Numericable) (
  1
  ) | 2 |
| 2005/C 030/3 | Sdělení komise v rámci provádění 97/67/EC (
  1
  ) | 3 |
| 2005/C 030/4 | Stanovisko Komise ze dne 29. prosince 2004 týkající se upraveného plánu ukládání radioaktivního odpadu z jaderné elektrárny v Nogent-sur-Seine ve Francii podle článku 37 Smlouvy o Euratomu | 5 |
| 2005/C 030/5 | Stanovisko Komise ze dne 26. července 2004 k plánu zneškodnění radioaktivního odpadu v důsledku likvidace zbývající části výzkumného reaktoru FRF2 u Frankfurtu nad Mohanem v Hesensku ve Spolkové republice Německo podle článku 37 Smlouvy o Euratomu (
  1
  ) | 6 |
| 2005/C 030/6 | Státní podpory – Itálie — Státní podpora C 38/2004 (ex NN 58/04) – Podpory pro společnost Portovesme Srl — Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 7 |
| 2005/C 030/7 | Informační oznámení o výzvě k předkládání návrhů na projekty a doprovodné činnosti (PASR-2005) v rámci přípravné akce zaměřené na zlepšování evropského průmyslového potenciálu v oblasti výzkumu bezpečnosti | 11 |
| 2005/C 030/8 | Státní podpory – Itálie — Státní podpora C 32/2004 (ex N347/2003) – Prodloužení dodací lhůty pro pět křižníků vyráběných subjektem Fincantieri — Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 12 |
| 2005/C 030/9 | Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu | 16 |
| 2005/C 030/0 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.3661 – CDP/Stmicroelectronics) (
  1
  ) | 22 |
| 2005/C 030/1 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.3626 – Permira/Private Equity Partners/Marazzi) (
  1
  ) | 22 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Informace

Komise

2005/C 030/1

Směnné kurzy vůči euro

1

2005/C 030/2

Předběžné oznámení o spojení podniků (Případ č. j. COMP/M.3609 – Cinven/France Telecom Cable-NC Numericable) (
  1
  )

1

2

2005/C 030/3

Sdělení komise v rámci provádění 97/67/EC (
  1
  )

1

3

2005/C 030/4

Stanovisko Komise ze dne 29. prosince 2004 týkající se upraveného plánu ukládání radioaktivního odpadu z jaderné elektrárny v Nogent-sur-Seine ve Francii podle článku 37 Smlouvy o Euratomu

5

2005/C 030/5

Stanovisko Komise ze dne 26. července 2004 k plánu zneškodnění radioaktivního odpadu v důsledku likvidace zbývající části výzkumného reaktoru FRF2 u Frankfurtu nad Mohanem v Hesensku ve Spolkové republice Německo podle článku 37 Smlouvy o Euratomu (
  1
  )

1

6

2005/C 030/6

Státní podpory – Itálie — Státní podpora C 38/2004 (ex NN 58/04) – Podpory pro společnost Portovesme Srl — Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

7

2005/C 030/7

Informační oznámení o výzvě k předkládání návrhů na projekty a doprovodné činnosti (PASR-2005) v rámci přípravné akce zaměřené na zlepšování evropského průmyslového potenciálu v oblasti výzkumu bezpečnosti

11

2005/C 030/8

Státní podpory – Itálie — Státní podpora C 32/2004 (ex N347/2003) – Prodloužení dodací lhůty pro pět křižníků vyráběných subjektem Fincantieri — Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

12

2005/C 030/9

Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu

16

2005/C 030/0

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.3661 – CDP/Stmicroelectronics) (
  1
  )

1

22

2005/C 030/1

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.3626 – Permira/Private Equity Partners/Marazzi) (
  1
  )

1

22

| | III   Oznámení |
| --- | --- |
| | Komise |
| 2005/C 030/2 | Výběrové řízení – DG EAC č. 85/04 — Výzva k podávání projektů v oblasti nových způsobů spolupráce, vzdělávání a informací, Akce 5 – Podpůrná opatření | 23 |

III   Oznámení

Komise

2005/C 030/2

Výběrové řízení – DG EAC č. 85/04 — Výzva k podávání projektů v oblasti nových způsobů spolupráce, vzdělávání a informací, Akce 5 – Podpůrná opatření

23

| | Oprava |
| --- | --- |
| 2005/C 030/3 | Oprava zveřejnění konečné účetní uzávěrky agentur a subjektů Evropské unie v rozpočtovém roce 2003 (Úř. věst. C 292, 30.11.2004) | 25 |

Oprava

2005/C 030/3

Oprava zveřejnění konečné účetní uzávěrky agentur a subjektů Evropské unie v rozpočtovém roce 2003 (Úř. věst. C 292, 30.11.2004)

(Úř. věst. C 292, 30.11.2004)

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Informace

Komise

| 5.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 30/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 30/1

---

Směnné kurzy vůči euro (1)

4. února 2005

(2005/C 30/01)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,2958 |
| JPY | japonský jen | 134,71 |
| DKK | dánská koruna | 7,4435 |
| GBP | britská libra | 0,6883 |
| SEK | švédská koruna | 9,0853 |
| CHF | švýcarský frank | 1,5591 |
| ISK | islandská koruna | 81,48 |
| NOK | norská koruna | 8,292 |
| BGN | bulharský lev | 1,9557 |
| CYP | kyperská libra | 0,583 |
| CZK | česká koruna | 29,963 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 243,79 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,696 |
| MTL | maltská lira | 0,4306 |
| PLN | polský zlotý | 3,981 |
| ROL | rumunský lei | 37 385 |
| SIT | slovinský tolar | 239,72 |
| SKK | slovenská koruna | 38,043 |
| TRY | turecká lira | 1,7107 |
| AUD | australský dolar | 1,6835 |
| CAD | kanadský dolar | 1,6101 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,106 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,8215 |
| SGD | singapurský dolar | 2,1181 |
| KRW | jihokorejský won | 1 330,79 |
| ZAR | jihoafrický rand | 7,9695 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,2958

JPY

japonský jen

134,71

DKK

dánská koruna

7,4435

GBP

britská libra

0,6883

SEK

švédská koruna

9,0853

CHF

švýcarský frank

1,5591

ISK

islandská koruna

81,48

NOK

norská koruna

8,292

BGN

bulharský lev

1,9557

CYP

kyperská libra

0,583

CZK

česká koruna

29,963

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

243,79

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,696

MTL

maltská lira

0,4306

PLN

polský zlotý

3,981

ROL

rumunský lei

37 385

SIT

slovinský tolar

239,72

SKK

slovenská koruna

38,043

TRY

turecká lira

1,7107

AUD

australský dolar

1,6835

CAD

kanadský dolar

1,6101

HKD

hongkongský dolar

10,106

NZD

novozélandský dolar

1,8215

SGD

singapurský dolar

2,1181

KRW

jihokorejský won

1 330,79

ZAR

jihoafrický rand

7,9695

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 5.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 30/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 30/2

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Případ č. j. COMP/M.3609 – Cinven/France Telecom Cable-NC Numericable)

(2005/C 30/02)

(Text s významem pro EHP)

| 1. | Komise obdržela dne 28. ledna 2005 oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Cinven Limited („Cinven“, Spojené království) ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady získává na základě nákupu akcií kontrolu nad celými podniky France Télécom Câble („FTC“, Francie), dceřinnou společností France Télécom SA (Francie), a NC Numéricâble („NCN“, France), dceřinnou společností Groupe Canal+ (Francie). |
| --- | --- |

1.

Komise obdržela dne 28. ledna 2005 oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Cinven Limited („Cinven“, Spojené království) ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady získává na základě nákupu akcií kontrolu nad celými podniky France Télécom Câble („FTC“, Francie), dceřinnou společností France Télécom SA (Francie), a NC Numéricâble („NCN“, France), dceřinnou společností Groupe Canal+ (Francie).

| 2. | Předmět podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Cinven: investiční fond, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmět podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Cinven: investiční fond,

| — | podniku FTC: poskytovatel služeb kabelové televize a připojení na Internet, |
| --- | --- |

—

podniku FTC: poskytovatel služeb kabelové televize a připojení na Internet,

| — | podniku NCN: poskytovatel služeb kabelové televize a připojení na Internet. |
| --- | --- |

—

podniku NCN: poskytovatel služeb kabelové televize a připojení na Internet.

| 3. | Komise po předběžném přezkoumání zjistila, že se na oznamovanou transakci vztahuje nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném přezkoumání zjistila, že se na oznamovanou transakci vztahuje nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá dotčené třetí strany, aby Komisi předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů od zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou, s uvedením čísla jednacího COMP/M.3609 – Cinven/France Telecom Cable-NC Numericable, na následující adresu:





  Evropská komise |
| --- | --- |
| Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž |
| Evidence fúzí |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komise vyzývá dotčené třetí strany, aby Komisi předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů od zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou, s uvedením čísla jednacího COMP/M.3609 – Cinven/France Telecom Cable-NC Numericable, na následující adresu:

Evropská komise

Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž

Evidence fúzí

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 5.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 30/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 30/3

---

Sdělení komise v rámci provádění 97/67/EC

(2005/C 30/03)

(Text s významem pro EHP)

(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)

| ESO (1) | Odkaz a název harmonizované normy | Odkaz na nahrazovanou normu | Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy
  Poznámka 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 13619:2002
  Poštovní služby – Zpracování zásilek – Optické vlastnosti pro zpracování psaní | — | |
| CEN | EN 13724:2002
  Poštovní služby – Vhozy domovních schránek a celních panelů – Požadavky a zkušební metody | — | |
| CEN | EN 13850:2002
  Poštovní služby – Kvalita služby – Měření přepravní doby služeb mezi koncovými body pro kusové prioritní zásilky a zásilky první třídy | — | |
| CEN | EN 14012:2003
  Poštovní služby – Kvalita služby – Měření stížností a postupy náhradového řízení | — | |
| CEN | EN 14137:2003
  Poštovní služby – Kvalita služby – Měření ztráty doporučených zásilek a jiných typů poštovní služby pomocí systému dohledu a sledování | — | |
| CEN | EN 14142-1:2003
  Poštovní služby – Databáze adres – Část 1: Složky poštovních adres | — | |
| CEN | EN 14508:2003
  Poštovní služby – Kvalita služby – Měření přepravní doby služeb mezi koncovými body pro kusové neprioritní zásilky a zásilky druhé třídy | — | |
| CEN | EN 14534:2003
  Poštovní služby – Kvalita služby – Měření přepravní doby služeb mezi koncovými body pro hromadné zásilky | — | |

ESO (1)

Odkaz a název harmonizované normy

Odkaz na nahrazovanou normu

Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy

Poznámka 1

CEN

EN 13619:2002

Poštovní služby – Zpracování zásilek – Optické vlastnosti pro zpracování psaní

—

CEN

EN 13724:2002

Poštovní služby – Vhozy domovních schránek a celních panelů – Požadavky a zkušební metody

—

CEN

EN 13850:2002

Poštovní služby – Kvalita služby – Měření přepravní doby služeb mezi koncovými body pro kusové prioritní zásilky a zásilky první třídy

—

CEN

EN 14012:2003

Poštovní služby – Kvalita služby – Měření stížností a postupy náhradového řízení

—

CEN

EN 14137:2003

Poštovní služby – Kvalita služby – Měření ztráty doporučených zásilek a jiných typů poštovní služby pomocí systému dohledu a sledování

—

CEN

EN 14142-1:2003

Poštovní služby – Databáze adres – Část 1: Složky poštovních adres

—

CEN

EN 14508:2003

Poštovní služby – Kvalita služby – Měření přepravní doby služeb mezi koncovými body pro kusové neprioritní zásilky a zásilky druhé třídy

—

CEN

EN 14534:2003

Poštovní služby – Kvalita služby – Měření přepravní doby služeb mezi koncovými body pro hromadné zásilky

—

Pozn. 1: Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.

Pozn. 3: Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna. Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny. Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.

POZNÁMKA:

| — | Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES (2), ve znění směrnice 98/48/ES (3). |
| --- | --- |

—

Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES (2), ve znění směrnice 98/48/ES (3).

| — | Zveřejnění odkazů v Úředním věstníku Evropské unie neznamená, že uvedené normy jsou k dispozici ve všech jazycích Společenství. |
| --- | --- |

—

Zveřejnění odkazů v Úředním věstníku Evropské unie neznamená, že uvedené normy jsou k dispozici ve všech jazycích Společenství.

| — | Více informací o harmonizovaných normách je k dispozici na adrese:
  http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/. |
| --- | --- |

—

Více informací o harmonizovaných normách je k dispozici na adrese:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/.

---

(1)  ESO: Evropské organizace pro normalizaci:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brusel, Belgie; tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brusel, Belgie; tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brusel, Belgie; tel. (32-2) 519 08 68; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brusel, Belgie; tel. (32-2) 519 08 68; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Francie; Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16, (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Francie; Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16, (http://www.etsi.org)

(2)  Úř. věst. L 204, 21.7.1998, s. 37.

(3)  Úř. věst. L 217, 5.8.1998, s. 18.

---

| 5.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 30/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 30/5

---

STANOVISKO KOMISE

ze dne 29. prosince 2004

týkající se upraveného plánu ukládání radioaktivního odpadu z jaderné elektrárny v Nogent-sur-Seine ve Francii podle článku 37 Smlouvy o Euratomu

(2005/C 30/04)

(Pouze francouzské znění je závazné)

Dne 7. června 2004 obdržela Evropská komise podle článku 37 Smlouvy o Euratomu od francouzské vlády obecné údaje k upravenému plánu na ukládání radioaktivního odpadu z jaderné elektrárny v Nogent-sur-Seine.

Na základě těchto údajů a dodatečných informací vyžádaných Komisí dne 19. července 2004 a poskytnutých Stálým zastoupením Francie dne 21. září 2004 a po konzultaci se skupinou odborníků vypracovala Komise následující stanovisko:

| a) | Vzdálenost mezi elektrárnou a jiným členským státem, v tomto případě Belgií a Lucemburskem, je přibližně 200 km. |
| --- | --- |

a)

Vzdálenost mezi elektrárnou a jiným členským státem, v tomto případě Belgií a Lucemburskem, je přibližně 200 km.

| b) | Plánovaná úprava povede k všeobecnému snížení přípustných hodnot plynných a kapalných výpustí, s výjimkou kapalného tritia, u něhož se předpokládá zvýšení. |
| --- | --- |

b)

Plánovaná úprava povede k všeobecnému snížení přípustných hodnot plynných a kapalných výpustí, s výjimkou kapalného tritia, u něhož se předpokládá zvýšení.

| c) | Plánovaná úprava nemůže během běžného provozu způsobit zvýšení rizika u obyvatelstva v jiném členském státě, které má význam ze zdravotního hlediska. |
| --- | --- |

c)

Plánovaná úprava nemůže během běžného provozu způsobit zvýšení rizika u obyvatelstva v jiném členském státě, které má význam ze zdravotního hlediska.

| d) | V případě neplánované radioaktivní výpustě následkem havárie typu a rozsahu uvažovaného v úvodních obecných údajích nebude mít plánovaná úprava systému řízení paliva ze zdravotního hlediska žádný významný dopad na obyvatelstvo jiného členského státu. |
| --- | --- |

d)

V případě neplánované radioaktivní výpustě následkem havárie typu a rozsahu uvažovaného v úvodních obecných údajích nebude mít plánovaná úprava systému řízení paliva ze zdravotního hlediska žádný významný dopad na obyvatelstvo jiného členského státu.

Závěrem se Komise domnívá, že zavedení upraveného plánu ukládání radioaktivního odpadu z jaderné elektrárny v Nogent-sur-Seine ve Francii nemusí za běžného provozu ani v případě havárie typu a rozsahu uvažovaného v obecných údajích vést k radioaktivní kontaminaci vody, půdy nebo vzdušného prostoru jiného členského státu, která má význam ze zdravotního hlediska.

---

| 5.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 30/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 30/6

---

STANOVISKO KOMISE

ze dne 26. července 2004

k plánu zneškodnění radioaktivního odpadu v důsledku likvidace zbývající části výzkumného reaktoru FRF2 u Frankfurtu nad Mohanem v Hesensku ve Spolkové republice Německo podle článku 37 Smlouvy o Euratomu

(2005/C 30/05)

(Pouze německé znění je závazné)

Dne 30. ledna 2004 obdržela Evropská komise od německé vlády podle článku 37 Smlouvy o Euratomu všeobecné údaje k plánu zneškodnění radioaktivního odpadu v důsledku likvidace zbývající části výzkumného reaktoru FRF2.

Na základě těchto údajů a doplňkových informací, které německá vláda sdělila dne 22. dubna 2004 a po poradě se skupinou odborníků, Komise vypracovala následující stanovisko:

| a) | Vzdálenost mezi zařízením a nejbližším bodem na území jiného členského státu je zhruba 120 km do Francie. |
| --- | --- |

a)

Vzdálenost mezi zařízením a nejbližším bodem na území jiného členského státu je zhruba 120 km do Francie.

| b) | Při běžném provozu nebude uvolňování kapalných a plynných odpadů příčinou vystavení obyvatel v jiném členském státě, které by bylo významné ze zdravotního hlediska. |
| --- | --- |

b)

Při běžném provozu nebude uvolňování kapalných a plynných odpadů příčinou vystavení obyvatel v jiném členském státě, které by bylo významné ze zdravotního hlediska.

| c) | Pevný radioaktivní odpad z ukončení činnosti bude převeden do schváleného meziskladu prostřednictvím hesenského regionálního sběrného místa. Neradioaktivní pevný odpad a zbytkový materiál a materiály propuštěné z regulativní kontroly budou propuštěny pro zneškodnění jako běžný odpad pro opětovné využití nebo recyklaci. Výše uvedené kroky se budou řídit kritérii podle základních bezpečnostních norem (směrnice 96/29/EURATOM). |
| --- | --- |

c)

Pevný radioaktivní odpad z ukončení činnosti bude převeden do schváleného meziskladu prostřednictvím hesenského regionálního sběrného místa. Neradioaktivní pevný odpad a zbytkový materiál a materiály propuštěné z regulativní kontroly budou propuštěny pro zneškodnění jako běžný odpad pro opětovné využití nebo recyklaci. Výše uvedené kroky se budou řídit kritérii podle základních bezpečnostních norem (směrnice 96/29/EURATOM).

| d) | V případě neplánovaného uvolnění radioaktivního odpadu, které může nastat v důsledku mimořádné situace typu a rozsahu uvedených ve všeobecných údajích, by dávka obdržená obyvatelstvem jiného členského státu nebyla významná ze zdravotního hlediska. |
| --- | --- |

d)

V případě neplánovaného uvolnění radioaktivního odpadu, které může nastat v důsledku mimořádné situace typu a rozsahu uvedených ve všeobecných údajích, by dávka obdržená obyvatelstvem jiného členského státu nebyla významná ze zdravotního hlediska.

Komise zastává tedy stanovisko, že provedení plánu zneškodnění radioaktivního odpadu v jakékoli podobě, která povstane v důsledku likvidace výzkumného reaktoru FRF2 u Frankfurtu nad Mohanem v Hesensku ve Spolkové republice Německo, jak při běžném provozu, tak i v případě mimořádné situace typu a rozsahu uvedených ve všeobecných údajích, nevyústí v radioaktivní zamoření vody, půdy či ovzduší jiného členského státu, které by bylo významné ze zdravotního hlediska.

---

| 5.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 30/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 30/7

---

STÁTNÍ PODPORY – ITÁLIE

Státní podpora C 38/2004 (ex NN 58/04) – Podpory pro společnost Portovesme Srl

Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(2005/C 30/06)

(Text s významem pro EHP)

Dopisem ze dne 16. listopadu 2004 znovu vyhotoveném v závazné jazykové verzi na stránkách, které následují po tomto shrnutí sdělila Komise Itálii své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedené podpory.

Zúčastněné strany mohou předložit na následující adresu své připomínky do jednoho měsíce od data uveřejnění tohoto shrnutí a k němu připojeného dopisu:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la Concurrence |
| Greffe Aides d'Etat |
| SPA 3 6 / 5 |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

Commission européenne

Direction générale de la Concurrence

Greffe Aides d'Etat

SPA 3 6 / 5

B-1049 Bruxelles

Fax: (32-2) 296 12 42

Tyto připomínky budou sděleny Itálii. Zúčastněná strana, která předloží připomínky, může za předpokladu uvedení důvodů písemně požádat o to, aby nebyla zveřejněna její totožnost.

1.   POPIS

Dekret předsedy vlády ze dne 6. února 2004 uvádí, že až do 30. června 2007 bude uděleno preferenční sazební opatření na dodávky elektrické energie společnostem, které vyrábějí hliník, olovo, stříbro a zinek nacházejícím se v ostrovních oblastech s chybějícím nebo nedostačujícím napojením na vnitrostátní sítě energie a plynu.

Usnesením ze dne 5. července 2004 č. 110/04, úřad pro elektrickou energii a plyn stanovuje, že společnosti: Alcoa Srl (bývalá Alumix SpA), Portovesme Srl, ILA (Industria Lavorazioni Alluminio Spa) a Euroallumina Spa nacházející se v regionu Sardinie mají nárok na preferenční sazební opatření v rámci výše zmíněného dekretu.

Režim týkající se preferenčního sazebního opatření je popsán v článku 73 Ustanovení pro přenos, distribuci, měření a prodej elektrické energie pro období 2004 – 2007, který je uveden v příloze A usnesení úřadu pro elektrickou energii a plyn ze dne 30. ledna 2004, č. 5 (1) a jeho pozměňovacích návrzích (2). Stanoví, že spotřebiteli elektrické energie je poskytnuta „kompenzace“ (componente tariffaria compensativa), která se určuje na základě rozdílu mezi sazbou za elektřinu sjednanou s dodavatelem energie a preferenční sazbou.

2.   VYHODNOCENÍ

S cílem zhodnotit zda-li opatření dotčeného režimu představuje podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, je třeba určit zda-li přináší nějakou výhodu svým příjemcům, zda-li je tato výhoda státního původu, zda-li dotyčné opatření ovlivňuje hospodářskou soutěž a zda-li by mohlo ovlivnit obchod mezi členskými státy.

Uplatnění sazeb za elektřinu, které jsou nižší než tržní sazby představuje hospodářskou výhodu, v podobě snížení výrobních nákladů příjemců. Tyto snížené sazby se vztahují v tomto okamžiku pouze na čtyři společnosti, které vyrábějí hliník, olovo, stříbro a zinek a které působí v italském regionu Sardinii. Tyto snížené sazby zvýhodňují tyto společnosti tím, že nejsou udělovány společnostem ostatních výrobních odvětví ani společnostem stejného odvětví působícím mimo tyto oblasti.

V tomto případě je rozhodnutí o snížení sazeb za elektřinu učiněno jednostranně italskými úřady. V souladu s usnesením č. 148 úřadu pro elektrickou energii a plyn ze dne 9. srpna 2004 je toto snížení sazeb financované přímými kompenzacemi vyplacenými spotřebitelům energie subjektem Cassa Conguaglio per il settore elettrico. Podle článku 6 usnesení č. 194/00 ze dne 18. října 2000 jsou předseda a členové řídícího výboru Cassa Conguaglio jmenováni úřadem pro elektrickou energii a plyn se souhlasem ministra hospodářství a financí. Vzhledem k tomu, že kompenzace pocházejí z prostředků ustanovených a kontrolovaných státem, je podpora financována ze státních zdrojů.

V tomto případě však mohou tato opatření narušit hospodářskou soutěž, neboť posilují finanční situaci a možnosti jednání společností příjemců oproti jejich konkurentům, kterým není podpora poskytována. Vzhledem k tomu, že výrobky těchto společností jsou uváděny na světové trhy, mohla by dotčená opatření ovlivnit obchod v rámci Společenství.

Z výše uvedených důvodů jsou dotčená opatření v zásadě zakázána čl. 87 odst. 1 smlouvy a lze je pokládat za slučitelná se společným trhem pouze v případě, že by se na ně vztahovala některá z odchylek stanovených v uvedené smlouvě.

Poskytnutí kompenzací určených na snížení sazeb za elektřinu znamená snížení běžných výdajů některých společností. Toto snížení běžných výdajů představuje provozní podporu jednotlivých společností.

Na základě v současnosti platných obecných zásad týkajících se regionálních podpor (3) jsou provozní podpory v zásadě zakázány. Výjimečně však mohou být regionální podpory poskytovány v regionech využívajících odchylky čl. 87 odst. 3 písm. a) smlouvy v případě, že jsou odůvodněny vzhledem k jejich příspěvku k regionálnímu rozvoji a k jejich podstatě a vzhledem k tomu, že jejich úroveň je přiměřená k problémům, k jejichž vyřešení má přispět. Provozní podpory musí být také časově omezeny a být sestupné.

V tomto případě se jedná o individuální podpory přidělené ad hoc omezenému počtu společností určitých odvětví. V tomto okamžiku má Komise pochybnosti pokud jde o souvislost mezi podporou poskytnutou těmto čtyřem společnostem a regionálním rozvojem a pokud jde o přiměřenost dotčené podpory vzhledem k regionálním problémům, k jejichž vyřešení má přispět. Mimoto, na základě v tomto okamžiku dostupných informací tyto individuální podpory zapadají spíše do rámce konkrétních hospodářských nebo odvětvových politik a odchylují se od smyslu politiky regionálních podpor jako takové. Politika regionálních podpor by měla zůstat neutrální vzhledem k přidělování výnosových zdrojů mezi různá odvětví a hospodářské činnosti. Komise dále pochybuje o způsobu, kterým je tento zvláštní sazební režim financován, jeho administrativním řízení a způsobech vypočítávání kompenzací určených na snížení sazeb za elektřinu.

Podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, jakákoliv protiprávní podpora může být předmětem vymáhání od jejího příjemce.

ZNĚNÍ DOPISU

„Con la presente la Commissione si pregia informare l'Italia che, dopo avere esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane in merito all'aiuto menzionato in oggetto, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.

1.   PROCEDIMENTO

| 1. | Con lettera del 4 dicembre 2003 (A/38568 dell'8.12.2003), uno studio di avvocati ha portato all'attenzione dei servizi della Commissione una serie di articoli di stampa segnalando l'intenzione delle autorità italiane di applicare tariffe elettriche ridotte a favore della società Portovesme Srl. |
| --- | --- |

1.

Con lettera del 4 dicembre 2003 (A/38568 dell'8.12.2003), uno studio di avvocati ha portato all'attenzione dei servizi della Commissione una serie di articoli di stampa segnalando l'intenzione delle autorità italiane di applicare tariffe elettriche ridotte a favore della società Portovesme Srl.

| 2. | Con lettera del 22 gennaio 2004 (D/50373) e del 19 marzo 2004 (D/52054), i servizi della Commissione hanno chiesto chiarimenti su questa misura. Le autorità italiane hanno risposto con lettera del 6.2.2004 (CAB A/352 del 17.2.2004) e del 9 giugno 2004 (A/34260 dell'11.6.2004). Con lettera del 20 settembre 2004 (A/37093 del 22.9.2004), le autorità italiane hanno inviato informazioni supplementari. |
| --- | --- |

2.

Con lettera del 22 gennaio 2004 (D/50373) e del 19 marzo 2004 (D/52054), i servizi della Commissione hanno chiesto chiarimenti su questa misura. Le autorità italiane hanno risposto con lettera del 6.2.2004 (CAB A/352 del 17.2.2004) e del 9 giugno 2004 (A/34260 dell'11.6.2004). Con lettera del 20 settembre 2004 (A/37093 del 22.9.2004), le autorità italiane hanno inviato informazioni supplementari.

2.   DESCRIZIONE

| 3. | Il decreto del presidente del Consiglio dei ministri del 6.2.2004 prevede che sia accordata fino al 30.6.2007 una tariffa preferenziale per la fornitura di energia elettrica ad imprese che appartengono ai settori della produzione di alluminio, piombo, argento e zinco, situati in territori insulari caratterizzati da assenza o insufficienza di connessioni alle reti nazionali di energia e di gas. |
| --- | --- |

3.

Il decreto del presidente del Consiglio dei ministri del 6.2.2004 prevede che sia accordata fino al 30.6.2007 una tariffa preferenziale per la fornitura di energia elettrica ad imprese che appartengono ai settori della produzione di alluminio, piombo, argento e zinco, situati in territori insulari caratterizzati da assenza o insufficienza di connessioni alle reti nazionali di energia e di gas.

| 4. | Con delibera del 5.7.2004 n. 110/04, l'Autorità per l'energia elettrica ed il gas autorizza le imprese: Alcoa Srl (ex Alumix Spa), Portovesme Srl, ILA (Industria Lavorazioni Alluminio Spa) e Euroallumina Spa, ubicate tutte nella regione Sardegna, a beneficiare di un regime tariffario speciale in virtù di detto decreto. Con la stessa delibera, l'Autorità per l'energia elettrica ed il gas prevede anche che l'elenco dei beneficiari del regime in questione sia aggiornato annualmente sulla base delle informazioni ricevute dal Ministero italiano delle attività produttive. |
| --- | --- |

4.

Con delibera del 5.7.2004 n. 110/04, l'Autorità per l'energia elettrica ed il gas autorizza le imprese: Alcoa Srl (ex Alumix Spa), Portovesme Srl, ILA (Industria Lavorazioni Alluminio Spa) e Euroallumina Spa, ubicate tutte nella regione Sardegna, a beneficiare di un regime tariffario speciale in virtù di detto decreto. Con la stessa delibera, l'Autorità per l'energia elettrica ed il gas prevede anche che l'elenco dei beneficiari del regime in questione sia aggiornato annualmente sulla base delle informazioni ricevute dal Ministero italiano delle attività produttive.

| 5. | Il regime in questione è descritto all'articolo 73 delle Disposizioni per l'erogazione dei servizi di trasmissione, distribuzione, misura e vendita dell'energia elettrica per il periodo di regolazione 2004-2007, riportato nell'allegato A della delibera dell'Autorità per l'energia elettrica ed il gas del 30.1.2004, n. 5 (4) e sue modifiche (5). Esso prevede la concessione al consumatore di energia elettrica di una componente tariffaria compensativa, fissata sulla base della differenza tra la tariffa elettrica stabilita con il distributore di energia e una tariffa preferenziale. |
| --- | --- |

5.

Il regime in questione è descritto all'articolo 73 delle Disposizioni per l'erogazione dei servizi di trasmissione, distribuzione, misura e vendita dell'energia elettrica per il periodo di regolazione 2004-2007, riportato nell'allegato A della delibera dell'Autorità per l'energia elettrica ed il gas del 30.1.2004, n. 5 (4) e sue modifiche (5). Esso prevede la concessione al consumatore di energia elettrica di una componente tariffaria compensativa, fissata sulla base della differenza tra la tariffa elettrica stabilita con il distributore di energia e una tariffa preferenziale.

| 6. | Secondo le autorità italiane, tale regime tariffario speciale troverebbe la sua giustificazione nelle condizioni svantaggiate dei sistemi elettrici di alcune zone dell'Italia, caratterizzate dall'assenza di infrastrutture elettriche di collegamento con le reti nazionali di trasporto: nel caso specifico, la regione Sardegna manca di connessione alla rete di gas naturale ed è insufficientemente collegata alla rete elettrica. In particolare, secondo le autorità italiane:






  — | il sistema elettrico della regione Sardegna sarebbe caratterizzato da prezzi troppo elevati dell'energia, che non sono conformi alla dinamica dei costi di produzione delle imprese dell'isola; ciò penalizzerebbe i grandi consumatori di energia a causa dell'impatto dei costi di approvvigionamento sull'insieme dei costi di produzione; |
| --- | --- | --- |

6.

Secondo le autorità italiane, tale regime tariffario speciale troverebbe la sua giustificazione nelle condizioni svantaggiate dei sistemi elettrici di alcune zone dell'Italia, caratterizzate dall'assenza di infrastrutture elettriche di collegamento con le reti nazionali di trasporto: nel caso specifico, la regione Sardegna manca di connessione alla rete di gas naturale ed è insufficientemente collegata alla rete elettrica. In particolare, secondo le autorità italiane:

—

il sistema elettrico della regione Sardegna sarebbe caratterizzato da prezzi troppo elevati dell'energia, che non sono conformi alla dinamica dei costi di produzione delle imprese dell'isola; ciò penalizzerebbe i grandi consumatori di energia a causa dell'impatto dei costi di approvvigionamento sull'insieme dei costi di produzione;

| — | la regione Sardegna sarebbe caratterizzata da una situazione di sottoutilizzazione delle capacità di produzione di energia elettrica: nel 2003, il livello di utilizzazione di tali capacità era del 46 % (6); inoltre, la produzione regionale di energia era di 13 000 GWh e gli impianti termoelettrici avrebbero potuto produrre nel 2003 circa 28 000 GWh; |
| --- | --- |

—

la regione Sardegna sarebbe caratterizzata da una situazione di sottoutilizzazione delle capacità di produzione di energia elettrica: nel 2003, il livello di utilizzazione di tali capacità era del 46 % (6); inoltre, la produzione regionale di energia era di 13 000 GWh e gli impianti termoelettrici avrebbero potuto produrre nel 2003 circa 28 000 GWh;

| — | l'interscambio di energia elettrica con l'Italia è attualmente assicurato da due cavi di 200kV con una capacità di 270 MW; |
| --- | --- |

—

l'interscambio di energia elettrica con l'Italia è attualmente assicurato da due cavi di 200kV con una capacità di 270 MW;

| — | si prevede un aumento del tasso annuale di domanda di energia elettrica per il periodo 2002-2012 del 3 %; |
| --- | --- |

—

si prevede un aumento del tasso annuale di domanda di energia elettrica per il periodo 2002-2012 del 3 %;

| — | un progetto a breve termine prevede la costruzione di un cavo di 150 kV tra la Corsica e la Sardegna; un progetto a lungo termine prevede la costruzione di un cavo della potenza di 1 000 MW tra la Sardegna e la penisola. |
| --- | --- |

—

un progetto a breve termine prevede la costruzione di un cavo di 150 kV tra la Corsica e la Sardegna; un progetto a lungo termine prevede la costruzione di un cavo della potenza di 1 000 MW tra la Sardegna e la penisola.

3.   VALUTAZIONE

3.1   Esistenza di un aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato

| 7. | Per valutare se la misura disposta dal regime costituisca un aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato, occorre determinare se procuri un vantaggio ai beneficiari, se il vantaggio sia di origine statale, se la misura in questione incida sulla concorrenza e se sia atta ad alterare gli scambi intracomunitari. |
| --- | --- |

7.

Per valutare se la misura disposta dal regime costituisca un aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato, occorre determinare se procuri un vantaggio ai beneficiari, se il vantaggio sia di origine statale, se la misura in questione incida sulla concorrenza e se sia atta ad alterare gli scambi intracomunitari.

| 8. | Il primo elemento costitutivo dell'articolo 87, paragrafo 1, è l'esistenza di un ‚aiuto‘: costituisce un aiuto propriamente detto una misura che procuri un vantaggio a taluni beneficiari specifici. Si tratta pertanto di determinare, da un lato, se le imprese beneficiarie ricevano un vantaggio economico che non avrebbero ottenuto in normali condizioni di mercato oppure se evitino di sostenere costi che normalmente dovrebbero gravare sulle risorse proprie delle imprese e, dall'altro lato, se tale vantaggio sia concesso a una determinata categoria di imprese. L'applicazione di tariffe elettriche inferiori a quelle del mercato procura un vantaggio economico dal momento che i costi di produzione dei beneficiari sono ridotti. Inoltre, le tariffe ridotte beneficiano esclusivamente le imprese dei settori della produzione di alluminio, piombo, argento e zinco che operano in una regione dell'Italia (la Sardegna), cioè, attualmente, quattro imprese. Le tariffe ridotte favoriscono tali imprese dal momento che esse non sono accordate alle imprese al di fuori di tali zone. |
| --- | --- |

8.

Il primo elemento costitutivo dell'articolo 87, paragrafo 1, è l'esistenza di un ‚aiuto‘: costituisce un aiuto propriamente detto una misura che procuri un vantaggio a taluni beneficiari specifici. Si tratta pertanto di determinare, da un lato, se le imprese beneficiarie ricevano un vantaggio economico che non avrebbero ottenuto in normali condizioni di mercato oppure se evitino di sostenere costi che normalmente dovrebbero gravare sulle risorse proprie delle imprese e, dall'altro lato, se tale vantaggio sia concesso a una determinata categoria di imprese. L'applicazione di tariffe elettriche inferiori a quelle del mercato procura un vantaggio economico dal momento che i costi di produzione dei beneficiari sono ridotti. Inoltre, le tariffe ridotte beneficiano esclusivamente le imprese dei settori della produzione di alluminio, piombo, argento e zinco che operano in una regione dell'Italia (la Sardegna), cioè, attualmente, quattro imprese. Le tariffe ridotte favoriscono tali imprese dal momento che esse non sono accordate alle imprese al di fuori di tali zone.

| 9. | Per quanto riguarda le seconda condizione, per essere considerati aiuti ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato, i vantaggi devono essere, da una parte, accordati – direttamente o indirettamente – mediante risorse statali e, dall'altra, essere imputabili allo Stato. Nel caso in oggetto, la decisione relativa alla riduzione delle tariffe elettriche è stata presa unilateralmente dalle autorità italiane. Conformemente a quanto stabilito nella delibera dell'Autorità per l'energia elettrica ed il gas del 9.8.2004, n. 148 (7), essa è finanziata da compensazioni corrisposte ai consumatori di energia da parte della Cassa Conguaglio per il settore elettrico. In base all'articolo 6 della delibera del 18.10.2000 n. 194/00 (8), il presidente ed i membri del comitato di gestione della Cassa Conguaglio sono nominati dall'Autorità per l'energia elettrica ed il gas in accordo con il Ministro dell'Economia e delle Finanze. Poiché le compensazioni provengono da un fondo istituito e controllato dallo Stato, l'aiuto è finanziato da risorse statali (9). |
| --- | --- |

9.

Per quanto riguarda le seconda condizione, per essere considerati aiuti ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato, i vantaggi devono essere, da una parte, accordati – direttamente o indirettamente – mediante risorse statali e, dall'altra, essere imputabili allo Stato. Nel caso in oggetto, la decisione relativa alla riduzione delle tariffe elettriche è stata presa unilateralmente dalle autorità italiane. Conformemente a quanto stabilito nella delibera dell'Autorità per l'energia elettrica ed il gas del 9.8.2004, n. 148 (7), essa è finanziata da compensazioni corrisposte ai consumatori di energia da parte della Cassa Conguaglio per il settore elettrico. In base all'articolo 6 della delibera del 18.10.2000 n. 194/00 (8), il presidente ed i membri del comitato di gestione della Cassa Conguaglio sono nominati dall'Autorità per l'energia elettrica ed il gas in accordo con il Ministro dell'Economia e delle Finanze. Poiché le compensazioni provengono da un fondo istituito e controllato dallo Stato, l'aiuto è finanziato da risorse statali (9).

| 10. | Tale misura di Stato persegue un obiettivo che rientra nell'ambito di politiche definite dalle autorità nazionali, vale a dire la riduzione delle tariffe elettriche elevate che dovrebbero essere pagate da imprese caratterizzate da produzioni ad elevata intensità energetica, come le produzioni di alluminio, di piombo, di argento e di zinco, e ubicate in regioni isolate e non sufficientemente connesse alle reti energetiche. |
| --- | --- |

10.

Tale misura di Stato persegue un obiettivo che rientra nell'ambito di politiche definite dalle autorità nazionali, vale a dire la riduzione delle tariffe elettriche elevate che dovrebbero essere pagate da imprese caratterizzate da produzioni ad elevata intensità energetica, come le produzioni di alluminio, di piombo, di argento e di zinco, e ubicate in regioni isolate e non sufficientemente connesse alle reti energetiche.

| 11. | In base alla terza e quarta condizione di applicazione dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato, l'aiuto deve falsare o minacciare di falsare la concorrenza e incidere o essere di natura tale da incidere sugli scambi intracomunitari. Nel caso in oggetto, tali misure minacciano di falsare la concorrenza dal momento che rafforzano la posizione finanziaria e le possibilità d'azione delle imprese beneficiarie rispetto ai concorrenti che non ne beneficiano. Inoltre, poiché i prodotti delle imprese in questione (alluminio, piombo, argento e zinco) sono commercializzati sui mercati mondiali, le misure in questione possono incidere sugli scambi intracomunitari. |
| --- | --- |

11.

In base alla terza e quarta condizione di applicazione dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato, l'aiuto deve falsare o minacciare di falsare la concorrenza e incidere o essere di natura tale da incidere sugli scambi intracomunitari. Nel caso in oggetto, tali misure minacciano di falsare la concorrenza dal momento che rafforzano la posizione finanziaria e le possibilità d'azione delle imprese beneficiarie rispetto ai concorrenti che non ne beneficiano. Inoltre, poiché i prodotti delle imprese in questione (alluminio, piombo, argento e zinco) sono commercializzati sui mercati mondiali, le misure in questione possono incidere sugli scambi intracomunitari.

| 12. | Per i motivi di cui sopra, le misure in oggetto sono in linea di principio vietate dall'articolo 87, paragrafo 1 del trattato e possono essere considerate compatibili con il mercato comune soltanto se possono beneficiare di una delle deroghe previste da tale trattato. |
| --- | --- |

12.

Per i motivi di cui sopra, le misure in oggetto sono in linea di principio vietate dall'articolo 87, paragrafo 1 del trattato e possono essere considerate compatibili con il mercato comune soltanto se possono beneficiare di una delle deroghe previste da tale trattato.

3.2   Valutazione della compatibilità della misura con il mercato comune

| 13. | La concessione di compensazioni destinate alla riduzione delle tariffe elettriche comporta la riduzione delle spese correnti di talune imprese. Tale riduzione delle spese correnti può essere considerata un aiuto al funzionamento a imprese individuali. |
| --- | --- |

13.

La concessione di compensazioni destinate alla riduzione delle tariffe elettriche comporta la riduzione delle spese correnti di talune imprese. Tale riduzione delle spese correnti può essere considerata un aiuto al funzionamento a imprese individuali.

| 14. | Gli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale attualmente in vigore (10) vietano, in linea di principio, gli aiuti al funzionamento. Tuttavia, possono essere concessi, a titolo eccezionale, aiuti a finalità regionale, nelle regioni che beneficiano della deroga ex articolo 87, paragrafo 3, lettera a) del trattato, purché siano giustificati in funzione del loro contributo allo sviluppo regionale e della loro natura e purché il loro livello sia proporzionato agli svantaggi che intendono compensare. Gli aiuti al funzionamento devono essere limitati nel tempo e decrescenti. |
| --- | --- |

14.

Gli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale attualmente in vigore (10) vietano, in linea di principio, gli aiuti al funzionamento. Tuttavia, possono essere concessi, a titolo eccezionale, aiuti a finalità regionale, nelle regioni che beneficiano della deroga ex articolo 87, paragrafo 3, lettera a) del trattato, purché siano giustificati in funzione del loro contributo allo sviluppo regionale e della loro natura e purché il loro livello sia proporzionato agli svantaggi che intendono compensare. Gli aiuti al funzionamento devono essere limitati nel tempo e decrescenti.

| 15. | Nel caso in oggetto, si tratta di aiuti individuali ad hoc concessi a un numero limitato di imprese che appartengono a specifici settori. In questa fase, la Commissione nutre dei dubbi riguardo al collegamento tra l'aiuto a favore delle quattro imprese beneficiarie della misura e lo sviluppo regionale e riguardo alla proporzionalità dell'aiuto in oggetto e gli svantaggi regionali cui esso mira a ovviare. Inoltre, sulla base delle informazioni disponibili al momento, tali aiuti individuali sembrano rientrare nell'ambito di politiche industriali puntuali o settoriali piuttosto che nello spirito della politica degli aiuti regionali, la quale dovrebbe restare neutrale per quanto riguarda la distribuzione delle risorse produttive tra i diversi settori ed attività economiche. |
| --- | --- |

15.

Nel caso in oggetto, si tratta di aiuti individuali ad hoc concessi a un numero limitato di imprese che appartengono a specifici settori. In questa fase, la Commissione nutre dei dubbi riguardo al collegamento tra l'aiuto a favore delle quattro imprese beneficiarie della misura e lo sviluppo regionale e riguardo alla proporzionalità dell'aiuto in oggetto e gli svantaggi regionali cui esso mira a ovviare. Inoltre, sulla base delle informazioni disponibili al momento, tali aiuti individuali sembrano rientrare nell'ambito di politiche industriali puntuali o settoriali piuttosto che nello spirito della politica degli aiuti regionali, la quale dovrebbe restare neutrale per quanto riguarda la distribuzione delle risorse produttive tra i diversi settori ed attività economiche.

| 16. | Inoltre, la Commissione nutre dei dubbi quanto al meccanismo di finanziamento di tale regime tariffario speciale, alla sua gestione amministrativa e alle modalità di calcolo delle compensazioni destinate alla riduzione delle tariffe elettriche. |
| --- | --- |

16.

Inoltre, la Commissione nutre dei dubbi quanto al meccanismo di finanziamento di tale regime tariffario speciale, alla sua gestione amministrativa e alle modalità di calcolo delle compensazioni destinate alla riduzione delle tariffe elettriche.

| 17. | Infine, secondo le autorità italiane, la tariffa preferenziale prevista dalla misura in questione (di circa 20 EUR/MWh) coinciderebbe con la tariffa fissata nel 1996 a favore della società Alumix Spa per la fornitura di energia elettrica negli anni 1996-2005. |
| --- | --- |

17.

Infine, secondo le autorità italiane, la tariffa preferenziale prevista dalla misura in questione (di circa 20 EUR/MWh) coinciderebbe con la tariffa fissata nel 1996 a favore della società Alumix Spa per la fornitura di energia elettrica negli anni 1996-2005.

| 18. | Infatti, nel 1996, la Commissione aveva giudicato che la tariffa preferenziale a favore della Alumix Spa, per il periodo in oggetto, non era un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato (11). La Commissione aveva concluso che, considerata la situazione di sovrapproduzione di energia elettrica in Sardegna e il fatto che, all'epoca, il prezzo concesso dal produttore e distributore nazionale di energia elettrica ENEL a Alumix era superiore al costo marginale medio della produzione dell'elettricità, ENEL agiva come un operatore privato in un'economia di mercato. |
| --- | --- |

18.

Infatti, nel 1996, la Commissione aveva giudicato che la tariffa preferenziale a favore della Alumix Spa, per il periodo in oggetto, non era un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato (11). La Commissione aveva concluso che, considerata la situazione di sovrapproduzione di energia elettrica in Sardegna e il fatto che, all'epoca, il prezzo concesso dal produttore e distributore nazionale di energia elettrica ENEL a Alumix era superiore al costo marginale medio della produzione dell'elettricità, ENEL agiva come un operatore privato in un'economia di mercato.

| 19. | Sulla base delle informazioni di cui dispone attualmente, la Commissione europea dubita della comparabilità della misura in questione con quella esaminata e approvata dalla Commissione nel 1996. Nel 1996, infatti, ENEL era l'unico produttore e distributore di energia in Italia e la tariffa elettrica ridotta praticata da ENEL a favore della società Alumix Spa era stata confrontata con il costo marginale medio della produzione di energia elettrica di ENEL per il periodo indicato. |
| --- | --- |

19.

Sulla base delle informazioni di cui dispone attualmente, la Commissione europea dubita della comparabilità della misura in questione con quella esaminata e approvata dalla Commissione nel 1996. Nel 1996, infatti, ENEL era l'unico produttore e distributore di energia in Italia e la tariffa elettrica ridotta praticata da ENEL a favore della società Alumix Spa era stata confrontata con il costo marginale medio della produzione di energia elettrica di ENEL per il periodo indicato.

| 20. | Invece, nel caso in esame, le autorità italiane intervengono selettivamente, in un contesto di mercato dell'energia liberalizzato, a favore di talune imprese al fine di compensare la differenza tra una tariffa di mercato conclusa con un produttore qualsiasi di energia e la tariffa preferenziale fissata nel 1996. |
| --- | --- |

20.

Invece, nel caso in esame, le autorità italiane intervengono selettivamente, in un contesto di mercato dell'energia liberalizzato, a favore di talune imprese al fine di compensare la differenza tra una tariffa di mercato conclusa con un produttore qualsiasi di energia e la tariffa preferenziale fissata nel 1996.

| 21. | La Commissione nota inoltre che la misura in oggetto potrebbe produrre effetti di riduzione del livello di tassazione applicabile all'energia elettrica. In tal caso, tale misura necessiterebbe di una base giuridica nell'ambito della Direttiva 2003/96/CE del 27 ottobre 2003, che ristruttura il quadro comunitario per la tassazione dei prodotti energetici e dell'elettricità. A tal proposito, le autorità italiane sono invitate a qualificare tale misura nell'ambito del regime armonizzato di cui alla Direttiva precitata. |
| --- | --- |

21.

La Commissione nota inoltre che la misura in oggetto potrebbe produrre effetti di riduzione del livello di tassazione applicabile all'energia elettrica. In tal caso, tale misura necessiterebbe di una base giuridica nell'ambito della Direttiva 2003/96/CE del 27 ottobre 2003, che ristruttura il quadro comunitario per la tassazione dei prodotti energetici e dell'elettricità. A tal proposito, le autorità italiane sono invitate a qualificare tale misura nell'ambito del regime armonizzato di cui alla Direttiva precitata.

| 22. | Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito del procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE, le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione dell'aiuto, entro un mese dalla data di ricezione della presente. La Commissione invita inoltre le autorità a trasmettere senza indugio copia della presente lettera ai beneficiari potenziali dell'aiuto. |
| --- | --- |

22.

Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito del procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE, le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione dell'aiuto, entro un mese dalla data di ricezione della presente. La Commissione invita inoltre le autorità a trasmettere senza indugio copia della presente lettera ai beneficiari potenziali dell'aiuto.

| 23. | La Commissione ricorda all'Italia l'effetto sospensivo dell'articolo 88, paragrafo 3 del trattato CE e rinvia all'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio in base al quale ogni aiuto illegale potrà essere recuperato presso il beneficiario. |
| --- | --- |

23.

La Commissione ricorda all'Italia l'effetto sospensivo dell'articolo 88, paragrafo 3 del trattato CE e rinvia all'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio in base al quale ogni aiuto illegale potrà essere recuperato presso il beneficiario.

| 24. | Con la presente la Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale, e informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a presentare osservazioni entro un mese dalla data di detta pubblicazione.“ |
| --- | --- |

24.

Con la presente la Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale, e informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a presentare osservazioni entro un mese dalla data di detta pubblicazione.“

---

(1)  Articolo 73 del Testo integrato delle disposizioni per l' erogazione dei servizi di trasmissione, distribuzione, misura e vendita dell' energia elettrica per il periodo di regolazione 2004-2007, riportato nell' Allegato A della Deliberazione dell' Autoritŕ per l' energia elettrica ed il gas del 30.01.2004, n. 5/04.

1

(2)  Delibera dell' Autoritŕ per l' energia elettrica ed il gas n. 148 del 9.8.2004.

2

(3)  Úř. věst. C 74, 10.3.1998, s. 9.

3

(4)  Articolo 73 del testo integrato delle disposizioni per l'erogazione dei servizi di trasmissione, distribuzione, misura e vendita dell'energia elettrica per il periodo di regolazione 2004-2007, riportato nell'allegato A della delibera dell'Autorità per l'energia elettrica ed il gas del 30.1.2004, n. 5/04 (G.U.R.I n. 83 dell'8 aprile 2004).

4

(5)  Delibera dell'Autorità per l'energia elettrica ed il gas del 9.8.2004 n. 148.

5

(6)  Nel 2003, la Sardegna disponeva di una capacità di produzione di 3 800 MW con una domanda massima di 1 800 MW. La potenza istallata di 3 800 MW è così suddivisa: idroelettrica: 431 MW; termoelettrica 3 278 MW; eolica e fotovoltaica: 100 MW.

6

(7)  Vedi nota n. 2.

7

(8)  G.U.R.I. n. 257 del 3.11.2000.

8

(9)  Sentenza del 13.3.2001, causa C-379/98, PreussenElektra (Rec. p. I-2099, punto 58).

9

(10)  GU C 74 del 10.3.1998, pag. 9.

10

(11)  GU C 288 dell'1.10.1996.

11

---

| 5.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 30/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 30/11

---

Informační oznámení o výzvě k předkládání návrhů na projekty a doprovodné činnosti (PASR-2005) v rámci přípravné akce zaměřené na „zlepšování evropského průmyslového potenciálu v oblasti výzkumu bezpečnosti“

(2005/C 30/07)

Vzhledem k tomu, že bylo dne 4. února 2005 přijato rozhodnutí K(2005) 259 o pracovním plánu na rok 2005 týkajícím se přípravné akce zaměřené na zlepšování evropského průmyslového potenciálu v oblasti výzkumu bezpečnosti – Budování programu podporujícího evropskou bezpečnost výzkumem a technologiemi – vyhlásí Komise Evropských společenství výzvu k předkládání návrhů na projekty a doprovodné činnosti.

Identifikátor výzvy: PASR-2005

Předběžné datum zveřejnění:

Předběžné datum uzávěrky:

Celkový předběžný rozpočet: 15 milionů EUR

Další informace: Evropská komise

Informační kancelář pro přípravnou akci v oblasti výzkumu bezpečnosti

Email: rtd-pasr@cec.eu.int

Web: http://www.cordis.lu/security

---

| 5.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 30/12 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 30/12

---

STÁTNÍ PODPORY – ITÁLIE

Státní podpora C 32/2004 (ex N347/2003) – Prodloužení dodací lhůty pro pět křižníků vyráběných subjektem Fincantieri

Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(2005/C 30/08)

(Text s významem pro EHP)

Dopisem ze dne 20. října 2004 znovu vyhotoveném v závazné jazykové verzi na stránkách, které následují po tomto shrnutí sdělila Komise Itálii své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedené podpory.

Zúčastněné strany mohou předložit na následující adresu své připomínky do jednoho měsíce od data uveřejnění tohoto shrnutí a k němu připojeného dopisu:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la Concurrence |
| Greffe Aides d'Etat |
| SPA 3 6 / 5 |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

Commission européenne

Direction générale de la Concurrence

Greffe Aides d'Etat

SPA 3 6 / 5

B-1049 Bruxelles

Fax: (32-2) 296 12 42

Tyto připomínky budou sděleny Itálii. Zúčastněná strana, která předloží připomínky, může za předpokladu uvedení důvodů písemně požádat o to, aby nebyla zveřejněna její totožnost.

TEXT SHRNUTÍ

Itálie požádala v červenci 2003 o prodloužení tříleté dodací lhůty pro pět křižníků vyráběných subjektem Fincantieri, které si objednaly různé dceřiné společnosti Carnival Corporation. Požadovala, aby data dodání byla odložena z konce roku 2003 na různá data v roce 2004 a až do října 2005. Fincantieri již vyrábí lodě podle nových dodacích termínů.

Schválení Komise je nutné, jelikož podle článku 3 nařízení Rady č. 1540/1998 o státní podpoře pro výrobu lodí nelze na lodě dodané po roce 2003 obdržet provozní podporu, a to ani tehdy, pokud byly smlouvy podepsány před koncem roku 2000. Celková hodnota podpory pro dotyčné lodě činí 243 milionů EUR.

Uváděný důvod pro italskou žádost je stejný jako u předchozích rozhodnutích Komise o schválení takových žádostí, například pro Meyer Werft (1), tj. že vlastník lodí požádal o pozdější dodání kvůli teroristickým útokům z 11. září 2001.

Komise v tomto ohledu bere na vědomí existenci konečných smluv na každou z lodí, které byly podepsány v prosinci 2000 s dodacími termíny v červnu a v prosinci 2003. Hlavní zákazník loděnice rovněž požádal o odklad dodacích termínů kvůli událostem ze dne 11. září. Z tohoto hlediska tedy oznámené opatření splňuje stejná kritéria jako rozhodnutí o Meyer Werft.

Komise však považuje za nutné ověřit, zda bude Fincantieri technicky schopen dodat všechny tyto lodě do konce roku 2003. Pokud by to nebylo technicky možné, prodloužení dodací lhůty by umožnilo Itálii poskytnout provozní podporu v rozsahu překračujícím povolenou částku.

Komise tedy na základě analýzy poskytnuté nezávislým odborníkem posuzovala, zda se jeví být technicky možným, aby Fincantieri dokázal dodat pět lodí do konce roku 2003.

Tato analýza zavdává příčinu k pochybnostem o realističnosti původního plánu a o schopnosti subjektu Fincantieri dodat všechny lodě do konce roku 2003. Pochybnosti se týkají zejména jedné lodi s číslem trupu 6079, jehož dodávka se momentálně plánuje na říjen 2005. Komise proto rozhodla zahájit formální řízení kvůli žádosti o prodloužení dodací lhůty pro tuto loď.

U ostatních čtyř lodí nemá Komise pochybnosti o tom, že mohly být dodány do konce roku 2003, a proto u těchto lodí povoluje prodloužené dodací lhůty v souladu s italskou žádostí.

ZNĚNÍ DOPISU

| „(1) | La Commissione si pregia informare l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni trasmesse dalle autorità italiane relative alla misura in oggetto, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE per alcune parti di detta misura. |
| --- | --- |

„(1)

La Commissione si pregia informare l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni trasmesse dalle autorità italiane relative alla misura in oggetto, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE per alcune parti di detta misura.

PROCEDIMENTO

| (2) | Con lettera del 31 luglio 2003, l'Italia ha notificato la suddetta misura alla Commissione, che ha richiesto ulteriori informazioni alle autorità italiane con lettere del 21 agosto 2003, 16 ottobre 2003, 27 gennaio 2004 e 16 febbraio 2004. L'Italia ha trasmesso le informazioni richieste con lettere del 16 settembre 2003, 6 novembre 2003, 1o dicembre 2003, 4 febbraio 2004, 12 febbraio 2004, 5 aprile 2004 e 8 luglio 2004. |
| --- | --- |

(2)

Con lettera del 31 luglio 2003, l'Italia ha notificato la suddetta misura alla Commissione, che ha richiesto ulteriori informazioni alle autorità italiane con lettere del 21 agosto 2003, 16 ottobre 2003, 27 gennaio 2004 e 16 febbraio 2004. L'Italia ha trasmesso le informazioni richieste con lettere del 16 settembre 2003, 6 novembre 2003, 1o dicembre 2003, 4 febbraio 2004, 12 febbraio 2004, 5 aprile 2004 e 8 luglio 2004.

DESCRIZIONE DETTAGLIATA DELL'AIUTO

L'aiuto e i beneficiari

| (3) | L'Italia ha richiesto alla Commissione la concessione di una proroga del termine di consegna del 31 dicembre 2003 di cui all'articolo 3 del regolamento (CE) n. 1540/98 relativo agli aiuti alla costruzione navale (in appresso ‚regolamento sulla costruzione navale‘) (2), a cui è subordinata la fruizione di aiuti al funzionamento connessi a contratto. L'istanza di proroga presentata riguarda la consegna da parte di Fincantieri di cinque navi da crociera, per un valore contrattuale complessivo di 2,1 miliardi di EUR ed un importo di aiuti di 243 milioni di EUR. |
| --- | --- |

(3)

L'Italia ha richiesto alla Commissione la concessione di una proroga del termine di consegna del 31 dicembre 2003 di cui all'articolo 3 del regolamento (CE) n. 1540/98 relativo agli aiuti alla costruzione navale (in appresso ‚regolamento sulla costruzione navale‘) (2), a cui è subordinata la fruizione di aiuti al funzionamento connessi a contratto. L'istanza di proroga presentata riguarda la consegna da parte di Fincantieri di cinque navi da crociera, per un valore contrattuale complessivo di 2,1 miliardi di EUR ed un importo di aiuti di 243 milioni di EUR.

| (4) | Fincantieri è una società pubblica con sei cantieri in Italia, specializzata nella costruzione di navi da crociera ma che costruisce anche altri tipi di navi destinate alla navigazione marittima. |
| --- | --- |

(4)

Fincantieri è una società pubblica con sei cantieri in Italia, specializzata nella costruzione di navi da crociera ma che costruisce anche altri tipi di navi destinate alla navigazione marittima.

| (5) | L'Italia precisa che i contratti definitivi per le navi in questione sono stati firmati nel dicembre 2000 e che la consegna, stando alle clausole contrattuali, era prevista per giugno o dicembre 2003. Le navi sono state ordinate da diverse filiali di Carnival Corporation (in appresso ‚Carnival‘), un operatore di crociere statunitense. Su tale base venivano promessi: a Fincantieri, aiuti al funzionamento connessi a contratto per la costruzione di quattro di queste navi; a Carnival (3), aiuti al funzionamento per la costruzione di una delle navi. (cfr. tabella 1) |
| --- | --- |

(5)

L'Italia precisa che i contratti definitivi per le navi in questione sono stati firmati nel dicembre 2000 e che la consegna, stando alle clausole contrattuali, era prevista per giugno o dicembre 2003. Le navi sono state ordinate da diverse filiali di Carnival Corporation (in appresso ‚Carnival‘), un operatore di crociere statunitense. Su tale base venivano promessi: a Fincantieri, aiuti al funzionamento connessi a contratto per la costruzione di quattro di queste navi; a Carnival (3), aiuti al funzionamento per la costruzione di una delle navi. (cfr. tabella 1)

| (6) | Tabella 1: Navi per le quali si richiede una proroga









  Numero della nave | Primo termine di consegna | Nuovo termine di consegna | Valore contrattuale stimato (in milioni di USD) | Beneficiario |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6077 | giugno 03 | apr. 04 | 410 | Fincantieri |
| 6078 | dic. 03 | genn. 05 | 410 | Fincantieri |
| 6079 | dic. 03 | ott. 05 | 410 | Fincantieri |
| 6082 | dic. 03 | sett. 04 | 500 | Fincantieri |
| 6087 | dic. 03 | ott. 04 | 390 | Carnival |
| | | | 2120 | |

(6)

Tabella 1: Navi per le quali si richiede una proroga

Numero della nave

Primo termine di consegna

Nuovo termine di consegna

Valore contrattuale stimato (in milioni di USD)

Beneficiario

6077

giugno 03

apr. 04

410

Fincantieri

6078

dic. 03

genn. 05

410

Fincantieri

6079

dic. 03

ott. 05

410

Fincantieri

6082

dic. 03

sett. 04

500

Fincantieri

6087

dic. 03

ott. 04

390

Carnival

2120

| (7) | L'Italia precisa inoltre che il proprietario della nave ha richiesto, nell'autunno 2001, una proroga delle consegne a scadenze diverse nel 2004 e 2005, motivandola con il grave impatto degli attentati terroristici dell'11 settembre 2001 sul settore delle crociere. Fincantieri ha acconsentito alla richiesta e l'Italia chiede ora una proroga del termine di consegna affinché le navi possano ancora beneficiare degli aiuti al funzionamento. |
| --- | --- |

(7)

L'Italia precisa inoltre che il proprietario della nave ha richiesto, nell'autunno 2001, una proroga delle consegne a scadenze diverse nel 2004 e 2005, motivandola con il grave impatto degli attentati terroristici dell'11 settembre 2001 sul settore delle crociere. Fincantieri ha acconsentito alla richiesta e l'Italia chiede ora una proroga del termine di consegna affinché le navi possano ancora beneficiare degli aiuti al funzionamento.

| (8) | Nella loro notifica, le autorità italiane fanno riferimento alla decisione della Commissione del 5 giugno 2002 (4) con la quale si autorizza una proroga analoga del termine di consegna di una nave da crociera in costruzione presso il cantiere tedesco Meyer Werft. Le autorità italiane sottolineano le analogie esistenti tra i due casi per quanto riguarda: (i) le motivazioni addotte per la proroga (impatto degli attentati terroristici dell'11 settembre 2001), (ii) il mercato interessato (crociere) e (iii) il rapporto di dipendenza commerciale tra il cantiere e il proprietario della nave (Carnival è il maggiore cliente di Fincantieri). |
| --- | --- |

(8)

Nella loro notifica, le autorità italiane fanno riferimento alla decisione della Commissione del 5 giugno 2002 (4) con la quale si autorizza una proroga analoga del termine di consegna di una nave da crociera in costruzione presso il cantiere tedesco Meyer Werft. Le autorità italiane sottolineano le analogie esistenti tra i due casi per quanto riguarda: (i) le motivazioni addotte per la proroga (impatto degli attentati terroristici dell'11 settembre 2001), (ii) il mercato interessato (crociere) e (iii) il rapporto di dipendenza commerciale tra il cantiere e il proprietario della nave (Carnival è il maggiore cliente di Fincantieri).

VALUTAZIONE

Base giuridica

| (9) | Ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE, sono incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza. Secondo la giurisprudenza costante della Corte di giustizia europea, il criterio della distorsione degli scambi è applicabile se l'impresa beneficiaria svolge attività economica che comporta scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(9)

Ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE, sono incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza. Secondo la giurisprudenza costante della Corte di giustizia europea, il criterio della distorsione degli scambi è applicabile se l'impresa beneficiaria svolge attività economica che comporta scambi tra Stati membri.

| (10) | La Commissione rileva che la questione della proroga del periodo massimo per la consegna è determinante ai fini dell'ammissibilità del contratto alla fruizione degli aiuti al funzionamento, a norma dell'articolo 3 del regolamento sulla costruzione navale. L'aiuto al funzionamento di cui trattasi consiste nel finanziamento mediante fondi statali di parte dei costi che il cantiere in questione dovrebbe normalmente sostenere per costruire una nave. A ciò si aggiunga che la costruzione navale è un'attività economica che comporta scambi tra Stati membri. L'aiuto in oggetto rientra pertanto nel campo di applicazione dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE. |
| --- | --- |

(10)

La Commissione rileva che la questione della proroga del periodo massimo per la consegna è determinante ai fini dell'ammissibilità del contratto alla fruizione degli aiuti al funzionamento, a norma dell'articolo 3 del regolamento sulla costruzione navale. L'aiuto al funzionamento di cui trattasi consiste nel finanziamento mediante fondi statali di parte dei costi che il cantiere in questione dovrebbe normalmente sostenere per costruire una nave. A ciò si aggiunga che la costruzione navale è un'attività economica che comporta scambi tra Stati membri. L'aiuto in oggetto rientra pertanto nel campo di applicazione dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE.

| (11) | L'articolo 87, paragrafo 3, lettera e), del trattato CE statuisce che possono considerarsi compatibili con il mercato comune le categorie di aiuti determinate con decisione del Consiglio, che delibera a maggioranza qualificata su proposta della Commissione. La Commissione rileva che, su tale base giuridica, il 29 giugno 1998 il Consiglio ha adottato il regolamento sulla costruzione navale. |
| --- | --- |

(11)

L'articolo 87, paragrafo 3, lettera e), del trattato CE statuisce che possono considerarsi compatibili con il mercato comune le categorie di aiuti determinate con decisione del Consiglio, che delibera a maggioranza qualificata su proposta della Commissione. La Commissione rileva che, su tale base giuridica, il 29 giugno 1998 il Consiglio ha adottato il regolamento sulla costruzione navale.

| (12) | La Commissione rileva che, in base al regolamento sulla costruzione navale, per ‚costruzione navale‘ s'intende la costruzione di navi mercantili d'alto mare a propulsione autonoma. La Commissione rileva altresì che Fincantieri costruisce questo tipo di navi e che si tratta pertanto di un'impresa interessata da detto regolamento. |
| --- | --- |

(12)

La Commissione rileva che, in base al regolamento sulla costruzione navale, per ‚costruzione navale‘ s'intende la costruzione di navi mercantili d'alto mare a propulsione autonoma. La Commissione rileva altresì che Fincantieri costruisce questo tipo di navi e che si tratta pertanto di un'impresa interessata da detto regolamento.

| (13) | L'istanza presentata dalle autorità italiane va valutata sulla base del regolamento sulla costruzione navale, nonostante quest'ultimo non sia più in vigore dalla fine del 2003, in quanto: (i) le norme in base alle quali l'Italia ha concesso l'aiuto sono state approvate per effetto di detto regolamento, (ii) l'aiuto è stato concesso quando il regolamento era ancora in vigore e (iii) le norme connesse al termine di consegna di tre anni sono in esso contenute. |
| --- | --- |

(13)

L'istanza presentata dalle autorità italiane va valutata sulla base del regolamento sulla costruzione navale, nonostante quest'ultimo non sia più in vigore dalla fine del 2003, in quanto: (i) le norme in base alle quali l'Italia ha concesso l'aiuto sono state approvate per effetto di detto regolamento, (ii) l'aiuto è stato concesso quando il regolamento era ancora in vigore e (iii) le norme connesse al termine di consegna di tre anni sono in esso contenute.

| (14) | L'articolo 3, paragrafo 1, del regolamento sulla costruzione navale prevede fino al 31 dicembre 2000 un contributo massimo del 9 % a titolo di aiuto al funzionamento connesso ad un contratto. In base all'articolo 3, paragrafo 2, del medesimo regolamento, il massimale di aiuto applicabile al contratto è costituito dal massimale vigente alla data della firma del contratto definitivo. Ciò non si applica, tuttavia, alle navi la cui consegna sia avvenuta dopo oltre tre anni dalla firma del contratto. In tali casi, il massimale applicabile è lo stesso in vigore tre anni prima della consegna della nave. Il termine ultimo di consegna per una nave che può ancora beneficiare degli aiuti al funzionamento era dunque, in linea di principio, il 31 dicembre 2003. |
| --- | --- |

(14)

L'articolo 3, paragrafo 1, del regolamento sulla costruzione navale prevede fino al 31 dicembre 2000 un contributo massimo del 9 % a titolo di aiuto al funzionamento connesso ad un contratto. In base all'articolo 3, paragrafo 2, del medesimo regolamento, il massimale di aiuto applicabile al contratto è costituito dal massimale vigente alla data della firma del contratto definitivo. Ciò non si applica, tuttavia, alle navi la cui consegna sia avvenuta dopo oltre tre anni dalla firma del contratto. In tali casi, il massimale applicabile è lo stesso in vigore tre anni prima della consegna della nave. Il termine ultimo di consegna per una nave che può ancora beneficiare degli aiuti al funzionamento era dunque, in linea di principio, il 31 dicembre 2003.

| (15) | L'articolo 3, paragrafo 2, prevede tuttavia che la Commissione possa concedere una proroga del termine ultimo di consegna di tre anni qualora ciò sia giustificato dalla complessità tecnica del singolo progetto di costruzione navale in questione, o da ritardi dovuti a perturbazioni inattese, gravi e documentate che si ripercuotano sul programma di lavoro di un cantiere, causate da circostanze eccezionali, imprevedibili ed esterne all'impresa. Da notare che l'Italia basa l'istanza di proroga del termine di consegna su circostanze eccezionali ed imprevedibili. |
| --- | --- |

(15)

L'articolo 3, paragrafo 2, prevede tuttavia che la Commissione possa concedere una proroga del termine ultimo di consegna di tre anni qualora ciò sia giustificato dalla complessità tecnica del singolo progetto di costruzione navale in questione, o da ritardi dovuti a perturbazioni inattese, gravi e documentate che si ripercuotano sul programma di lavoro di un cantiere, causate da circostanze eccezionali, imprevedibili ed esterne all'impresa. Da notare che l'Italia basa l'istanza di proroga del termine di consegna su circostanze eccezionali ed imprevedibili.

| (16) | La Commissione osserva che il Tribunale di primo grado ha fornito un'interpretazione di detta disposizione nella sua sentenza del 16 marzo 2000 (5) e ha stabilito che tale disposizione debba essere interpretata restrittivamente. |
| --- | --- |

(16)

La Commissione osserva che il Tribunale di primo grado ha fornito un'interpretazione di detta disposizione nella sua sentenza del 16 marzo 2000 (5) e ha stabilito che tale disposizione debba essere interpretata restrittivamente.

| (17) | La Commissione riconosce inoltre di aver concesso proroghe dei termini di consegna diverse volte nel corso degli anni precedenti, soprattutto in relazione all'impatto degli attacchi terroristici dell'11 settembre 2001 e alla loro ripercussione sul settore delle crociere. |
| --- | --- |

(17)

La Commissione riconosce inoltre di aver concesso proroghe dei termini di consegna diverse volte nel corso degli anni precedenti, soprattutto in relazione all'impatto degli attacchi terroristici dell'11 settembre 2001 e alla loro ripercussione sul settore delle crociere.

| (18) | Il caso in oggetto evidenzia forti analogie con il già menzionato caso di Meyer Werft ed altre decisioni simili. La Commissione ritiene pertanto che queste decisioni del passato creino precedenti pertinenti al caso in questione. La valutazione sarà quindi finalizzata a verificare se gli stessi fatti presenti per gli altri casi siano presenti anche nel caso in oggetto. |
| --- | --- |

(18)

Il caso in oggetto evidenzia forti analogie con il già menzionato caso di Meyer Werft ed altre decisioni simili. La Commissione ritiene pertanto che queste decisioni del passato creino precedenti pertinenti al caso in questione. La valutazione sarà quindi finalizzata a verificare se gli stessi fatti presenti per gli altri casi siano presenti anche nel caso in oggetto.

Valutazione dei fatti

| (19) | La Commissione rileva in proposito che i contratti definitivi, firmati nel dicembre 2000 con termini di consegna previsti per giugno e dicembre 2003, sussistono per ciascuna nave. Il maggiore cliente del cantiere ha inoltre richiesto la proroga dei termini di consegna in seguito agli attentati terroristici dell'11 settembre 2001. Da questo punto di vista si può quindi affermare che la misura notificata soddisfa gli stessi criteri di cui alla decisione relativa a Meyer Werft. |
| --- | --- |

(19)

La Commissione rileva in proposito che i contratti definitivi, firmati nel dicembre 2000 con termini di consegna previsti per giugno e dicembre 2003, sussistono per ciascuna nave. Il maggiore cliente del cantiere ha inoltre richiesto la proroga dei termini di consegna in seguito agli attentati terroristici dell'11 settembre 2001. Da questo punto di vista si può quindi affermare che la misura notificata soddisfa gli stessi criteri di cui alla decisione relativa a Meyer Werft.

| (20) | La Commissione osserva, tuttavia, che in base alle informazioni a sua disposizione, in origine la consegna delle navi era prevista per il 2004 e il 2005. Tale informazione è stata peraltro confermata anche dall'Italia. I termini di consegna sono quindi stati cambiati alle date del 2003 soltanto in una fase successiva, verso la fine del 2000, perché altrimenti le navi non avrebbero potuto beneficiare degli aiuti al funzionamento. |
| --- | --- |

(20)

La Commissione osserva, tuttavia, che in base alle informazioni a sua disposizione, in origine la consegna delle navi era prevista per il 2004 e il 2005. Tale informazione è stata peraltro confermata anche dall'Italia. I termini di consegna sono quindi stati cambiati alle date del 2003 soltanto in una fase successiva, verso la fine del 2000, perché altrimenti le navi non avrebbero potuto beneficiare degli aiuti al funzionamento.

| (21) | La Commissione osserva che la consegna nel 2003 di tutte le cinque navi notificate, oltre ad altre navi la cui consegna era già prevista per il 2003, avrebbe rappresentato un carico di lavoro enorme per Fincantieri. La Commissione ritiene pertanto necessario verificare se Fincantieri avrebbe potuto sostenere lo sforzo tecnico di consegnare le navi in questione entro la fine del 2003. Se ciò non fosse stato tecnicamente possibile, una proroga del termine di consegna avrebbe consentito all'Italia di contemplare aiuti al funzionamento d'importo superiore al lecito. |
| --- | --- |

(21)

La Commissione osserva che la consegna nel 2003 di tutte le cinque navi notificate, oltre ad altre navi la cui consegna era già prevista per il 2003, avrebbe rappresentato un carico di lavoro enorme per Fincantieri. La Commissione ritiene pertanto necessario verificare se Fincantieri avrebbe potuto sostenere lo sforzo tecnico di consegnare le navi in questione entro la fine del 2003. Se ciò non fosse stato tecnicamente possibile, una proroga del termine di consegna avrebbe consentito all'Italia di contemplare aiuti al funzionamento d'importo superiore al lecito.

| (22) | Per quanto riguarda la capacità tecnica di Fincantieri di consegnare tutte le cinque navi prima della fine del 2003, l'Italia dichiara che ciò sarebbe possibile ottimizzando le attività dei sei cantieri dell'impresa, in particolare costruendo sezioni e navi nei cantieri non destinati normalmente alla costruzione di navi da crociera. L'Italia ha inoltre trasmesso alla Commissione una copia del piano di produzione del dicembre 2000, in cui venivano indicate le date di consegna del 2003. |
| --- | --- |

(22)

Per quanto riguarda la capacità tecnica di Fincantieri di consegnare tutte le cinque navi prima della fine del 2003, l'Italia dichiara che ciò sarebbe possibile ottimizzando le attività dei sei cantieri dell'impresa, in particolare costruendo sezioni e navi nei cantieri non destinati normalmente alla costruzione di navi da crociera. L'Italia ha inoltre trasmesso alla Commissione una copia del piano di produzione del dicembre 2000, in cui venivano indicate le date di consegna del 2003.

| (23) | Le informazioni trasmesse dall'Italia sono state esaminate da un esperto indipendente su richiesta della Commissione. Sulla base dei risultati di tale analisi, la Commissione manifesta dubbi circa la capacità tecnica di Fincantieri di consegnare tutte le cinque navi entro la fine del 2003. |
| --- | --- |

(23)

Le informazioni trasmesse dall'Italia sono state esaminate da un esperto indipendente su richiesta della Commissione. Sulla base dei risultati di tale analisi, la Commissione manifesta dubbi circa la capacità tecnica di Fincantieri di consegnare tutte le cinque navi entro la fine del 2003.

| (24) | I dubbi sono supportati da tre motivazioni. La prima riguarda il progetto di costruire una delle navi nel cantiere di Ancona, che avrebbe comportato un complesso processo produttivo, considerando che le sezioni degli scafi da assemblare dovevano essere spostate ad un cantiere militare (Arsenale Triestino) per essere poi ritrasferite ad Ancona dato che le dimensioni del bacino d'attracco di Ancona sono inferiori a quelle della nave. Si aggiunga che, sino a quel momento, ad Ancona non erano mai state costruite navi così complesse, per cui sussistono dubbi circa la capacità di far fronte a tale operazione, non da ultimo per quanto concerne l'allestimento delle navi. Tenendo conto di tali considerazioni, la costruzione della nave 6077 ad Ancona avrebbe comportato un allestimento assolutamente eccezionale presso il cantiere di Palermo a seguito dello spostamento di produzione da Ancona a Palermo. |
| --- | --- |

(24)

I dubbi sono supportati da tre motivazioni. La prima riguarda il progetto di costruire una delle navi nel cantiere di Ancona, che avrebbe comportato un complesso processo produttivo, considerando che le sezioni degli scafi da assemblare dovevano essere spostate ad un cantiere militare (Arsenale Triestino) per essere poi ritrasferite ad Ancona dato che le dimensioni del bacino d'attracco di Ancona sono inferiori a quelle della nave. Si aggiunga che, sino a quel momento, ad Ancona non erano mai state costruite navi così complesse, per cui sussistono dubbi circa la capacità di far fronte a tale operazione, non da ultimo per quanto concerne l'allestimento delle navi. Tenendo conto di tali considerazioni, la costruzione della nave 6077 ad Ancona avrebbe comportato un allestimento assolutamente eccezionale presso il cantiere di Palermo a seguito dello spostamento di produzione da Ancona a Palermo.

| (25) | I dubbi riguardano, in secondo luogo, il quantitativo stimato dell'allestimento cui avrebbe dovuto provvedere Fincantieri se tutte le cinque navi fossero state consegnate nel 2003, che in detto anno sarebbe stato equivalente al doppio dell'attività di allestimento effettuato sino ad allora da Fincantieri. Inoltre, per il cantiere di Marghera, l'allestimento previsto per il 2003, sarebbe stato superiore di circa il 40 % all'attività svolta sino a quel momento dallo stesso. La Commissione dubita pertanto che il piano di produzione per Fincantieri in generale, e per Marghera in particolare, fosse realistico. |
| --- | --- |

(25)

I dubbi riguardano, in secondo luogo, il quantitativo stimato dell'allestimento cui avrebbe dovuto provvedere Fincantieri se tutte le cinque navi fossero state consegnate nel 2003, che in detto anno sarebbe stato equivalente al doppio dell'attività di allestimento effettuato sino ad allora da Fincantieri. Inoltre, per il cantiere di Marghera, l'allestimento previsto per il 2003, sarebbe stato superiore di circa il 40 % all'attività svolta sino a quel momento dallo stesso. La Commissione dubita pertanto che il piano di produzione per Fincantieri in generale, e per Marghera in particolare, fosse realistico.

| (26) | Per questi due motivi la Commissione dubita che le cinque navi avrebbero mai potuto essere consegnate nel 2005, tuttavia, sulla base delle stesse informazioni e analisi, essa riconosce che sarebbe stato possibile consegnarne almeno quattro. |
| --- | --- |

(26)

Per questi due motivi la Commissione dubita che le cinque navi avrebbero mai potuto essere consegnate nel 2005, tuttavia, sulla base delle stesse informazioni e analisi, essa riconosce che sarebbe stato possibile consegnarne almeno quattro.

| (27) | La Commissione dubita quindi, in terzo luogo, che una delle cinque navi avrebbe potuto essere consegnata nel 2003. Di quale delle cinque navi potesse trattarsi resta, in un certo qual modo, una questione ipotetica, dato che il piano di produzione è cambiato radicalmente dal dicembre 2000. Se, da un lato, si potrebbe sostenere che ciò riguarda la nave 6077, programmata presso il cantiere di Ancona, la Commissione osserva che questa nave, che alla fine è stata costruita nel cantiere di Marghera, è stata già consegnata nell'aprile 2004. |
| --- | --- |

(27)

La Commissione dubita quindi, in terzo luogo, che una delle cinque navi avrebbe potuto essere consegnata nel 2003. Di quale delle cinque navi potesse trattarsi resta, in un certo qual modo, una questione ipotetica, dato che il piano di produzione è cambiato radicalmente dal dicembre 2000. Se, da un lato, si potrebbe sostenere che ciò riguarda la nave 6077, programmata presso il cantiere di Ancona, la Commissione osserva che questa nave, che alla fine è stata costruita nel cantiere di Marghera, è stata già consegnata nell'aprile 2004.

| (28) | La Commissione ritiene che i dubbi maggiori riguardino la nave 6079, ovvero la terza nave gemella della 6077, costruita anch'essa presso il cantiere di Marghera e la cui consegna è prevista per ottobre 2005. La consegna di questa nave è stata notevolmente posticipata rispetto al piano di produzione del dicembre 2000, a seguito della decisione di far costruire la nave 6077 a Marghera. Tali dubbi si fondano inoltre sulle indicazioni (una lettera d'intenti è stata firmata prima che fossero firmati i contratti definitivi nel dicembre 2000) secondo cui sin dall'inizio era stata prevista l'attuale sequenza di fabbricazione, con un termine di consegna molto ritardato per la nave 6079. |
| --- | --- |

(28)

La Commissione ritiene che i dubbi maggiori riguardino la nave 6079, ovvero la terza nave gemella della 6077, costruita anch'essa presso il cantiere di Marghera e la cui consegna è prevista per ottobre 2005. La consegna di questa nave è stata notevolmente posticipata rispetto al piano di produzione del dicembre 2000, a seguito della decisione di far costruire la nave 6077 a Marghera. Tali dubbi si fondano inoltre sulle indicazioni (una lettera d'intenti è stata firmata prima che fossero firmati i contratti definitivi nel dicembre 2000) secondo cui sin dall'inizio era stata prevista l'attuale sequenza di fabbricazione, con un termine di consegna molto ritardato per la nave 6079.

| (29) | Per quanto concerne le altre quattro navi (6077, 6078, 6082 e 6087), la Commissione ritiene, come già osservato nel suddetto paragrafo (19), che sussistano i motivi per autorizzare una proroga del termine di consegna. |
| --- | --- |

(29)

Per quanto concerne le altre quattro navi (6077, 6078, 6082 e 6087), la Commissione ritiene, come già osservato nel suddetto paragrafo (19), che sussistano i motivi per autorizzare una proroga del termine di consegna.

| (30) | In considerazione della necessità di posticipare la consegna di queste navi a causa di circostanze eccezionali, imprevedibili ed esterne all'impresa, e in virtù del fatto che l'impresa sarebbe stata in grado di consegnare le navi per la fine del 2003, la proroga del termine ultimo di consegna di tre anni è conforme al disposto dell'articolo 3, paragrafo 2, secondo capoverso, del regolamento sulla costruzione navale e, di riflesso, all'articolo 87, paragrafo 3, lettera e), del trattato CE. I termini di consegna vengono quindi prorogati alle date richieste dall'Italia (cfr. tabella 1). |
| --- | --- |

(30)

In considerazione della necessità di posticipare la consegna di queste navi a causa di circostanze eccezionali, imprevedibili ed esterne all'impresa, e in virtù del fatto che l'impresa sarebbe stata in grado di consegnare le navi per la fine del 2003, la proroga del termine ultimo di consegna di tre anni è conforme al disposto dell'articolo 3, paragrafo 2, secondo capoverso, del regolamento sulla costruzione navale e, di riflesso, all'articolo 87, paragrafo 3, lettera e), del trattato CE. I termini di consegna vengono quindi prorogati alle date richieste dall'Italia (cfr. tabella 1).

Conclusioni

| (31) | Alla luce di quanto predetto, la Commissione, a norma del disposto dell'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, invita l'Italia a presentare osservazioni e a trasmettere tutte le informazioni che possano risultare utili a dissipare i dubbi sollevati in merito alla richiesta di proroga del termine di consegna per la nave 6079 di Fincantieri, entro un mese dalla data di ricevimento della presente lettera. La Commissione invita le autorità italiane ad inoltrare a stretto giro di posta una copia della presente al potenziale beneficiario degli aiuti. |
| --- | --- |

(31)

Alla luce di quanto predetto, la Commissione, a norma del disposto dell'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, invita l'Italia a presentare osservazioni e a trasmettere tutte le informazioni che possano risultare utili a dissipare i dubbi sollevati in merito alla richiesta di proroga del termine di consegna per la nave 6079 di Fincantieri, entro un mese dalla data di ricevimento della presente lettera. La Commissione invita le autorità italiane ad inoltrare a stretto giro di posta una copia della presente al potenziale beneficiario degli aiuti.

| (32) | La Commissione desidera richiamare l'attenzione dell'Italia sul fatto che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e che, ai sensi dell'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, essa può imporre allo Stato membro interessato di recuperare ogni aiuto illegale dal beneficiari. |
| --- | --- |

(32)

La Commissione desidera richiamare l'attenzione dell'Italia sul fatto che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e che, ai sensi dell'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, essa può imporre allo Stato membro interessato di recuperare ogni aiuto illegale dal beneficiari.

| (33) | La Commissione avverte l'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea e informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a presentare osservazioni entro un mese dalla data di detta pubblicazione. |
| --- | --- |

(33)

La Commissione avverte l'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea e informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a presentare osservazioni entro un mese dalla data di detta pubblicazione.

| (34) | La Commissione accoglie la richiesta dell'Italia di prorogare i termini di consegna delle navi 6077, 6078, 6082 e 6084 alle date riportate nella tabella 1.“ |
| --- | --- |

(34)

La Commissione accoglie la richiesta dell'Italia di prorogare i termini di consegna delle navi 6077, 6078, 6082 e 6084 alle date riportate nella tabella 1.“

---

(1)  Úř. věst. C 238, 3.10.2002, s.14, věc Státní podpora N 843/01

1

(2)  GU L 202 del 18.7.1998, pag. 1.

2

(3)  In base alle norme italiane relative agli aiuti al funzionamento a favore della costruzione navale, gli aiuti possono essere concessi al cantiere o al proprietario della nave.

3

(4)  GU C 238 del 3.10.2002, pag. 14, aiuto di Stato n. N 843/01.

4

(5)  T-72/98, Astilleros Zamacona SA contro Commissione, Racc. 2000-II, pag. 1683.

5

---

| 5.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 30/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 30/16

---

Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu

(2005/C 30/09)

Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení. Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst. 3. Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.

NAŘÍZENÍ RADY (EHS) Č. 2081/92

„MIEL DE GALICIA“ NEBO „MEL DE GALICIA“.

č. ES: ES/00278/19.02.2003

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento stručný výkaz je vytvořen za účelem podání informací. Podrobné informace určené především pro výrobce produktů chráněných CHOP A CHZO, získáte v úplné verzi specifikace, a to buď na národní úrovni nebo od úřadů Evropské komise. (1)

1.   Příslušný orgán členského státu

| Název: | Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada – Dirección General de Alimentación – Secretaría General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de Espańa. |
| --- | --- |
| Adresa: | Infanta Isabel, 1 E28071 Madrid. |
| Tel.: | (34) 913 475394 |
| Fax: | (34) 913 475410 |

Název:

Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada – Dirección General de Alimentación – Secretaría General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de Espańa.

Adresa:

Infanta Isabel, 1 E28071 Madrid.

Tel.:

(34) 913 475394

Fax:

(34) 913 475410

2.   Skupina

| 2.1. | Název: |
| --- | --- |

2.1.

Název:

Mieles Anta, SL.

| 2.2. | Adresa: |
| --- | --- |

2.2.

Adresa:

C/Ermita, 34 Polígono de A Grela-Bens. A Coruña

| 2.1. | Název: |
| --- | --- |

2.1.

Název:

Sociedad Cooperativa „A Quiroga“

| 2.2. | Adresa: |
| --- | --- |

2.2.

Adresa:

Vilanova, 43 bajo, Fene. A Coruńa

| 2.3 | Složení: |
| --- | --- |

2.3

Složení:

producenti/zpracovatelé (X) ostatní ( )

3.   Druh produktu

| Ostatní produkty živočišného původu | : | med. |
| --- | --- | --- |

Ostatní produkty živočišného původu

:

med.

4.   Specifikace

(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)

4.1   Název: „Miel de Galicia“ nebo „Mel de Galicia“.

4.2   Popis: Produkt s chráněným zeměpisným označením (CHZO) „Miel de Galicia“ nebo „Mel de Galicia“ se definuje jako med, který má veškeré vlastnosti stanovené ve specifikaci a splňuje požadavky pro produkci, zpracování a balení medu také stanovené v této specifikaci, příručce o jakosti a platných právních předpisech. Tento med se produkuje v úlech s odnímatelnými rámy a získává se cezením nebo odstřeďováním. Konzistence medu může být tekutá, krystalizovaná nebo kašovitá, přičemž v prvním případě může obsahovat suché ovoce. Může se vyskytovat i ve formě plástů nebo jejich částí.

Podle svého botanického původu se galicijský med dělí na:

smíšený květový med,

jednodruhový eukalyptový med,

jednodruhový kaštanový med,

jednodruhový ostružinový med,

jednodruhový vřesový med.

Med, na který se vztahuje CHZO musí splňovat kromě požadavků stanovených pro jakost medu určeného pro vnitřní trh i následující požadavky:

Fyzikálně-chemické vlastnosti:

| a) | Obsah vody: nejvýše 18,5 %. |
| --- | --- |

a)

Obsah vody: nejvýše 18,5 %.

| b) | Diastasová aktivita: nejméně 9 Gotheho stupnice. Med s nízkým obsahem enzymů, nejméně stupeň 4 uvedené stupnice, přičemž obsah hydroxymethylfurfuralu nesmí být vyšší než 10 mg/kg. |
| --- | --- |

b)

Diastasová aktivita: nejméně 9 Gotheho stupnice. Med s nízkým obsahem enzymů, nejméně stupeň 4 uvedené stupnice, přičemž obsah hydroxymethylfurfuralu nesmí být vyšší než 10 mg/kg.

| c) | Hydroxymethylfurfural: nejvýše 28 mg/kg. |
| --- | --- |

c)

Hydroxymethylfurfural: nejvýše 28 mg/kg.

Pylové vlastnosti:

Všeobecně musí celkové pylové spektrum odpovídat spektru typickému pro galicijský med.

V každém případě pylová kombinace Helianthus annuus-Olea europaea-Cistus ladanifer nesmí převýšit 5 % celkového pylového spektra.

Podle květového původu různých druhů zmiňovaného medu musí pylové spektrum splňovat následující požadavky:

| a) | Smíšený květový med: pyl pochází převážně z těchto druhů: Castanea sativa, Eucalyptus sp., Ericaceae, Rubus sp., Rosaceae, Cytisus sp-Ulex sp., Trifolium sp., Lotus sp., Campanula, Centaurea, Quercus sp., Echium sp., Taraxacum sp. a Brassica sp. |
| --- | --- |

a)

Smíšený květový med: pyl pochází převážně z těchto druhů: Castanea sativa, Eucalyptus sp., Ericaceae, Rubus sp., Rosaceae, Cytisus sp-Ulex sp., Trifolium sp., Lotus sp., Campanula, Centaurea, Quercus sp., Echium sp., Taraxacum sp. a Brassica sp.

| b) | Jednodruhové květové medy:






  — | „Eukalyptový med“: minimální procento eukalyptového pylu (Eucaliptus sp.) je 70 %. |
| --- | --- | --- |

b)

Jednodruhové květové medy:

—

„Eukalyptový med“: minimální procento eukalyptového pylu (Eucaliptus sp.) je 70 %.

| — | „Kaštanový med“: minimální procento kaštanového pylu (Castanea sp.) je 70 %. |
| --- | --- |

—

„Kaštanový med“: minimální procento kaštanového pylu (Castanea sp.) je 70 %.

| — | „Ostružinový med“: minimální procento ostružinového pylu (Rubus sp.) je 45 %. |
| --- | --- |

—

„Ostružinový med“: minimální procento ostružinového pylu (Rubus sp.) je 45 %.

| — | „Vřesový med“: minimální procento vřesového pylu (Erica sp.) je 45 %. |
| --- | --- |

—

„Vřesový med“: minimální procento vřesového pylu (Erica sp.) je 45 %.

Organoleptické vlastnosti:

Všeobecně musí mít med organoleptické vlastnosti typické pro příslušný květový původ co se týče barvy, vůně a chuti. Podle květového původu se mezi nejdůležitější řadí tyto organoleptické vlastnosti:

| a) | Smíšený květový med: jantarová až tmavě jantarová barva. Chuť a vůně odpovídají květu, který v medu převládá. |
| --- | --- |

a)

Smíšený květový med: jantarová až tmavě jantarová barva. Chuť a vůně odpovídají květu, který v medu převládá.

| b) | „Eukalyptový med“: jantarová barva, jemná chuť a vosková vůně. |
| --- | --- |

b)

„Eukalyptový med“: jantarová barva, jemná chuť a vosková vůně.

| c) | „Kaštanový med“: tmavý med, výrazná chuť a silná květinová vůně. |
| --- | --- |

c)

„Kaštanový med“: tmavý med, výrazná chuť a silná květinová vůně.

| d) | „Jednodruhový ostružinový med“: tmavě jantarová barva, výrazně sladká ovocná chuť a ovocná vůně. |
| --- | --- |

d)

„Jednodruhový ostružinový med“: tmavě jantarová barva, výrazně sladká ovocná chuť a ovocná vůně.

| e) | „Jednodruhový vřesový med“: tmavě jantarová nebo tmavá barva s načervenalým odstínem, mírně natrpklá trvalá chuť a trvalá květinová vůně. |
| --- | --- |

e)

„Jednodruhový vřesový med“: tmavě jantarová nebo tmavá barva s načervenalým odstínem, mírně natrpklá trvalá chuť a trvalá květinová vůně.

4.3   Zeměpisná oblast: Oblast produkce, zpracování a balení medu s chráněným zeměpisným označením „Miel de Galicia“ zahrnuje celé území autonomní oblasti Galície.

4.4   Důkaz původu: Označení CHZO „Miel de Galicia“ může používat jen med pocházející ze zařízení zapsaných v rejstřících regulativního výboru (consejo regulador) a vyrobený v souladu s normami vyžadovanými ve specifikaci a stanovenými v příručce o jakosti a splňující požadavky na charakteristické vlastnosti.

Regulativní výbor má k dispozici tyto rejstříky:

Rejstřík hospodářství, do kterého se zapisují hospodářství, která se nacházejí v autonomní oblasti Galície a zaměřují se na výrobu medu s chráněným zeměpisným označením „Miel de Galicia“. Musí vlastnit minimálně 10 úlů s horizontálními nebo vertikálními rámy, které je možné při upevňování plástových buněk odejmout.

Rejstřík zařízení určených pro získávání, skladování anebo balení medu, do kterého se zapisují zařízení, která se nacházejí v autonomní oblasti Galície a jejichž některé činnosti spočívají ve výrobě medu, který může být označen chráněný zeměpisným označením.

Všechny fyzické a právnické osoby držící majetek zapsaný v rejstřících, jakož i hospodářství, zařízení a produkty podléhají kontrole vykonávané regulativním výborem, která má za cíl prověřit, zda produkty označené chráněným zeměpisným označením „Miel de Galicia“ splňují požadavky nařízení a specifikace.

Regulativní výbor během každého hospodářského roku kontroluje množství medu s osvědčením o chráněném zeměpisném označení, které bylo dodáno na trh podniky zapsanými v rejstříku balíren s cílem prověřit, zda odpovídá množství medu vyprodukovaného či odkoupeného od včelařů nebo jiných podniků zapsaných v rejstříku producentů.

Kontroly se budou vykonávat formou inspekcí hospodářství a zařízení, kontrolou dokumentů, analýzou prvotních surovin a hotového produktu.

Proces osvědčování se provádí na různých zásilkách či na stejnorodých vzorcích a zahrnuje analytickou a organoleptickou zkoušku, na základě kterých se rozhodne o označení, neoznačení nebo dočasném uskladnění zásilky nebo vzorku kontrolovaného medu; rozhodnutí přijímá na svém plenárním zasedání regulativní výbor, případně komise vydávající osvědčení, které jsou po posouzení technických zpráv vypracovaných výborem pro označování oprávněny vynést konečné rozhodnutí.

V případě zjištění jakýchkoliv změn, které způsobují zhoršení jakosti medu nebo nesplnění požadavků nařízení o zeměpisném označení a jiných právních předpisů týkajících se produkce, zpracování a balení, nevydá regulativní výbor medu osvědčení, čímž se zruší právo na používání chráněného zeměpisného označení.

4.5   Způsob produkce: Pracovní postupy používané ve včelíně jsou zaměřené na dosáhnutí nejvyšší jakosti medu s chráněným zeměpisným označením. V období sběru medu nesmí být úly chemicky ošetřovány a včely nesmí být žádným způsobem přikrmovány.

Odvčelení plástů se provádí tradičními postupy, přičemž se upřednostňuje vyfoukání včel vzduchem nebo zadýmování bez nadměrného použití vykuřovadla a proti včelám se nikdy nesmí použít chemické repelentní látky.

Med se získává odstřeďováním nebo cezením, ale nikdy ne lisováním.

Med se vždy co nejpečlivěji stáčí v uzavřené, čisté místnosti, přizpůsobené tomuto účelu za dodržování hygienických pravidel. Místnost musí být týden před samotným úkonem vysušena pomocí odvlhčovačů nebo větrání, aby vnitřní relativní vlhkost nepřesahovala 60 %.

Odvíčkování plástů nesmí v žádném případě ovlivnit jakost medu. Odvíčkovací nože musí být čisté, suché a jejich teplota nesmí přesáhnout 40 °C.

Po stočení a přefiltrování přes dvojitý filtr se med scedí a po odstranění pěny se uskladní a zabalí.

Homogenizace medu se může vykonat ručně nebo mechanickým zařízením s nízkými otáčkami, a to takovým způsobem, aby se nezhoršily vlastnosti produktu.

Při sběru a přepravě medu se dodržují hygienické podmínky, používané nádoby musí být určeny na použití v potravinářském průmyslu a schváleny příručkou o jakosti a platnými právními předpisy, aby se zaručila jakost produktu.

Med se balí v zařízeních zapsaných v příslušném rejstříku regulativního výboru.

Jak už bylo uvedeno, sběr, stejně jako stáčení, skladování a balení medu se musí provádět ve vymezené zeměpisné oblasti.

Skutečnost, že se balení provádí v oblasti tradiční produkce, je podmíněná potřebou zachování specifických vlastností a jakosti galicijského medu. Kontrola vykonávaná regulativním výboreem je tak účinnější a vyloučí se ztráty jakosti způsobené nevhodnou přepravou, skladováním a balením.

Kromě toho se med musí balit do nádob, které splňují požadavky stanovené ve specifikaci; balení musí být prováděno v zařízeních určených výhradně pro balení medu pocházejícího z hospodářství zapsaných v rejstřících chráněného zeměpisného označení, ve kterých se pod dohledem regulativního výboru vykoná i označení etiketami a kontrolními nálepkami. Cílem těchto opatření je uchovat jakost medu a zajistit sledovatelnost produktu.

Obsah nádob určených k přímé spotřebě medu se obecně stanoví na 500 g a 1 000 g.

Nádoby musí být hermeticky uzavřené, aby se zamezilo ztrátě přirozené vůně, nasávání pachů a vlhkosti z okolí atd., což by mohlo výrobek znehodnotit.

4.6   Souvislosti:

Historické souvislosti

Největšího rozmachu zažilo včelařství v Galícii před začátkem používání cukru, kdy byl med vyhledávanou potravinou nejen jako sladidlo, ale i pro svoje ověřené léčivé účinky. Podle spisu Catastro de Ensenada bylo v letech 1752 – 1753 v oblasti Galície celkem 366 339 úlů, známých jako trobos nebo cortizos, které se na mnohých místech dochovaly dodnes. Tento údaj jasně hovoří o důležitosti galicijského včelařství v minulosti, což se odrazilo i v galicijské toponymii.

Cortín, albar, abellariza, albiza nebo albariza jsou specifické venkovské stavby s otevřenou střechou oválného, okrouhlého a někdy i čtvercového tvaru, obehnané vysokými zdmi, jejichž úlohou bylo chránit úly a zamezovat vniknutí zvířat (zejména medvědů). Tyto stavby jsou odrazem doby a v mnohých horských oblastech, především ve východních pohořích Ancares a Caurel a v pohoří Suido atd. se zachovaly dodnes a některé z nich jsou dokonce i funkční.

Obchod s medem se omezoval na místní podzimní slavnosti, což bylo podmíněno jeho sezónní výrobou a sběrem jedenkrát do roka.

V roce 1880 farář z Argozónu Don Benigno Ledo (Chantada, Lugo) postavil první přenosný úl a o několik roků později vyrobil první úl určený pro rozmnožování včel a chov včelích matek, který pojmenoval úl-školka. Jeho velký přínos pro včelařství ho proslavil nejen v Galícii, nýbrž v celém Španělsku. V knize o včelařství od Roma Fábrega je uvedeno, že prvním Španělem známým díky přenosným úlům byl „včelí kněz“ z Galície Don Benigno Ledo.

Prvním dílem o včelařství publikovaným v Galícii je pravděpodobně Příručka o včelařství (Manual de Apicultura) určená galicijským včelařům, jejíž autorem je D. Ramón Pimentel Méndez (1893).

Do roku 1975 se nezaznamenával výraznější rozvoj moderního včelařství. Až díky činnosti sdružení producentů medu nastávají první zásadní změny v poznatcích včelařů a v tradičních metodách včelařství. Hlavním prvkem této změny byl přesun včelstev z pevných úlů do úlů přenosných, tvořených převážně plástovými buňkami.

V současnosti jsou ze včelích produktů v Galícii hospodářsky rentabilní zejména med a vosk. Galicijský spotřebitel si už v minulosti vážil galicijského medu, o čemž svědčila i jeho vysoká cena na trhu.

Zeměpisné souvislosti

Galície leží na severozápadě Iberského poloostrova, na rozhraní dvou klimatických prostředí, atlantického a náhorní roviny (mesety), což jí poskytuje klimatickou různorodost, která spolu s geologickými a půdními vlastnostmi, její minulostí, členitostí a činností člověka vytváří specifika, které se odráží v rostlinstvu a následně i v produkci medu.

V biogeografickém kontextu je galicijský med výrazně odlišný od medu z ostatních oblastí Španělska. Výroba tohoto medu je charakteristická nepřítomností rostlin středozemního charakteru nebo plodin běžných na jiných místech Španělska, jako je Helianthus annus nebo Olea europaea. Právě nepřítomnost, případně nízký obsah pylů výrazně zastoupených v ostatních španělských medech umožňuje jeho jednoduché rozlišení. Určení a rozlišování galicijského medu proto není složité.

Galicijské území je značně homogenní, pokud jde o rostliny přinášející nektar určený pro produkci medu. Největší rozdíly ve vlastnostech galicijského medu jsou způsobeny zastoupením různých druhů rostlin.

Na pobřeží je v největším poměru zastoupený eukalyptus. Celé galicijské pobřeží, jeho atlantská i kantabrijská část, jsou intenzivně zalesněny druhem E. globulus, který je hlavním zdrojem nektaru v Galícii, zatímco v ostatních oblastech Španělska je hlavním zdrojem nektaru E. camaldulensis.

Ve vnitrozemí je produkce medu podmíněná vysokým výskytem třech druhů rostlin: Castanea sativa, Erica a Rubus.

Castanea sativa se vyskytuje na galicijském území celoročně, a to buď jednotlivě na kraji louky, nebo ve formě jednodruhových porostů vytvářejících tzv. „soutos“, nebo ve smíšených lesech spolu s jinými listnatými stromy.

Erica se na tomto území vyskytuje v hojném počtu, protože je součástí náhradních porostů odlesněných ploch. Z vyskytujících se druhů je možné zmínit E. umbellata, E. arborea, E. australis a E. cinerea, které patří mezii nejdůležitější z pohledu produkce medu.

Další mimořádně vhodnou rostlinou pro produkci medu v Galícii je Rubus. Tento druh se hojně vyskytuje v houštinách, na okrajích chodníků a cest, na okrajích obhospodařovaných i neobhospodařovaných polí. Jeho růst je často spjat s ruderálními oblastmi. Rostliny tohoto druhu produkují velké množství nektaru, který ovlivňuje organoleptické vlastnosti mnohých druhů galicijského medu.

I když Rubus kvete jako poslední před sběrem medu, jeho výskyt v pylovém spektru je největší, protože období předcházejících kvetení jsou méně významná a potlačená právě přítomností nektaru tohoto druhu. Tento med se vyznačuje tmavým odstínem, sladkou chutí a zvýšenou kyselostí. Právě přítomnost Rubusu v galicijském medu – Galície je je hlavní produkční oblastí tohoto druhu medu ve Španělsku – mu dodává specifické fyzikálně-chemické vlastnosti.

Pokud jde o rozlišování medu v rámci území Galície, existují dvě oblasti s výrazně odlišnou produkcí – pobřeží a vnitrozemí, mezi kterými se nachází přechodné pásmo různé velikosti. Med tohoto původu má smíšené vlastnosti. V této zóně se produkuje především smíšený med s vyrovnaným zastoupením druhů Castanea sativa a Eucalyptus globulus, který je prakticky ojedinělým fenoménem galicijského medu.

Je třeba též zdůraznit nízký obsah medovice a pylu v galicijském medu.

Obsah pylových zrn na gram medu je nízký, i když by se dal očekávat opak, pokud vezmeme v úvahu skutečnost, že med vyprodukovaný v Galícii pochází ze silně zastoupených druhů (Castanea sativa a Eucalyptus). Tato skutečnost souvisí s typem úlů používaných včelaři a se způsobem stáčení (odstřeďování).

4.7   Kontrolní subjekt: Název: Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida „Miel de Galicia“.

Adresa: Pazo de Quián s/n, Sergude. 15881-Boqueixón. A Coruńa

Tel.: (34) 981 511913. Fax: (34) 981 511913.

Regulativní výbor se řídí evropskou normou EN 45011, v souladu s článkem 10 nařízení č. 2081/92.

4.8   Označování: Med prodávaný pod chráněným zeměpisným označením „Miel de Galicia“ musí být po osvědčení označen etiketou, která odpovídá vlastní značce příslušných balíren používané výlučně pro chráněný med, a opatřen kontrolní nálepkou s číselným kódem, schválenou a vydanou regulativním výborem, s úředním logem zeměpisného označení. Na etiketách a kontrolních nálepkách musí být uvedeno chráněné zeměpisné označení „Miel de Galicia“ nebo „Mel de Galicia“.

4.9   Vnitrostátní požadavky:

| — | zákon č. 25/1970 ze dne 2. prosince 1970, Ustanovení pro vinice, víno a alkoholické nápoje, |
| --- | --- |

—

zákon č. 25/1970 ze dne 2. prosince 1970, Ustanovení pro vinice, víno a alkoholické nápoje,

| — | vyhláška č. 835/1972 ze dne 23. března 1972, kterou se provádí zákon č. 25/1970, |
| --- | --- |

—

vyhláška č. 835/1972 ze dne 23. března 1972, kterou se provádí zákon č. 25/1970,

| — | nařízení MAPA ze dne 25. ledna 1994, kterým se upřesňuje vztah mezi právními předpisy Španělska a nařízením (EHS) č. 2081/1992 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin, |
| --- | --- |

—

nařízení MAPA ze dne 25. ledna 1994, kterým se upřesňuje vztah mezi právními předpisy Španělska a nařízením (EHS) č. 2081/1992 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin,

| — | vládní vyhláška č. 1643/1999 ze dne 22. října 1999, kterou se stanoví postup pro podávání žádostí o zápis do Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení. |
| --- | --- |

—

vládní vyhláška č. 1643/1999 ze dne 22. října 1999, kterou se stanoví postup pro podávání žádostí o zápis do Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení.

---

(1)  Evropská komise – Generální ředitelství - zemědělství – Oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel

---

| 5.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 30/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 30/22

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.3661 – CDP/Stmicroelectronics)

(2005/C 30/10)

(Text s významem pro EHP)

Dne 22. prosince 2004 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v italštině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství. |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství.

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32004M3661. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes Internet. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32004M3661. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes Internet. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 5.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 30/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 30/22

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.3626 – Permira/Private Equity Partners/Marazzi)

(2005/C 30/11)

(Text s významem pro EHP)

Dne 17. prosince 2004 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v italštině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství. |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství.

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32004M3626. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes Internet. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32004M3626. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes Internet. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

III Oznámení

Komise

| 5.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 30/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 30/23

---

VÝBĚROVÉ ŘÍZENÍ – DG EAC č. 85/04

Výzva k podávání projektů v oblasti nových způsobů spolupráce, vzdělávání a informací, Akce 5 – Podpůrná opatření

(2005/C 30/12)

1.   CÍL A POPIS

V rámci této Akce 5 výzvy k podávání projektů se Evropská komise zaměřuje na podporu nových způsobů spolupráce, vzdělávání a informací na úseku vzdělávání dospělých. Všechny předložené projekty se musí zabývat jednou z následujících prioritních oblastí:

| 1. | Kulturní rozmanitost a tolerance |
| --- | --- |

1.

Kulturní rozmanitost a tolerance

| 2. | Méně zvýhodněné regiony |
| --- | --- |

2.

Méně zvýhodněné regiony

| 3. | Východní Evropa – Kavkaz – jihovýchodní Evropa |
| --- | --- |

3.

Východní Evropa – Kavkaz – jihovýchodní Evropa

| 4. | Inovace v pracovní činnosti mládeže |
| --- | --- |

4.

Inovace v pracovní činnosti mládeže

| 5. | Spolupráce mezi lokálními nebo regionálními orgány veřejné správy a mládežnickými nevládními organizacemi |
| --- | --- |

5.

Spolupráce mezi lokálními nebo regionálními orgány veřejné správy a mládežnickými nevládními organizacemi

Hlavní podmínkou účasti je specifikace předpokládaných inovačních prvků, které navrhovatelé projektu uvedou v žádosti. Projekty musí mít jasnou nadnárodní evropskou dimenzi a přispívat k evropské kooperaci na úseku problematiky mládeže. Přesněji, projekty musí směřovat k vytváření a upevňování silných partnerství jednak mezi samotnými mládežnickými organizacemi, jednak mezi mládežnickými organizacemi a institucemi veřejné správy.

2.   ZPŮSOBILÍ KANDIDÁTI

Právní subjekty, jako mládežnické nevládní organizace a lokální nebo regionální orgány veřejné správy, ustavené v tzv. „programovém státu“, mohou předložit žádost a účastnit se jako partneři tohoto výběrového řízení.

Programové státy jsou:

| — | Evropská unie – 25 členských států |
| --- | --- |

—

Evropská unie – 25 členských států

| — | členské státy EHP/ESVO – Island, Lichtenštejnsko a Norsko |
| --- | --- |

—

členské státy EHP/ESVO – Island, Lichtenštejnsko a Norsko

| — | kandidátské státy EU – Bulharsko, Rumunsko a Turecko. |
| --- | --- |

—

kandidátské státy EU – Bulharsko, Rumunsko a Turecko.

Organizace ze sousedních států Evropské unie (Alžírsko, Egypt, Izrael, Jordánsko, Libanon, Maroko, Sýrie, Tunisko, Palestinská autonomní správa Západního pobřeží a pásma Ghaza, Bělorusko, Moldavsko, Ruská federace, Ukrajina, Arménie, Ázerbájdžán, Gruzie, Albánie, Bosna a Hercegovina, Chorvatsko, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Srbsko a Černá Hora) se mohou tohoto výběrového řízení účastnit pouze jako partneři; tyto organizace však nejsou způsobilé pro podávání projektů z titulu žadatele.

Projekty musí zahrnovat partnerské organizace nejméně ze čtyř různých států (včetně žadatele), jedna z organizací musí být členským státem Evropské unie.

3.   ROZPOČET A DOBA TRVÁNÍ PROJEKTU

Celková částka vyčleněná na spolufinancování projektů v rámci tohoto výběrového řízení činí 2 000 000 EUR a podléhá schválení příslušným rozpočtovým orgánem v rámci finančního plánu na rok 2005.

Maximální financování jednoho projektu nesmí přesahovat částku 100 000 EUR na jeden rok (12 měsíců) realizace projektu; celková maximální výše subvence jednoho projektu nesmí přesahovat částku 300 000 EUR.

Předpokládá se, že toto výběrové řízení umožní financovat přibližně 10 – 15 vysoce kvalitních projektů.

Doba trvání realizace projektu musí být nejméně 18 měsíců. Maximální doba trvání realizace projektu je 36 měsíců, v případě náležitého odůvodnění může být prodloužena nad tuto hranici. Realizace projektu musí být zahájena v době mezi 1. říjnem 2005 a 31. prosincem 2005.

4.   LHŮTA K PŘIHLÁŠENÍ PROJEKTU

Žádosti musí být zaslány do úřadu SOCRATES, LEONARDO & YOUTH Technical Assistance Office nejpozději do 31. března 2005.

5.   DOPLŇUJÍCÍ INFORMACE

Úplný text výběrového řízení a tiskopis žádosti o účast jsou k dispozici na webové stránce http://europa.eu.int/comm/youth/call/index_en.html. Vyplněné žádosti musí zachovávat v plném rozsahu předpisy pro toto výběrové řízení a mohou být podány pouze za použití náležitého tiskopisu.

---

Oprava

| 5.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 30/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 30/25

---

Oprava zveřejnění konečné účetní uzávěrky agentur a subjektů Evropské unie v rozpočtovém roce 2003

(
  Úřední věstník Evropské unie C 292 ze dne 30. listopadu 2004
  )

(2005/C 30/13)

Strana 20, po EAR se vkládá tento řádek:

| Eurojust | www.eurojust.eu.int |
| --- | --- |

Eurojust

www.eurojust.eu.int

---