# Euroopan unionin C 29/2005

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 29 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 48. vuosikerta4. helmikuu 2005 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 29

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

48. vuosikerta4. helmikuu 2005

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2005/C 029/1 | Erityiskertomus nro 6/2004 nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönotosta Euroopan unionissa sekä komission vastaukset (annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan 2 alakohdan nojalla) | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Tilintarkastustuomioistuin

2005/C 029/1

Erityiskertomus nro 6/2004 nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönotosta Euroopan unionissa sekä komission vastaukset (annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan 2 alakohdan nojalla)

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Tilintarkastustuomioistuin

| 4.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 29/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 29/1

---

ERITYISKERTOMUS NRO 6/2004

nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönotosta Euroopan unionissa sekä komission vastaukset

(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan 2 alakohdan nojalla)

(2005/C 29/01)

Image

SISÄLLYS

| I—IX | TIIVISTELMÄ |
| --- | --- |

I—IX

| 1—6 | JOHDANTO |
| --- | --- |

1—6

| 1—3 | Yleinen tausta |
| --- | --- |

1—3

| 3—6 | Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus |
| --- | --- |

3—6

| 7—26 | JÄRJESTELMÄN SYNTY JA KEHITYS |
| --- | --- |

7—26

| 7—10 | Nautaeläinalan merkitys |
| --- | --- |

7—10

| 11—17 | Nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöön ottamisen taustaa ja perustelut |
| --- | --- |

11—17

| 18—26 | Mikä on nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä? |
| --- | --- |

18—26

| 27—32 | NAUTAELÄINTEN TUNNISTUS- JA REKISTERÖINTIJÄRJESTELMÄÄN OSALLISTUVIEN TAHOJEN TEHTÄVÄT JA SÄÄNNÖKSIIN PERUSTUVAT VELVOLLISUUDET |
| --- | --- |

27—32

| 27 | Neuvosto ja Euroopan parlamentti |
| --- | --- |

27

| 28 | Komissio |
| --- | --- |

28

| 29—31 | Jäsenvaltiot |
| --- | --- |

29—31

| 32 | Nautaeläinten pitäjät |
| --- | --- |

32

| 33—46 | HAVAINTOJA JÄRJESTELMÄN SUUNNITTELUSTA YHTEISÖN TASOLLA |
| --- | --- |

33—46

| 33—34 | Johdanto |
| --- | --- |

33—34

| 35—37 | Lainsäädännössä ei säädetä tietojen vaihdosta tietokantojen kesken |
| --- | --- |

35—37

| 38—39 | Yhteisön lainsäädäntö ei ole riittävän täsmällistä |
| --- | --- |

38—39

| 40—41 | Komissiolla ei ole valtuuksia antaa yksityiskohtaisia soveltamista koskevia sääntöjä kansallisten tietokantojen käyttöönotosta |
| --- | --- |

40—41

| 42—46 | Paikalla toimitettavia tarkastuksia ja seuraamuksia koskevissa komission asetuksissa on parantamisen varaa |
| --- | --- |

42—46

| 47—77 | HAVAINNOT JÄRJESTELMÄN HALLINNOINNISTA YHTEISÖN TASOLLA |
| --- | --- |

47—77

| 47—54 | Kansallisten tietokantojen hallinnointia koskevat tarkat säännöt puuttuvat |
| --- | --- |

47—54

| 55—64 | Kriteerit tietokantojen täyden käyttökunnon tunnustamiseksi puuttuvat |
| --- | --- |

55—64

| 65—71 | Komission toteuttama seuranta |
| --- | --- |

65—71

| 72—77 | Palkkioiden hallinnointi on epäyhdenmukaista |
| --- | --- |

72—77

| 72—74 | Nautaeläinpalkkioita tarkastetaan yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän yhteydessä |
| --- | --- |

72—74

| 75—77 | BSE-kriisin aiheuttamat poikkeukselliset tukitoimenpiteet naudanliha-alalla |
| --- | --- |

75—77

| 78—91 | JÄSENVALTIOISSA TOIMITETTUJEN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUSTEN TULOKSET |
| --- | --- |

78—91

| 92—99 | PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET |
| --- | --- |

92—99

Komission vastaukset

TIIVISTELMÄ

| I | Nautaeläinten tunnistaminen ja rekisteröinti ovat naudanlihan jäljitettävyyden perusedellytyksiä ja ne kuuluvat ehtoihin, joita on noudatettava erilaisten naudanlihapalkkioiden saamiseksi. Kyseisten palkkioiden määrä oli vuonna 2002 yli 7 miljardia euroa ja vuonna 2004 yli 8 miljardia euroa. |
| --- | --- |

I

Nautaeläinten tunnistaminen ja rekisteröinti ovat naudanlihan jäljitettävyyden perusedellytyksiä ja ne kuuluvat ehtoihin, joita on noudatettava erilaisten naudanlihapalkkioiden saamiseksi. Kyseisten palkkioiden määrä oli vuonna 2002 yli 7 miljardia euroa ja vuonna 2004 yli 8 miljardia euroa.

| II | Tarkastuksen tärkeimpänä tavoitteena on arvioida nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmää komissiossa (suunnittelu, käyttöönoton valvonta ja seuranta) ja jäsenvaltioissa (toimiva järjestelmä, jolla eläimiä voidaan seurata tehokkaasti niiden syntymästä teurastukseen asti ja jolla voidaan varmistaa kaikkien suorien tukien asianmukainen maksaminen). Tarkastus toimitettiin neljässä jäsenvaltiossa, joissa nautakarjaa on eniten (Saksa, Ranska, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta). |
| --- | --- |

II

Tarkastuksen tärkeimpänä tavoitteena on arvioida nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmää komissiossa (suunnittelu, käyttöönoton valvonta ja seuranta) ja jäsenvaltioissa (toimiva järjestelmä, jolla eläimiä voidaan seurata tehokkaasti niiden syntymästä teurastukseen asti ja jolla voidaan varmistaa kaikkien suorien tukien asianmukainen maksaminen). Tarkastus toimitettiin neljässä jäsenvaltiossa, joissa nautakarjaa on eniten (Saksa, Ranska, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta).

| III | Tunnistusjärjestelmä koostuu neljästä tekijästä: korvamerkeistä, eläimiä varten annettavista passeista, eläinluetteloista ja atk-pohjaisesta tietokannasta, johon on koottu tiedot kaikista nautaeläimistä. Tietokanta on osa järjestelmää ja sen oli määrä olla käytössä 31. joulukuuta 1999 mennessä. |
| --- | --- |

III

Tunnistusjärjestelmä koostuu neljästä tekijästä: korvamerkeistä, eläimiä varten annettavista passeista, eläinluetteloista ja atk-pohjaisesta tietokannasta, johon on koottu tiedot kaikista nautaeläimistä. Tietokanta on osa järjestelmää ja sen oli määrä olla käytössä 31. joulukuuta 1999 mennessä.

| IV | Nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmässä, joka otettiin käyttöön tarkastuskohteena olleissa neljässä jäsenvaltiossa yli kaksi vuotta vahvistetun määräajan (31. joulukuuta 1999) jälkeen, on edelleen puutteita. Esimerkiksi jäsenvaltiosta toiseen myytyjen eläinten passeja ei valvota, kansallisten tietokantojen kesken ei vaihdeta tietoja, tiedot syötetään niihin myöhässä ja tietokannoissa esiintyvien tietojen luotettavuus on usein todettu huonoksi. Keskeisin havainto on, että nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmällä ei voida taata (sen alkuperäisessä muodossa) nautaeläinten jäljitettävyyttä yhteisön sisäisten ja ulkopuolisten siirtojen osalta. Siirrot koskevat kuitenkin noin kolmea miljoonaa päätä vuodessa (noin neljää prosenttia karjasta). |
| --- | --- |

IV

Nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmässä, joka otettiin käyttöön tarkastuskohteena olleissa neljässä jäsenvaltiossa yli kaksi vuotta vahvistetun määräajan (31. joulukuuta 1999) jälkeen, on edelleen puutteita. Esimerkiksi jäsenvaltiosta toiseen myytyjen eläinten passeja ei valvota, kansallisten tietokantojen kesken ei vaihdeta tietoja, tiedot syötetään niihin myöhässä ja tietokannoissa esiintyvien tietojen luotettavuus on usein todettu huonoksi. Keskeisin havainto on, että nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmällä ei voida taata (sen alkuperäisessä muodossa) nautaeläinten jäljitettävyyttä yhteisön sisäisten ja ulkopuolisten siirtojen osalta. Siirrot koskevat kuitenkin noin kolmea miljoonaa päätä vuodessa (noin neljää prosenttia karjasta).

| V | Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat määritelleet järjestelmän yleiset puitteet. Komission tehtäväksi annettiin järjestelmän eräiden osa-alueiden soveltamista koskevien toimien toteuttaminen ja jäsenvaltioiden vastuulle annettiin järjestelmän täytäntöönpano. Säädöksissä ei vahvistettu eläinten siirtoja koskevaan jäsenvaltioiden kesken käytävään tietojenvaihtoon liittyviä menettelyitä; tietojen vaihto oli käytännössä kyseenalaista, sillä tiedot on esitetty eri jäsenvaltioissa eri muodoissa. Kaikki yritykset eri tietokantoihin sisältyvien tietojen yhdenmukaistamiseksi ovat epäonnistuneet. Jäsenvaltiot ovat tulkinneet yhteisön lainsäädäntöä eri tavoin sekä korvamerkintöjä että ilmoittamista koskevien määräaikojen ja jopa nautaeläinten pitäjän käsitteen tai eläinten passien palauttamisen osalta. Komissiolle ei annettu tehtäväksi toteuttaa tietokantojen kokoamisen tai niiden valvonnan soveltamista koskevia toimenpiteitä. Tämä selittää osittain jäsenvaltioiden kesken havaitut erot. |
| --- | --- |

V

Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat määritelleet järjestelmän yleiset puitteet. Komission tehtäväksi annettiin järjestelmän eräiden osa-alueiden soveltamista koskevien toimien toteuttaminen ja jäsenvaltioiden vastuulle annettiin järjestelmän täytäntöönpano. Säädöksissä ei vahvistettu eläinten siirtoja koskevaan jäsenvaltioiden kesken käytävään tietojenvaihtoon liittyviä menettelyitä; tietojen vaihto oli käytännössä kyseenalaista, sillä tiedot on esitetty eri jäsenvaltioissa eri muodoissa. Kaikki yritykset eri tietokantoihin sisältyvien tietojen yhdenmukaistamiseksi ovat epäonnistuneet. Jäsenvaltiot ovat tulkinneet yhteisön lainsäädäntöä eri tavoin sekä korvamerkintöjä että ilmoittamista koskevien määräaikojen ja jopa nautaeläinten pitäjän käsitteen tai eläinten passien palauttamisen osalta. Komissiolle ei annettu tehtäväksi toteuttaa tietokantojen kokoamisen tai niiden valvonnan soveltamista koskevia toimenpiteitä. Tämä selittää osittain jäsenvaltioiden kesken havaitut erot.

| VI | Nykyisiä valvontaa ja seuraamuksia koskevia säännöksiä ei ole mukautettu koskemaan kaikkia nautaeläinten pitäjiä, kuten kauppiaita, keräyskeskuksia tai teurastamoita. Jäsenvaltiot eivät ole myöskään käyttäneet eräitä tietokannoissa olevia tietoja, kuten ilmoittamista koskevia määräaikoja tai korvamerkintöjen määriä valvonnan välineenä. Myös valvontakäytännöt vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltioittain. |
| --- | --- |

VI

Nykyisiä valvontaa ja seuraamuksia koskevia säännöksiä ei ole mukautettu koskemaan kaikkia nautaeläinten pitäjiä, kuten kauppiaita, keräyskeskuksia tai teurastamoita. Jäsenvaltiot eivät ole myöskään käyttäneet eräitä tietokannoissa olevia tietoja, kuten ilmoittamista koskevia määräaikoja tai korvamerkintöjen määriä valvonnan välineenä. Myös valvontakäytännöt vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltioittain.

| VII | Komissio on tulkinnut roolinsa nautaeläinten tunnistamis- ja rekisteröintijärjestelmän täytäntöönpanon valvonnassa ja seurannassa rajoitetusti, joten se ei ole antanut minkäänlaista ohjausta tietokantojen käyttöön ottamisessa. Minkäänlaisia yhdenmukaisia hallinnointia koskevia ohjeita ei ole annettu eikä myöskään tietokantojen toiminnan laatua koskevia indikaattoreita ole laadittu. Tietokantojen käyttökunnon tunnustamiseen liittyvätmenettelyt ovat epätyydyttäviä ja komission rooli rajoittuu liian usein pelkästään tietokannan teknisen olemassaolon toteamiseen, ilman että tietokannan varsinaista toimintaa arvioitaisiin tarkkojen hallinnointia koskevien sääntöjen tai ennalta määriteltyjen laadullisten indikaattoreiden perusteella. |
| --- | --- |

VII

Komissio on tulkinnut roolinsa nautaeläinten tunnistamis- ja rekisteröintijärjestelmän täytäntöönpanon valvonnassa ja seurannassa rajoitetusti, joten se ei ole antanut minkäänlaista ohjausta tietokantojen käyttöön ottamisessa. Minkäänlaisia yhdenmukaisia hallinnointia koskevia ohjeita ei ole annettu eikä myöskään tietokantojen toiminnan laatua koskevia indikaattoreita ole laadittu. Tietokantojen käyttökunnon tunnustamiseen liittyvätmenettelyt ovat epätyydyttäviä ja komission rooli rajoittuu liian usein pelkästään tietokannan teknisen olemassaolon toteamiseen, ilman että tietokannan varsinaista toimintaa arvioitaisiin tarkkojen hallinnointia koskevien sääntöjen tai ennalta määriteltyjen laadullisten indikaattoreiden perusteella.

| VIII | Komissiolla olisi oltava käytettävissään riittävästi resursseja, jotta se voisi ottaa vastuulleen järjestelmän käytön varsinaiseen opastamiseen liittyvän tehtävän, varsinkin jotta se voisi laatia yhdenmukaiset hallinnointia koskevat ohjeet, laadulliset indikaattorit sekä yhtenäisen mallin tietojen vaihtoon kansallisten tietokantojen kesken. Tietojen vaihto jäsenvaltioiden kesken ja myös kolmansien maiden kanssa olisi järjestettävä siten, että yhteisön sisäiset ja ulkopuoliset siirrot ovat hallinnassa. |
| --- | --- |

VIII

Komissiolla olisi oltava käytettävissään riittävästi resursseja, jotta se voisi ottaa vastuulleen järjestelmän käytön varsinaiseen opastamiseen liittyvän tehtävän, varsinkin jotta se voisi laatia yhdenmukaiset hallinnointia koskevat ohjeet, laadulliset indikaattorit sekä yhtenäisen mallin tietojen vaihtoon kansallisten tietokantojen kesken. Tietojen vaihto jäsenvaltioiden kesken ja myös kolmansien maiden kanssa olisi järjestettävä siten, että yhteisön sisäiset ja ulkopuoliset siirrot ovat hallinnassa.

| IX | Olisi myös syytä vertailla eri jäsenvaltioissa sovellettavia hallinnollisia tarkastuksia ja määriteltävä nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tietokantojen kesken ennen erilaisten palkkioiden maksamista toteutettavat ristiintarkastukset. Olisi myös syytä tarkastella uudelleen paikalla toimitettavien tarkastusten järjestelmää, seuraamusmenetelmät mukaan lukien, ja laatia nautaeläinten pitäjien mukaan eritellyt lähestymistavat ja vahvistaa menettelytapa, joka olisi täysin yhtenevä yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän kanssa. |
| --- | --- |

IX

Olisi myös syytä vertailla eri jäsenvaltioissa sovellettavia hallinnollisia tarkastuksia ja määriteltävä nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tietokantojen kesken ennen erilaisten palkkioiden maksamista toteutettavat ristiintarkastukset. Olisi myös syytä tarkastella uudelleen paikalla toimitettavien tarkastusten järjestelmää, seuraamusmenetelmät mukaan lukien, ja laatia nautaeläinten pitäjien mukaan eritellyt lähestymistavat ja vahvistaa menettelytapa, joka olisi täysin yhtenevä yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän kanssa.

JOHDANTO

Yleinen tausta

| 1. | Nautaeläinten tunnistusta ja rekisteröintiä koskevalla erityisellä asetuksella (1) otetaan käyttöön nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä tuotantovaiheessa sekä luodaan erityinen yhteisön merkintäjärjestelmä naudanliha-alalla. Järjestelmät ovat toisistaan riippuvaisia; tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän avulla toteutuva nautaeläinten jäljitettävyys on edellytyksenä ravintoketjun turvallisuuden varmistamiselle merkintäjärjestelmän avulla. Eläinlääkintään ja eläinten terveyteen liittyvät syyt sekä yhteisön tiettyjen eläinpalkkiojärjestelmien hallinnointiin liittyvät vaatimukset edellyttävät tehokasta nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmää. |
| --- | --- |

1.

Nautaeläinten tunnistusta ja rekisteröintiä koskevalla erityisellä asetuksella (1) otetaan käyttöön nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä tuotantovaiheessa sekä luodaan erityinen yhteisön merkintäjärjestelmä naudanliha-alalla. Järjestelmät ovat toisistaan riippuvaisia; tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän avulla toteutuva nautaeläinten jäljitettävyys on edellytyksenä ravintoketjun turvallisuuden varmistamiselle merkintäjärjestelmän avulla. Eläinlääkintään ja eläinten terveyteen liittyvät syyt sekä yhteisön tiettyjen eläinpalkkiojärjestelmien hallinnointiin liittyvät vaatimukset edellyttävät tehokasta nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmää.

| 2. | Tässä kertomuksessa keskitytään nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmään, eikä käsitellä kaupan pidettyjen tuotteiden merkitsemistä. Nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmään kuuluvat eläinten yksilöllisen tunnistamisen mahdollistavat korvamerkit, eläimiä varten annettavat passit, kullakin tilalla pidettävät omat rekisterit ja jäsenvaltioiden laatimat atk-pohjaiset tietokannat. Atk-pohjaiset tietokannat, joiden oli määrä olla toiminnassa kaikissa jäsenvaltioissa 31. joulukuuta 1999 mennessä, ovat tärkeä osa järjestelmää. Näihin tietokantoihin on sisällyttävä kaikki tiedot kaikista nautaeläinten siirroista niiden syntymästä teurastukseen asti. |
| --- | --- |

2.

Tässä kertomuksessa keskitytään nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmään, eikä käsitellä kaupan pidettyjen tuotteiden merkitsemistä. Nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmään kuuluvat eläinten yksilöllisen tunnistamisen mahdollistavat korvamerkit, eläimiä varten annettavat passit, kullakin tilalla pidettävät omat rekisterit ja jäsenvaltioiden laatimat atk-pohjaiset tietokannat. Atk-pohjaiset tietokannat, joiden oli määrä olla toiminnassa kaikissa jäsenvaltioissa 31. joulukuuta 1999 mennessä, ovat tärkeä osa järjestelmää. Näihin tietokantoihin on sisällyttävä kaikki tiedot kaikista nautaeläinten siirroista niiden syntymästä teurastukseen asti.

| 3. | Palkkioiden hallinnoijat käyttävät näitä alun perin eläinlääkinnällisiin tarkoituksiin (2) luotuja nautaeläinten atk-pohjaisia tietokantoja myös yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän mukaisiin hallinnollisiin tarkastuksiin (3). Nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä ja erityisesti nautaeläinten tiedot sisältävä atk-pohjainen tietokanta on tärkeä osa yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää nautapalkkioiden tehokkaan hallinnoinnin ja tarkastamisen kannalta (4). |
| --- | --- |

3.

Palkkioiden hallinnoijat käyttävät näitä alun perin eläinlääkinnällisiin tarkoituksiin (2) luotuja nautaeläinten atk-pohjaisia tietokantoja myös yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän mukaisiin hallinnollisiin tarkastuksiin (3). Nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä ja erityisesti nautaeläinten tiedot sisältävä atk-pohjainen tietokanta on tärkeä osa yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää nautapalkkioiden tehokkaan hallinnoinnin ja tarkastamisen kannalta (4).

Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus

| 4. | Tilintarkastustuomioistuin on tarkastellut nautaeläinten tunnistamista ja rekisteröintiä useaan eri otteeseen (5). Aikaisempien tarkastusten yhteydessä esitetyt huomautukset osoittavat, että nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä on olennainen osa valvontajärjestelmiä ja että nautaeläinten tunnistamista ja rekisteröintiä koskevien tietokantojen hyväksynnässä, hallinnoinnissa ja sisällössä on puutteita. |
| --- | --- |

4.

Tilintarkastustuomioistuin on tarkastellut nautaeläinten tunnistamista ja rekisteröintiä useaan eri otteeseen (5). Aikaisempien tarkastusten yhteydessä esitetyt huomautukset osoittavat, että nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä on olennainen osa valvontajärjestelmiä ja että nautaeläinten tunnistamista ja rekisteröintiä koskevien tietokantojen hyväksynnässä, hallinnoinnissa ja sisällössä on puutteita.

| 5. | Tarkastuksen tavoitteena oli arvioida Euroopan unionissa käyttöön otetun nautaeläinten tunnistamis- ja rekisteröintijärjestelmän käsitettä (ks. kohdat 33–46) ja analysoida komission toteuttamia tarkastuksia ja seurantaa jäsenvaltioissa tapahtuneen tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönoton moitteettomuuden varmistamiseksi (ks. kohdat 47–77). Tarkastuksen tavoitteena oli myös tarkistaa, oliko tehokas nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä laadittu ja arvioida, oliko nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmää koskevalla lainsäädännöllä pystytty saavuttamaan asetetut tavoitteet niin periaatteiden kuin soveltamissääntöjenkin osalta. |
| --- | --- |

5.

Tarkastuksen tavoitteena oli arvioida Euroopan unionissa käyttöön otetun nautaeläinten tunnistamis- ja rekisteröintijärjestelmän käsitettä (ks. kohdat 33–46) ja analysoida komission toteuttamia tarkastuksia ja seurantaa jäsenvaltioissa tapahtuneen tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönoton moitteettomuuden varmistamiseksi (ks. kohdat 47–77). Tarkastuksen tavoitteena oli myös tarkistaa, oliko tehokas nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä laadittu ja arvioida, oliko nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmää koskevalla lainsäädännöllä pystytty saavuttamaan asetetut tavoitteet niin periaatteiden kuin soveltamissääntöjenkin osalta.

| 6. | Tarkastuksessa arvioitiin myös nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän edistymistä neljässä jäsenvaltiossa – Saksassa (Baijerin ja Sachsenin osavaltioissa), Ranskassa, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Isossa-Britanniassa) (ks. kohdat 78–91). Tavoitteena oli tutkia nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönottoa tarkastamalla, voidaanko ehdotetulla järjestelmällä varmistaa nautaeläinten jäljitettävyys Euroopassa, jotta kaikki nautaeläinten siirrot niiden syntymästä tai kolmansista maista tuonnista alkaen teurastukseen tai Euroopan unionin ulkopuolelle tapahtuvaan vientiin asti voidaan jäljittää. Vuonna 2002 yhteisön nautakarjasta 64:ää prosenttia pidettiin tarkastuksen kohteena olleissa neljässä jäsenvaltiossa ja ne saivat lähes 59 prosenttia yhteisön nautaeläinpalkkioista. Tarkastuksen yhteydessä tutkittiin lisäksi komission työskentelyä ja erityisesti jäsenvaltioissa toimitetuista tarkastuksista laadittuja kertomuksia. |
| --- | --- |

6.

Tarkastuksessa arvioitiin myös nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän edistymistä neljässä jäsenvaltiossa – Saksassa (Baijerin ja Sachsenin osavaltioissa), Ranskassa, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Isossa-Britanniassa) (ks. kohdat 78–91). Tavoitteena oli tutkia nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönottoa tarkastamalla, voidaanko ehdotetulla järjestelmällä varmistaa nautaeläinten jäljitettävyys Euroopassa, jotta kaikki nautaeläinten siirrot niiden syntymästä tai kolmansista maista tuonnista alkaen teurastukseen tai Euroopan unionin ulkopuolelle tapahtuvaan vientiin asti voidaan jäljittää. Vuonna 2002 yhteisön nautakarjasta 64:ää prosenttia pidettiin tarkastuksen kohteena olleissa neljässä jäsenvaltiossa ja ne saivat lähes 59 prosenttia yhteisön nautaeläinpalkkioista. Tarkastuksen yhteydessä tutkittiin lisäksi komission työskentelyä ja erityisesti jäsenvaltioissa toimitetuista tarkastuksista laadittuja kertomuksia.

JÄRJESTELMÄN SYNTY JA KEHITYS

Nautaeläinalan merkitys

| 7. | Eurostatin touko–kesäkuussa 2002 suorittaman laskennan mukaan Euroopan unionin nautakarjan määrä oli 81,1 miljoonaa päätä (6). Ranskassa oli yli neljännes yhteisön nautakarjasta, 20,5 miljoonaa päätä. Seuraavaksi eniten nautoja oli Saksassa (14,0 miljoonaa päätä, joka on 17,3 prosenttia yhteisön nautakarjasta) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (10,4 miljoonaa päätä, joka on 12,8 prosenttia yhteisön nautakarjasta). Italiassa ja Irlannissa nautakarjaa on kummassakin yli 7,2 miljoonaa päätä (8,9 prosenttia) ja Espanjassa yli 6 miljoonaa päätä (ks. kaavio 1). |
| --- | --- |

7.

Eurostatin touko–kesäkuussa 2002 suorittaman laskennan mukaan Euroopan unionin nautakarjan määrä oli 81,1 miljoonaa päätä (6). Ranskassa oli yli neljännes yhteisön nautakarjasta, 20,5 miljoonaa päätä. Seuraavaksi eniten nautoja oli Saksassa (14,0 miljoonaa päätä, joka on 17,3 prosenttia yhteisön nautakarjasta) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (10,4 miljoonaa päätä, joka on 12,8 prosenttia yhteisön nautakarjasta). Italiassa ja Irlannissa nautakarjaa on kummassakin yli 7,2 miljoonaa päätä (8,9 prosenttia) ja Espanjassa yli 6 miljoonaa päätä (ks. kaavio 1).

Image

| 8. | Yhteisön sisäiset nautaeläinten siirrot ovat suhteellisen merkittäviä, kun taas niiden kauppa kolmansien maiden kanssa on vähäisempää. Vuonna 2001 yhteisön sisäinen tai ulkopuolinen kauppa koski lähes kolmea miljoonaa nautaeläintä, eli noin neljää prosenttia yhteisön nautakarjasta (ks. kaaviot 2 ja 3). Saatavilla olevien tietojen mukaan nautaeläimiä vietiin hyvin paljon Ranskasta (1,4 miljoonaa nautaeläintä) ja Saksasta (0,5 miljoonaa nautaeläintä). Näiden kahden jäsenvaltion osuus muihin jäsenvaltioihin suuntautuvasta viennistä oli yli 75 prosenttia. Suomesta, Yhdistyneestä kuningaskunnasta, Portugalista ja Kreikasta sitä vastoin vietiin kustakin alle 25 nautaa muihin jäsenvaltioihin. Samanlainen ilmiö havaittiin tuonnissa: Italian (1,3 miljoonaa nautaeläintä), Espanjan (0,5 miljoonaa), Alankomaiden (0,4 miljoonaa) ja Ranskan (0,2 miljoonaa) osuus muista jäsenvaltioista tapahtuvasta tuonnista oli 93 prosenttia. Muiden 11 jäsenvaltion osuus yhteisön sisäisestä tuonnista oli alle 7 prosenttia. Nautaeläinten siirtojen vaihtelut heijastelevat naudanliha-alan erityisiä piirteitä eri jäsenvaltioissa. Esimerkiksi Ranska on tunnettu nuorten nautaeläinten tuotantoon erikoistuneista nautatiloista, joista naudat myydään toisiin jäsenvaltioihin lihotettaviksi. Niitä myydään erityisesti Italiaan, jonka naudanlihatuotanto on alijäämäistä. |
| --- | --- |

8.

Yhteisön sisäiset nautaeläinten siirrot ovat suhteellisen merkittäviä, kun taas niiden kauppa kolmansien maiden kanssa on vähäisempää. Vuonna 2001 yhteisön sisäinen tai ulkopuolinen kauppa koski lähes kolmea miljoonaa nautaeläintä, eli noin neljää prosenttia yhteisön nautakarjasta (ks. kaaviot 2 ja 3). Saatavilla olevien tietojen mukaan nautaeläimiä vietiin hyvin paljon Ranskasta (1,4 miljoonaa nautaeläintä) ja Saksasta (0,5 miljoonaa nautaeläintä). Näiden kahden jäsenvaltion osuus muihin jäsenvaltioihin suuntautuvasta viennistä oli yli 75 prosenttia. Suomesta, Yhdistyneestä kuningaskunnasta, Portugalista ja Kreikasta sitä vastoin vietiin kustakin alle 25 nautaa muihin jäsenvaltioihin. Samanlainen ilmiö havaittiin tuonnissa: Italian (1,3 miljoonaa nautaeläintä), Espanjan (0,5 miljoonaa), Alankomaiden (0,4 miljoonaa) ja Ranskan (0,2 miljoonaa) osuus muista jäsenvaltioista tapahtuvasta tuonnista oli 93 prosenttia. Muiden 11 jäsenvaltion osuus yhteisön sisäisestä tuonnista oli alle 7 prosenttia. Nautaeläinten siirtojen vaihtelut heijastelevat naudanliha-alan erityisiä piirteitä eri jäsenvaltioissa. Esimerkiksi Ranska on tunnettu nuorten nautaeläinten tuotantoon erikoistuneista nautatiloista, joista naudat myydään toisiin jäsenvaltioihin lihotettaviksi. Niitä myydään erityisesti Italiaan, jonka naudanlihatuotanto on alijäämäistä.

Image
  Image

| 9. | Naudanlihan yhteisen markkinajärjestelyn talousarviomenot, jotka ovat jatkuvassa kasvussa, olivat vuonna 1999 yhteensä 4,6 miljardia euroa, joka oli 11,5 prosenttia maatalouden kokonaismenoista ja vuonna 2002 yhteensä 7,1 miljardia euroa, eli 16,4 prosenttia maatalousmenoista. Vuoden 2004 talousarvio on 8,1 miljardia euroa, eli 17,2 prosenttia maatalouden kokonaismenoista (ks. taulukko 1). Menojen nopea kasvu viime vuosina johtuu suorien tukien määrän kasvusta sekä uusien tukimuotojen, kuten teurastuspalkkion käyttöön ottamisesta.
  Taulukko 1
  Naudanliha-alan menot vuosina 1999–2004












  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| Budjettikohta | Menoluokka | 1999 Menot | 2000 Menot | 2001 Menot | 2002 Menot | 2003 Talousarvio | 2004 Talousarvio |
| B1-210 | Naudanlihan vientituki | 594,9 | 661,3 | 362,6 | 386,7 | 534,0 | 396,0 |
| B1-211 | Naudanlihan varastointina toteutettavat interventiot | -36,6 | -82,7 | 325,8 | 104,1 | -1,0 | -33,0 |
| Suorat tuet |
| B1-2120 | Emolehmäpalkkiot | 1 594,7 | 1 565,9 | 1 705,3 | 1 888,3 | 2 060,0 | 2 060,0 |
| B1-2121 | Emolehmälisäpalkkiot | 63,3 | 62,5 | 71,6 | 70,9 | 97,0 | 97,0 |
| B1-2122 | Naudanlihan erityispalkkiot | 1 297,3 | 1 299,3 | 1 530,0 | 1 748,4 | 1 967,0 | 1 959,0 |
| B1-2123 | Kausiporrastuspalkkiot | 23,7 | 2,6 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| B1-2124 | Teurastuspalkkiot | | | 493,7 | 1 024,8 | 1 710,0 | 1 750,0 |
| B1-2125 | Laajaperäistämispalkkiot | 714,2 | 715,5 | 913,8 | 942,6 | 1 018,0 | 1 020,0 |
| B1-2128 | Lisämaksut | | | 147,8 | 295,3 | 483,0 | 483,0 |
| | Yhteensä | 3 693,2 | 3 645,8 | 4 862,2 | 5 970,3 | 7 335,0 | 7 369,0 |
| BSE-tautiin liittyvät suorat tuet |
| B1-2124 | Sonnivasikoiden jalostuspalkkiot | 76,1 | 8,4 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| B1-2126 | Poikkeukselliset tukitoimenpiteet | 218,7 | 292,5 | 245,6 | 242,4 | 344,0 | 327,0 |
| B1-2127 | Pakkoteurastusohjelma | 11,4 | 20,9 | 54,8 | 68,3 | 100,0 | 100,0 |
| B1-2128 | Vasikoiden ennenaikaisesta teurastuksesta maksettavat palkkiot | 35,6 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| B1-2129 | Muut interventiot | 0,0 | 1,6 | 212,4 | 329,4 | 100,0 | 10,0 |
| | Yhteensä | 341,8 | 323,4 | 512,8 | 640,1 | 544,0 | 437,0 |
| B1-219 | Muut | -14,7 | -8,3 | -9,4 | -29,3 | -8,0 | -8,0 |
| B1-21 | Naudanliha yhteensä | 4 578,6 | 4 539,5 | 6 054,0 | 7 071,9 | 8 404,0 | 8 161,0 |
| | Suorien tukien osuus naudanlihaa koskevista kokonaismenoista | 80,7 % | 80,3 % | 80,3 % | 84,4 % | 87,3 % | 90,3 % |
| B1 | Maatalousmenot yhteensä (rahoitusvarausta lukuun ottamatta) | 39 540,8 | 40 466,7 | 42 083,3 | 43 214,3 | 44 780,5 | 44 761,4 |
| | Naudanlihaa koskevien menojen osuus maatalouden kokonaismenoista | 11,6 % | 11,2 % | 14,4 % | 16,4 % | 18,8 % | 18,2 % |
| Lähde: Vuosien 1999–2002 tiedot: Rahoituskertomukset EMOTR:n tukiosaston menoista. Vuoden 2003 tiedot: Vuoden 2004 talousarvio: alustava talousarvioesitys. |

9.

Naudanlihan yhteisen markkinajärjestelyn talousarviomenot, jotka ovat jatkuvassa kasvussa, olivat vuonna 1999 yhteensä 4,6 miljardia euroa, joka oli 11,5 prosenttia maatalouden kokonaismenoista ja vuonna 2002 yhteensä 7,1 miljardia euroa, eli 16,4 prosenttia maatalousmenoista. Vuoden 2004 talousarvio on 8,1 miljardia euroa, eli 17,2 prosenttia maatalouden kokonaismenoista (ks. taulukko 1). Menojen nopea kasvu viime vuosina johtuu suorien tukien määrän kasvusta sekä uusien tukimuotojen, kuten teurastuspalkkion käyttöön ottamisesta.

Taulukko 1

Naudanliha-alan menot vuosina 1999–2004

(miljoonaa euroa)

Budjettikohta

Menoluokka

1999 Menot

2000 Menot

2001 Menot

2002 Menot

2003 Talousarvio

2004 Talousarvio

B1-210

Naudanlihan vientituki

594,9

661,3

362,6

386,7

534,0

396,0

B1-211

Naudanlihan varastointina toteutettavat interventiot

-36,6

-82,7

325,8

104,1

-1,0

-33,0

Suorat tuet

B1-2120

Emolehmäpalkkiot

1 594,7

1 565,9

1 705,3

1 888,3

2 060,0

2 060,0

B1-2121

Emolehmälisäpalkkiot

63,3

62,5

71,6

70,9

97,0

97,0

B1-2122

Naudanlihan erityispalkkiot

1 297,3

1 299,3

1 530,0

1 748,4

1 967,0

1 959,0

B1-2123

Kausiporrastuspalkkiot

23,7

2,6

0,0

0,0

0,0

0,0

B1-2124

Teurastuspalkkiot

493,7

1 024,8

1 710,0

1 750,0

B1-2125

Laajaperäistämispalkkiot

714,2

715,5

913,8

942,6

1 018,0

1 020,0

B1-2128

Lisämaksut

147,8

295,3

483,0

483,0

Yhteensä

3 693,2

3 645,8

4 862,2

5 970,3

7 335,0

7 369,0

BSE-tautiin liittyvät suorat tuet

B1-2124

Sonnivasikoiden jalostuspalkkiot

76,1

8,4

0,0

0,0

0,0

0,0

B1-2126

Poikkeukselliset tukitoimenpiteet

218,7

292,5

245,6

242,4

344,0

327,0

B1-2127

Pakkoteurastusohjelma

11,4

20,9

54,8

68,3

100,0

100,0

B1-2128

Vasikoiden ennenaikaisesta teurastuksesta maksettavat palkkiot

35,6

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

B1-2129

Muut interventiot

0,0

1,6

212,4

329,4

100,0

10,0

Yhteensä

341,8

323,4

512,8

640,1

544,0

437,0

B1-219

Muut

-14,7

-8,3

-9,4

-29,3

-8,0

-8,0

B1-21

Naudanliha yhteensä

4 578,6

4 539,5

6 054,0

7 071,9

8 404,0

8 161,0

Suorien tukien osuus naudanlihaa koskevista kokonaismenoista

80,7 %

80,3 %

80,3 %

84,4 %

87,3 %

90,3 %

B1

Maatalousmenot yhteensä (rahoitusvarausta lukuun ottamatta)

39 540,8

40 466,7

42 083,3

43 214,3

44 780,5

44 761,4

Naudanlihaa koskevien menojen osuus maatalouden kokonaismenoista

11,6 %

11,2 %

14,4 %

16,4 %

18,8 %

18,2 %

Lähde: Vuosien 1999–2002 tiedot: Rahoituskertomukset EMOTR:n tukiosaston menoista. Vuoden 2003 tiedot: Vuoden 2004 talousarvio: alustava talousarvioesitys.

| 10. | Suoriin tukiin liittyvät menot ovat kasvaneet 3,7 miljardista eurosta 6,0 miljardiin euroon vuosina 1999–2002. Luku on siis kasvanut 80,7 prosentista 84,4 prosenttiin naudanliha-alan kokonaismenoista. Vuoden 2004 talousarviossa suorien tukien määrä kasvaa 7,3 miljardiin euroon, joka on 90,2 prosenttia naudanliha-alan kokonaismenoista. Taulukosta 2 käy ilmi suorien tukien jakautuminen jäsenvaltioiden kesken vuonna 2002 ja taulukosta 3 ilmenee BSE-tautiin liittyvien suorien tukien jakautuminen jäsenvaltioiden kesken vuonna 2002.
  Taulukko 2
  Nautaeläimistä vuonna 2002 maksetut suorat tuet jäsenvaltioittain






















  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| Budjettikohta | Menoluokka | B | DK | D | EL | E | F | IRL | I | L | NL | A | P | FIN | S | UK | UE/15 |
| B1-2120 | Emolehmäpalkkiot | 70,5 | 19,5 | 105,4 | 27,9 | 251,4 | 670,2 | 218,0 | 94,3 | 3,3 | 9,3 | 54,8 | 50,1 | 5,0 | 24,9 | 283,7 | 1 888,3 |
| B1-2121 | Emolehmälisäpalkkiot | 19,4 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 28,7 | 1,8 | 0,0 | 6,8 | 0,0 | 0,0 | 0,1 | 6,6 | 0,3 | 0,0 | 7,2 | 70,9 |
| B1-2122 | Naudanlihan erityispalkkiot | 43,3 | 38,2 | 312,5 | 27,2 | 130,4 | 343,3 | 251,7 | 74,4 | 3,6 | 18,3 | 52,9 | 31,9 | 36,6 | 41,5 | 342,6 | 1 748,4 |
| B1-2124 | Teurastuspalkkiot | 34,1 | 31,0 | 195,2 | 6,0 | 95,6 | 218,4 | 93,5 | 79,4 | 3,7 | 66,4 | 32,4 | 17,0 | 17,7 | 22,6 | 111,8 | 1 024,8 |
| B1-2125 | Laajaperäistämispalkkiot | 3,1 | 6,2 | 52,6 | 20,1 | 153,7 | 240,1 | 144,5 | 15,1 | 1,0 | 1,2 | 43,5 | 30,2 | 17,7 | 29,0 | 184,6 | 942,6 |
| B1-2128 | Lisämaksut | 26,1 | 7,9 | 55,8 | 2,1 | 21,0 | 60,2 | 20,2 | 23,8 | 0,0 | 16,7 | 7,9 | 3,9 | 4,1 | 5,5 | 40,1 | 295,3 |
| Yhteensä | 196,5 | 102,8 | 721,5 | 83,3 | 680,8 | 1 534,0 | 727,9 | 293,8 | 11,6 | 111,9 | 191,6 | 139,7 | 81,4 | 123,5 | 970,0 | 5 970,3 |
| Jäsenvaltiolle suoritettu osuus menoista | 3,3 % | 1,7 % | 12,1 % | 1,4 % | 11,4 % | 25,7 % | 12,2 % | 4,9 % | 0,2 % | 1,9 % | 3,2 % | 2,3 % | 1,4 % | 2,1 % | 16,2 % | 100,0 % |
| Lähde: Komission asiakirja 11.12.2002 – EMOTR:n tukiosaston menot 16.10.2001–15.10.2002 (AGRI/72/2002). |

10.

Suoriin tukiin liittyvät menot ovat kasvaneet 3,7 miljardista eurosta 6,0 miljardiin euroon vuosina 1999–2002. Luku on siis kasvanut 80,7 prosentista 84,4 prosenttiin naudanliha-alan kokonaismenoista. Vuoden 2004 talousarviossa suorien tukien määrä kasvaa 7,3 miljardiin euroon, joka on 90,2 prosenttia naudanliha-alan kokonaismenoista. Taulukosta 2 käy ilmi suorien tukien jakautuminen jäsenvaltioiden kesken vuonna 2002 ja taulukosta 3 ilmenee BSE-tautiin liittyvien suorien tukien jakautuminen jäsenvaltioiden kesken vuonna 2002.

Taulukko 2

Nautaeläimistä vuonna 2002 maksetut suorat tuet jäsenvaltioittain

(miljoonaa euroa)

Budjettikohta

Menoluokka

B

DK

D

EL

E

F

IRL

I

L

NL

A

P

FIN

S

UK

UE/15

B1-2120

Emolehmäpalkkiot

70,5

19,5

105,4

27,9

251,4

670,2

218,0

94,3

3,3

9,3

54,8

50,1

5,0

24,9

283,7

1 888,3

B1-2121

Emolehmälisäpalkkiot

19,4

0,0

0,0

0,0

28,7

1,8

0,0

6,8

0,0

0,0

0,1

6,6

0,3

0,0

7,2

70,9

B1-2122

Naudanlihan erityispalkkiot

43,3

38,2

312,5

27,2

130,4

343,3

251,7

74,4

3,6

18,3

52,9

31,9

36,6

41,5

342,6

1 748,4

B1-2124

Teurastuspalkkiot

34,1

31,0

195,2

6,0

95,6

218,4

93,5

79,4

3,7

66,4

32,4

17,0

17,7

22,6

111,8

1 024,8

B1-2125

Laajaperäistämispalkkiot

3,1

6,2

52,6

20,1

153,7

240,1

144,5

15,1

1,0

1,2

43,5

30,2

17,7

29,0

184,6

942,6

B1-2128

Lisämaksut

26,1

7,9

55,8

2,1

21,0

60,2

20,2

23,8

0,0

16,7

7,9

3,9

4,1

5,5

40,1

295,3

Yhteensä

196,5

102,8

721,5

83,3

680,8

1 534,0

727,9

293,8

11,6

111,9

191,6

139,7

81,4

123,5

970,0

5 970,3

Jäsenvaltiolle suoritettu osuus menoista

3,3 %

1,7 %

12,1 %

1,4 %

11,4 %

25,7 %

12,2 %

4,9 %

0,2 %

1,9 %

3,2 %

2,3 %

1,4 %

2,1 %

16,2 %

100,0 %

Lähde: Komission asiakirja 11.12.2002 – EMOTR:n tukiosaston menot 16.10.2001–15.10.2002 (AGRI/72/2002).

| Italian, Ranskan, Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan saamien suorien tukien osuus | 58,9 % |
| --- | --- |

Italian, Ranskan, Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan saamien suorien tukien osuus

58,9 %

Taulukko 3

Nautaeläimistä vuonna 2002 maksetut BSE-tautiin liittyvät suorat tuet jäsenvaltioittain

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Budjettikohta | Menoluokka | B | DK | D | EL | E | F | IRL | I | L | NL | A | P | FIN | S | UK | UE/15 |
| B1-2126 | Poikkeukselliset tukitoimenpiteet | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 242,4 | 242,4 |
| B1-2127 | Pakkoteurastusohjelma | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 38,3 | 29,4 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,6 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 68,3 |
| B1-2129 | Muut interventiot | 6,9 | 1,7 | 46,6 | 1,1 | 23,3 | 165,1 | 80,9 | 0,0 | 3,4 | -2,3 | 0,3 | 2,4 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 329,4 |
| Yhteensä | 6,9 | 1,7 | 46,6 | 1,1 | 23,3 | 203,4 | 110,3 | 0,0 | 3,4 | -2,3 | 0,3 | 3,0 | 0,0 | 0,0 | 242,4 | 640,1 |
| Jäsenvaltiolle suoritettu osuus menoista | 1,1 % | 0,3 % | 7,3 % | 0,2 % | 3,6 % | 31,8 % | 17,2 % | 0,0 % | 0,5 % | -0,4 % | 0,0 % | 0,5 % | 0,0 % | 0,0 % | 37,9 % | 100,0 % |
| Lähde: Komission asiakirja 11.12.2002 – EMOTR:n tukiosaston menot 16.10.2001–15.10.2002 (AGRI/72/2002). |

(miljoonaa euroa)

Budjettikohta

Menoluokka

B

DK

D

EL

E

F

IRL

I

L

NL

A

P

FIN

S

UK

UE/15

B1-2126

Poikkeukselliset tukitoimenpiteet

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

242,4

242,4

B1-2127

Pakkoteurastusohjelma

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

38,3

29,4

0,0

0,0

0,0

0,0

0,6

0,0

0,0

0,0

68,3

B1-2129

Muut interventiot

6,9

1,7

46,6

1,1

23,3

165,1

80,9

0,0

3,4

-2,3

0,3

2,4

0,0

0,0

0,0

329,4

Yhteensä

6,9

1,7

46,6

1,1

23,3

203,4

110,3

0,0

3,4

-2,3

0,3

3,0

0,0

0,0

242,4

640,1

Jäsenvaltiolle suoritettu osuus menoista

1,1 %

0,3 %

7,3 %

0,2 %

3,6 %

31,8 %

17,2 %

0,0 %

0,5 %

-0,4 %

0,0 %

0,5 %

0,0 %

0,0 %

37,9 %

100,0 %

Lähde: Komission asiakirja 11.12.2002 – EMOTR:n tukiosaston menot 16.10.2001–15.10.2002 (AGRI/72/2002).

| Italian, Ranskan, Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan saamien BSE-tautiin liittyvien suorien tukien osuus | 76,9 % |
| --- | --- |

Italian, Ranskan, Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan saamien BSE-tautiin liittyvien suorien tukien osuus

76,9 %

Nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöön ottamisen taustaa ja perustelut

| 11. | Nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmiä oli otettu käyttöön eräissä jäsenvaltioissa jo kauan ennen vuotta 1992 maiden omasta aloitteesta. Kansallisilla järjestelmillä ei voitu taata, että ainoastaan yhdellä eläimellä samassa jäsenvaltiossa on tietty tunnistusnumero. Kansallisten tunnistusjärjestelmien alkuperäisenä tarkoituksena oli rauhoitella pääasiassa eläinlääkintään liittyvää huolestuneisuutta, eikä sillä ollut suoranaisesti jäljitettävyyttä koskevia tavoitteita. |
| --- | --- |

11.

Nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmiä oli otettu käyttöön eräissä jäsenvaltioissa jo kauan ennen vuotta 1992 maiden omasta aloitteesta. Kansallisilla järjestelmillä ei voitu taata, että ainoastaan yhdellä eläimellä samassa jäsenvaltiossa on tietty tunnistusnumero. Kansallisten tunnistusjärjestelmien alkuperäisenä tarkoituksena oli rauhoitella pääasiassa eläinlääkintään liittyvää huolestuneisuutta, eikä sillä ollut suoranaisesti jäljitettävyyttä koskevia tavoitteita.

| 12. | Vuoden 1992 yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistus lisäsi huomattavasti olemassa olevia suoria tukia, kuten urospuolisten nautaeläinten palkkioita ja emolehmäpalkkioita, ja sen myötä otettiin käyttöön myös uusia palkkioita, kuten kausiporrastuspalkkio (7) ja laajaperäistämispalkkio (8). Uusi nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä otettiin käyttöön talousarviomenojen tarkastamisen tehostamiseksi ja aiheettomasti suoritettujen palkkioiden välttämiseksi. |
| --- | --- |

12.

Vuoden 1992 yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistus lisäsi huomattavasti olemassa olevia suoria tukia, kuten urospuolisten nautaeläinten palkkioita ja emolehmäpalkkioita, ja sen myötä otettiin käyttöön myös uusia palkkioita, kuten kausiporrastuspalkkio (7) ja laajaperäistämispalkkio (8). Uusi nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä otettiin käyttöön talousarviomenojen tarkastamisen tehostamiseksi ja aiheettomasti suoritettujen palkkioiden välttämiseksi.

| 13. | Vuoden 1992 uudistuksella oli määrä ottaa samanaikaisesti käyttöön pakollinen nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä (9) sekä yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä sekä näiden tietokantojen ristiintarkastukset (10) toteutuneiden suorien maksujen tarkistamiseksi. Nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän oli määrä olla käyttökunnossa 1 päivään lokakuuta 1993 mennessä ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tietokantojen 1 päivään tammikuuta 1997 mennessä. Useimmissa jäsenvaltioissa ei noudatettu kumpaakaan määräaikaa. |
| --- | --- |

13.

Vuoden 1992 uudistuksella oli määrä ottaa samanaikaisesti käyttöön pakollinen nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä (9) sekä yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä sekä näiden tietokantojen ristiintarkastukset (10) toteutuneiden suorien maksujen tarkistamiseksi. Nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän oli määrä olla käyttökunnossa 1 päivään lokakuuta 1993 mennessä ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tietokantojen 1 päivään tammikuuta 1997 mennessä. Useimmissa jäsenvaltioissa ei noudatettu kumpaakaan määräaikaa.

| 14. | Eläinten terveyteen liittyvien ongelmien ja varsinkin vuonna 1996 puhjenneen ensimmäisen BSE-taudin aiheuttaman kriisin vuoksi neuvoston oli tarkasteltava uudelleen nautaeläinten tunnistamista ja rekisteröintiä koskevia säännöksiä ja se päätyi suosittelemaan nautaeläinten jäljitettävyyden käyttöön ottamista eläinten syntymästä teurastukseen ja teurastamosta edelleen tuotteen jakelijaan asti. Tämän vuoksi neuvosto päätti vuonna 1997 lujittaa lainsäädäntöä ja se korvasi direktiivin asetuksella (11), jossa säädetään kolmesta keskeisestä vaiheesta asetetun tavoitteen saavuttamiseksi. Kaikki 1. tammikuuta 1998 jälkeen syntyneet, tuodut tai yhteisön sisäiseen kauppaan tarkoitetut nautaeläimet on täytynyt tunnistaa ja rekisteröidä. Kaikilta osin käyttökunnossa olevien atk-pohjaisten tietokantojen avulla on täytynyt 31. joulukuuta 1999 alkaen voida jäljittää nautaeläimet syntymästä teurastukseen tai kuolemaan asti ja naudanlihan merkintäjärjestelmä on ollut pakollinen 1. tammikuuta 2000 alkaen. |
| --- | --- |

14.

Eläinten terveyteen liittyvien ongelmien ja varsinkin vuonna 1996 puhjenneen ensimmäisen BSE-taudin aiheuttaman kriisin vuoksi neuvoston oli tarkasteltava uudelleen nautaeläinten tunnistamista ja rekisteröintiä koskevia säännöksiä ja se päätyi suosittelemaan nautaeläinten jäljitettävyyden käyttöön ottamista eläinten syntymästä teurastukseen ja teurastamosta edelleen tuotteen jakelijaan asti. Tämän vuoksi neuvosto päätti vuonna 1997 lujittaa lainsäädäntöä ja se korvasi direktiivin asetuksella (11), jossa säädetään kolmesta keskeisestä vaiheesta asetetun tavoitteen saavuttamiseksi. Kaikki 1. tammikuuta 1998 jälkeen syntyneet, tuodut tai yhteisön sisäiseen kauppaan tarkoitetut nautaeläimet on täytynyt tunnistaa ja rekisteröidä. Kaikilta osin käyttökunnossa olevien atk-pohjaisten tietokantojen avulla on täytynyt 31. joulukuuta 1999 alkaen voida jäljittää nautaeläimet syntymästä teurastukseen tai kuolemaan asti ja naudanlihan merkintäjärjestelmä on ollut pakollinen 1. tammikuuta 2000 alkaen.

| 15. | Koska neuvostolla ja parlamentilla oli vaikeuksia määritellä merkintään liittyvät normit ja jakelijoilla ilmeni käytännön rajoitteita, 1 päivään tammikuuta 2000 asetettua naudanlihan pakollisen merkintäjärjestelmän käyttöön ottamisen määräaikaa oli siirrettävä 1 päivään tammikuuta 2002 (12). |
| --- | --- |

15.

Koska neuvostolla ja parlamentilla oli vaikeuksia määritellä merkintään liittyvät normit ja jakelijoilla ilmeni käytännön rajoitteita, 1 päivään tammikuuta 2000 asetettua naudanlihan pakollisen merkintäjärjestelmän käyttöön ottamisen määräaikaa oli siirrettävä 1 päivään tammikuuta 2002 (12).

| 16. | Agenda 2000:n mukaisten uusien palkkioiden (teurastuspalkkiot ja lisämaksut (13)) käyttöönoton vuoksi lypsylehmät olivat oikeutettuja yhteen tai useampaan suoraan tukeen. Uuden markkinalainsäädännön mukaisesti oikeus suoriin tukiin edellyttää, että eläin on tunnistettu ja rekisteröity (14). |
| --- | --- |

16.

Agenda 2000:n mukaisten uusien palkkioiden (teurastuspalkkiot ja lisämaksut (13)) käyttöönoton vuoksi lypsylehmät olivat oikeutettuja yhteen tai useampaan suoraan tukeen. Uuden markkinalainsäädännön mukaisesti oikeus suoriin tukiin edellyttää, että eläin on tunnistettu ja rekisteröity (14).

| 17. | Nautaeläinten tunnistus ja rekisteröinti ja niihin liittyvä jäljitettävyys koskevat lisäksi kaikkia naudanliha-alan menoja (15), julkisen varastoinnin menot ja vientituet mukaan lukien. Julkinen varastointi voidaan hyväksyä tai vientitukea myöntää itse asiassa ainoastaan naudanlihalle ja naudanlihatuotteille, jotka on merkitty siten, että yhteys lihan tai lihatuotteiden ja yksittäisen eläimen välillä voidaan varmistaa (16). |
| --- | --- |

17.

Nautaeläinten tunnistus ja rekisteröinti ja niihin liittyvä jäljitettävyys koskevat lisäksi kaikkia naudanliha-alan menoja (15), julkisen varastoinnin menot ja vientituet mukaan lukien. Julkinen varastointi voidaan hyväksyä tai vientitukea myöntää itse asiassa ainoastaan naudanlihalle ja naudanlihatuotteille, jotka on merkitty siten, että yhteys lihan tai lihatuotteiden ja yksittäisen eläimen välillä voidaan varmistaa (16).

Mikä on nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä?

| 18. | Järjestelmän keskeiset osat ovat: korvamerkit eläinten yksilölliseksi tunnistamiseksi, eläimiä varten annettavat passit, kullakin tilalla pidettävät omat rekisterit ja jokaisessa jäsenvaltiossa luodut atk-pohjaiset tietokannat. |
| --- | --- |

18.

Järjestelmän keskeiset osat ovat: korvamerkit eläinten yksilölliseksi tunnistamiseksi, eläimiä varten annettavat passit, kullakin tilalla pidettävät omat rekisterit ja jokaisessa jäsenvaltiossa luodut atk-pohjaiset tietokannat.

| 19. | Kaikki tiloilla olevat 31. joulukuuta 1997 jälkeen syntyneet tai yhteisön sisäiseen kauppaan mainitun päivämäärän jälkeen tarkoitetut eläimet on merkittävä kumpaankin korvaan kiinnitettävällä, toimivaltaisen viranomaisen hyväksymällä tunnistusmerkillä. Eläimen molemmissa korvamerkeissä on oltava sama tunnistuskoodi, jonka avulla jokainen yksittäinen eläin ja sen syntymätila voidaan tunnistaa (ks. valokuvat 1). |
| --- | --- |

19.

Kaikki tiloilla olevat 31. joulukuuta 1997 jälkeen syntyneet tai yhteisön sisäiseen kauppaan mainitun päivämäärän jälkeen tarkoitetut eläimet on merkittävä kumpaankin korvaan kiinnitettävällä, toimivaltaisen viranomaisen hyväksymällä tunnistusmerkillä. Eläimen molemmissa korvamerkeissä on oltava sama tunnistuskoodi, jonka avulla jokainen yksittäinen eläin ja sen syntymätila voidaan tunnistaa (ks. valokuvat 1).

Image
  Image

| 20. | Perustiedot (17) löytyvät passeista, rekistereistä ja atk-pohjaisesta tietokannasta. |
| --- | --- |

20.

Perustiedot (17) löytyvät passeista, rekistereistä ja atk-pohjaisesta tietokannasta.

| 21. | Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on 1. tammikuuta 1998 alkaen annettava passi jokaista merkittävää eläintä varten 14 päivän kuluessa sen syntymää koskevasta ilmoituksesta tai, jos eläin on tuotu kolmannesta maasta, 14 päivän kuluessa siitä, kun on tehty ilmoitus jäsenvaltion suorittamasta eläimen merkitsemisestä uudella tunnisteella. Kun eläintä siirretään, sitä koskevan passin on seurattava sen mukana. Perustietojen lisäksi passi sisältää myös muita tietoja (18) (ks. valokuvat 2). |
| --- | --- |

21.

Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on 1. tammikuuta 1998 alkaen annettava passi jokaista merkittävää eläintä varten 14 päivän kuluessa sen syntymää koskevasta ilmoituksesta tai, jos eläin on tuotu kolmannesta maasta, 14 päivän kuluessa siitä, kun on tehty ilmoitus jäsenvaltion suorittamasta eläimen merkitsemisestä uudella tunnisteella. Kun eläintä siirretään, sitä koskevan passin on seurattava sen mukana. Perustietojen lisäksi passi sisältää myös muita tietoja (18) (ks. valokuvat 2).

Image

| 22. | Kunkin eläinten pitäjän, paitsi niitä kuljettavan, on pidettävä ajan tasalla olevaa rekisteriä (19). |
| --- | --- |

22.

Kunkin eläinten pitäjän, paitsi niitä kuljettavan, on pidettävä ajan tasalla olevaa rekisteriä (19).

| 23. | Nautaeläinten atk-pohjaisen tietokannan oli määrä olla toimintakunnossa kaikissa jäsenvaltioissa 31. joulukuuta 1999 mennessä ja siihen oli sisällyttävä tietoja eläimistä ja tiloista. Tietokannassa on oltava jokaisesta eläimestä tunnistuskoodi, tiedot syntymäajasta, sukupuolesta, rodusta tai ulkonäöstä sekä emän tunnistuskoodi (tai jos eläin on tuotu kolmannesta maasta, saapumisen yhteydessä myönnetty tunnistusnumero, joka liittyy alkuperäiseen tunnistusnumeroon), syntymätilan rekisteröintinumero, kaikkien sellaisten tilojen rekisteröintinumerot, joissa eläintä on pidetty ja jokaisen siirron suorittamispäivämäärät. Tietokanta sisältää myös tiedon kuolin- tai teurastuspäivästä. Tietokannassa on jokaisen tilan osalta eläinten pitäjän nimi ja osoite sekä tunnistusnumero, joka muodostuu maakoodin lisäksi enintään 12 merkistä. |
| --- | --- |

23.

Nautaeläinten atk-pohjaisen tietokannan oli määrä olla toimintakunnossa kaikissa jäsenvaltioissa 31. joulukuuta 1999 mennessä ja siihen oli sisällyttävä tietoja eläimistä ja tiloista. Tietokannassa on oltava jokaisesta eläimestä tunnistuskoodi, tiedot syntymäajasta, sukupuolesta, rodusta tai ulkonäöstä sekä emän tunnistuskoodi (tai jos eläin on tuotu kolmannesta maasta, saapumisen yhteydessä myönnetty tunnistusnumero, joka liittyy alkuperäiseen tunnistusnumeroon), syntymätilan rekisteröintinumero, kaikkien sellaisten tilojen rekisteröintinumerot, joissa eläintä on pidetty ja jokaisen siirron suorittamispäivämäärät. Tietokanta sisältää myös tiedon kuolin- tai teurastuspäivästä. Tietokannassa on jokaisen tilan osalta eläinten pitäjän nimi ja osoite sekä tunnistusnumero, joka muodostuu maakoodin lisäksi enintään 12 merkistä.

| 24. | Tietokannoista on koko ajan käytävä ilmi kaikkien tilalla pidettävien nautaeläinten tunnistusnumerot sekä kaikkien nautaeläinten kaikki siirrot niiden syntymästä lähtien tai kolmansista maista tuotujen eläinten osalta siirrot siltä tilalta alkaen, johon ne ovat saapuneet (20) jäsenvaltioon tultuaan. |
| --- | --- |

24.

Tietokannoista on koko ajan käytävä ilmi kaikkien tilalla pidettävien nautaeläinten tunnistusnumerot sekä kaikkien nautaeläinten kaikki siirrot niiden syntymästä lähtien tai kolmansista maista tuotujen eläinten osalta siirrot siltä tilalta alkaen, johon ne ovat saapuneet (20) jäsenvaltioon tultuaan.

| 25. | Nautaeläinten rekisteröinti- ja tunnistusjärjestelmän moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jokaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on toteutettava tietty vähimmäismäärä paikalla toimitettavia tarkastuksia (21) kaikkien tilan eläinten tunnistuksen tarkistamiseksi. Tarkastuksiin sisältyy fyysinen tarkastus korvamerkkien varmistamiseksi, asiakirjatarkastus rekisterien moitteettoman pidon sekä saapumisia ja poistumisia koskevien tositteiden olemassaolon varmistamiseksi sekä sen tarkastaminen, että velvollisuus ilmoittaa tietokannan pitäjälle kaikista muutoksista (syntymistä, kuolemista, ostoista, myynneistä, lainoista) on täytetty. Tarkastettavat kasvattajat valitaan riskianalyysin perusteella. Asetuksessa säädetään siitä, että seuraamusten on vastattava todettujen rikkomusten vakavuutta (22). Laatikossa 1 on esitetty tiivistetysti havaittujen puutteiden perusteella sovellettavat seuraamukset.

  Jos tiettyjen eläinten osalta ei noudateta kokonaan tunnistamista ja rekisteröintiä koskevia vaatimuksia, näille eläimille annetaan siirtämistä koskevia rajoituksia siihen asti, kunnes vaatimuksia noudatetaan kokonaan.Jos niiden eläinten, joiden osalta ei noudateta kokonaan tunnistamista ja rekisteröintiä koskevia vaatimuksia, määrä ylittää 20 prosenttia karjasta, siirtämistä koskeva rajoitus annetaan kaikille tilan eläimille.Siirtymisiä, syntymiä ja kuolemia koskevien ilmoitusten puuttuminen aiheuttaa niin ikään rajoituksia kyseiselle tilalle tai tilalta tapahtuviin siirtymisiin.Jos yhden tai useamman eläimen osalta ei noudateta yhtäkään tunnistusta ja rekisteröintiä koskevaa säännöstä, kyseiselle tilalle tai tilalta siirtymistä koskeva rajoitus annetaan kaikille eläimille.Jos eläimen pitäjä ei voi todistaa eläimen tunnistamista kahden työpäivän kuluessa, eläin on hävitettävä viipymättä eläinlääkintäviranomaisten valvonnassa korvauksetta. |
| --- | --- |

25.

Nautaeläinten rekisteröinti- ja tunnistusjärjestelmän moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jokaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on toteutettava tietty vähimmäismäärä paikalla toimitettavia tarkastuksia (21) kaikkien tilan eläinten tunnistuksen tarkistamiseksi. Tarkastuksiin sisältyy fyysinen tarkastus korvamerkkien varmistamiseksi, asiakirjatarkastus rekisterien moitteettoman pidon sekä saapumisia ja poistumisia koskevien tositteiden olemassaolon varmistamiseksi sekä sen tarkastaminen, että velvollisuus ilmoittaa tietokannan pitäjälle kaikista muutoksista (syntymistä, kuolemista, ostoista, myynneistä, lainoista) on täytetty. Tarkastettavat kasvattajat valitaan riskianalyysin perusteella. Asetuksessa säädetään siitä, että seuraamusten on vastattava todettujen rikkomusten vakavuutta (22). Laatikossa 1 on esitetty tiivistetysti havaittujen puutteiden perusteella sovellettavat seuraamukset.

Jos tiettyjen eläinten osalta ei noudateta kokonaan tunnistamista ja rekisteröintiä koskevia vaatimuksia, näille eläimille annetaan siirtämistä koskevia rajoituksia siihen asti, kunnes vaatimuksia noudatetaan kokonaan.Jos niiden eläinten, joiden osalta ei noudateta kokonaan tunnistamista ja rekisteröintiä koskevia vaatimuksia, määrä ylittää 20 prosenttia karjasta, siirtämistä koskeva rajoitus annetaan kaikille tilan eläimille.Siirtymisiä, syntymiä ja kuolemia koskevien ilmoitusten puuttuminen aiheuttaa niin ikään rajoituksia kyseiselle tilalle tai tilalta tapahtuviin siirtymisiin.Jos yhden tai useamman eläimen osalta ei noudateta yhtäkään tunnistusta ja rekisteröintiä koskevaa säännöstä, kyseiselle tilalle tai tilalta siirtymistä koskeva rajoitus annetaan kaikille eläimille.Jos eläimen pitäjä ei voi todistaa eläimen tunnistamista kahden työpäivän kuluessa, eläin on hävitettävä viipymättä eläinlääkintäviranomaisten valvonnassa korvauksetta.

| 26. | Jäsenvaltiot, joilla on käytössään atk-pohjainen tietokanta, jonka komissio katsoo olevan kaikilta osin käyttökunnossa, voivat määrätä, ettei nautaeläimiä varten anneta passia jäsenvaltion sisäisessä kaupassa; tällöin ainoastaan yhteisön sisäiseen kauppaan tarkoitetuilla eläimillä on oltava passit, joihin sisältyvät atk-pohjaiseen tietokantaan perustuvat tiedot (23). Jos jäsenvaltiolla on käytössään kaikilta osin toimiva tietokanta, jolla voidaan tehdä tehokkaita ristiintarkastuksia, ne voivat kymmenen prosentin sijaan soveltaa viiden prosentin tarkastustasoa paikalla toimitettaviin tarkastuksiin (24). |
| --- | --- |

26.

Jäsenvaltiot, joilla on käytössään atk-pohjainen tietokanta, jonka komissio katsoo olevan kaikilta osin käyttökunnossa, voivat määrätä, ettei nautaeläimiä varten anneta passia jäsenvaltion sisäisessä kaupassa; tällöin ainoastaan yhteisön sisäiseen kauppaan tarkoitetuilla eläimillä on oltava passit, joihin sisältyvät atk-pohjaiseen tietokantaan perustuvat tiedot (23). Jos jäsenvaltiolla on käytössään kaikilta osin toimiva tietokanta, jolla voidaan tehdä tehokkaita ristiintarkastuksia, ne voivat kymmenen prosentin sijaan soveltaa viiden prosentin tarkastustasoa paikalla toimitettaviin tarkastuksiin (24).

NAUTAELÄINTEN TUNNISTUS- JA REKISTERÖINTIJÄRJESTELMÄÄN OSALLISTUVIEN TAHOJEN TEHTÄVÄT JA SÄÄNNÖKSIIN PERUSTUVAT VELVOLLISUUDET

Neuvosto ja Euroopan parlamentti

| 27. | Neuvosto ja Euroopan parlamentti antavat kansanterveyden suojelua (25) koskevia perusasetuksia komission ehdotusten perusteella. Maataloutta koskevien säännösten osalta neuvosto antaa komission ehdottamat asetukset tai direktiivit Euroopan parlamenttia kuultuaan. |
| --- | --- |

27.

Neuvosto ja Euroopan parlamentti antavat kansanterveyden suojelua (25) koskevia perusasetuksia komission ehdotusten perusteella. Maataloutta koskevien säännösten osalta neuvosto antaa komission ehdottamat asetukset tai direktiivit Euroopan parlamenttia kuultuaan.

Komissio

| 28. | Perusasetuksessa (EY) N:o 1760/2000 (26) säädetään, että komissiota avustaa jäsenvaltioiden edustajista koostuva hallintokomitea (Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston komitea (27)); se osallistuu toimiin, jotka liittyvät nautaeläinten tunnistamista ja rekisteröintiä koskevan järjestelmän täytäntöönpanoon sekä erityisesti korvamerkkejä, passeja, rekistereitä, suoritettavien tarkastusten vähimmäistasoa, hallinnollisia seuraamuksia ja siirtymätoimenpiteitä koskevien säännösten soveltamiseen. Perusasetuksessa (28) täsmennetään lisäksi, että komission asiantuntijoiden on yhteistyössä toimivaltaisten viranomaisten kanssa todennettava, että jäsenvaltiot noudattavat säännöksiä ja toimittavat paikan päällä tarkastuksia sen varmistamiseksi, että tarkastukset tehdään voimassa olevien sääntöjen mukaisesti. Näissä tehtävissä komissiota avustaa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea (29). Komissio tarkastelee tilannetta mainitussa komiteassa, jos se katsoo tämän tarpeelliseksi tarkastusten tulosten perusteella. Komissio voi tehdä tarvittavia päätöksiä. Asetuksessa säädetään myös, että komissio seuraa tilanteen kehitystä ja voi tarvittaessa muuttaa tai kumota päätökset. |
| --- | --- |

28.

Perusasetuksessa (EY) N:o 1760/2000 (26) säädetään, että komissiota avustaa jäsenvaltioiden edustajista koostuva hallintokomitea (Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston komitea (27)); se osallistuu toimiin, jotka liittyvät nautaeläinten tunnistamista ja rekisteröintiä koskevan järjestelmän täytäntöönpanoon sekä erityisesti korvamerkkejä, passeja, rekistereitä, suoritettavien tarkastusten vähimmäistasoa, hallinnollisia seuraamuksia ja siirtymätoimenpiteitä koskevien säännösten soveltamiseen. Perusasetuksessa (28) täsmennetään lisäksi, että komission asiantuntijoiden on yhteistyössä toimivaltaisten viranomaisten kanssa todennettava, että jäsenvaltiot noudattavat säännöksiä ja toimittavat paikan päällä tarkastuksia sen varmistamiseksi, että tarkastukset tehdään voimassa olevien sääntöjen mukaisesti. Näissä tehtävissä komissiota avustaa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea (29). Komissio tarkastelee tilannetta mainitussa komiteassa, jos se katsoo tämän tarpeelliseksi tarkastusten tulosten perusteella. Komissio voi tehdä tarvittavia päätöksiä. Asetuksessa säädetään myös, että komissio seuraa tilanteen kehitystä ja voi tarvittaessa muuttaa tai kumota päätökset.

Jäsenvaltiot

| 29. | Jokaisen jäsenvaltion on pantava täytäntöön nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä säädösten mukaisesti. Jäsenvaltiot määrittelevät korvamerkit ja hallinnoivat niiden käyttöä, määrittelevät tilarekisterien mallin ja laativat nautaeläimiä varten annettavat passit. |
| --- | --- |

29.

Jokaisen jäsenvaltion on pantava täytäntöön nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä säädösten mukaisesti. Jäsenvaltiot määrittelevät korvamerkit ja hallinnoivat niiden käyttöä, määrittelevät tilarekisterien mallin ja laativat nautaeläimiä varten annettavat passit.

| 30. | Jäsenvaltioiden on kansallisen tietokannan päivittämiseksi määriteltävä nautaeläinten siirtoilmoituksia koskevat menettelyt. Menettelyt voivat olla joko manuaalisia (ilmoituslomakkeita) tai automatisoituja (esimerkiksi tiedostojen siirtoja tai internet-yhteyksiä). |
| --- | --- |

30.

Jäsenvaltioiden on kansallisen tietokannan päivittämiseksi määriteltävä nautaeläinten siirtoilmoituksia koskevat menettelyt. Menettelyt voivat olla joko manuaalisia (ilmoituslomakkeita) tai automatisoituja (esimerkiksi tiedostojen siirtoja tai internet-yhteyksiä).

| 31. | Jäsenvaltioiden on toimitettava myös nautaeläinten pitäjiä koskevia tarkastuksia ja laadittava vuosittainen kertomus tarkastusten tuloksista. Kertomus on toimitettava komissiolle. |
| --- | --- |

31.

Jäsenvaltioiden on toimitettava myös nautaeläinten pitäjiä koskevia tarkastuksia ja laadittava vuosittainen kertomus tarkastusten tuloksista. Kertomus on toimitettava komissiolle.

Nautaeläinten pitäjät

| 32. | Nautaeläinten pitäjä on luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, joka on vastuussa eläimistä pysyvästi tai tilapäisesti, myös kuljetuksen tai kaupanpitämisen aikana. Kunkin eläinten pitäjän, paitsi niitä kuljettavan, on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kaikki eläinten saapumiset tilalle ja poistumiset sieltä sekä kaikki eläinten syntymät ja kuolemat. Niiden on pidettävä myös ajan tasalla olevaa rekisteriä, täydennettävä passeja ja kiinnitettävä korvamerkit syntymän yhteydessä, ja jos merkki katoaa, korvamerkittävä eläin uudelleen (30). |
| --- | --- |

32.

Nautaeläinten pitäjä on luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, joka on vastuussa eläimistä pysyvästi tai tilapäisesti, myös kuljetuksen tai kaupanpitämisen aikana. Kunkin eläinten pitäjän, paitsi niitä kuljettavan, on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kaikki eläinten saapumiset tilalle ja poistumiset sieltä sekä kaikki eläinten syntymät ja kuolemat. Niiden on pidettävä myös ajan tasalla olevaa rekisteriä, täydennettävä passeja ja kiinnitettävä korvamerkit syntymän yhteydessä, ja jos merkki katoaa, korvamerkittävä eläin uudelleen (30).

HAVAINTOJA JÄRJESTELMÄN SUUNNITTELUSTA YHTEISÖN TASOLLA

Johdanto

| 33. | Nautaeläinten tunnistamisesta ja rekisteröinnistä annettujen säännösten on sovelluttava asetettuihin tavoitteisiin. Jos tavoitteena on voida seurata nautaeläinten siirtoja Euroopan unionin alueella, säännöksiä on mukautettava tähän tavoitteeseen soveltuviksi. |
| --- | --- |

33.

Nautaeläinten tunnistamisesta ja rekisteröinnistä annettujen säännösten on sovelluttava asetettuihin tavoitteisiin. Jos tavoitteena on voida seurata nautaeläinten siirtoja Euroopan unionin alueella, säännöksiä on mukautettava tähän tavoitteeseen soveltuviksi.

| 34. | Nautaeläinten tunnistusta ja rekisteröintiä koskeva perusasetus on yleisluonteinen ja jättää jäsenvaltioille vastuun nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän täytäntöönpanosta niiden alueilla. Komissio on säätänyt korvamerkkien, passien, rekistereiden, tarkastusten (31) ja seuraamusten (32), muttei atk-pohjaisten tietokantojen soveltamista koskevista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

34.

Nautaeläinten tunnistusta ja rekisteröintiä koskeva perusasetus on yleisluonteinen ja jättää jäsenvaltioille vastuun nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän täytäntöönpanosta niiden alueilla. Komissio on säätänyt korvamerkkien, passien, rekistereiden, tarkastusten (31) ja seuraamusten (32), muttei atk-pohjaisten tietokantojen soveltamista koskevista toimenpiteistä.

Lainsäädännössä ei säädetä tietojen vaihdosta tietokantojen kesken

| 35. | Yhteisön lainsäädännössä säädetään eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksissa tarvittavista toimenpiteistä. Asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet, jotta kansallinen atk-pohjainen tietokanta saataisiin käyttökuntoon mahdollisimman nopeasti. Komissio laati asiaa koskevan ehdotuksen tietoisena asiaan liittyvistä riskeistä ja siitä, että vaadittu eläinten jäljittäminen edellytti ottamaan käyttöön avoimen menettelyn, joka koskee eläimiin ja niiden siirtoihin liittyvien tietojen vaihtoa jäsenvaltioiden kesken. Neuvosto ei ottanut ehdotusta huomioon. Vuoden 2000 heinäkuussa annetussa asetuksessa ei säädetä tietojen vaihdosta kansallisten tietokantojen kesken, vaan pelkästään jäsenvaltioiden keskinäistä avunantoa koskevista menettelyistä. Animo-järjestelmän avulla voidaan välittää sellaisia tietoja jäsenvaltioiden kesken, jotka koskevat kaupan pidettyjä eläineriä, mutta järjestelmän avulla ei pystytä saamaan eläineriin kuuluvien eläinten tunnistustietoja. Tästä johtuen jäsenvaltioiden kesken ei ole järjestelmällistä tietojen vaihtoa kaupan pidettyjen eläinten terveydentilasta tai eläinten tukikelpoisuudesta. |
| --- | --- |

35.

Yhteisön lainsäädännössä säädetään eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksissa tarvittavista toimenpiteistä. Asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet, jotta kansallinen atk-pohjainen tietokanta saataisiin käyttökuntoon mahdollisimman nopeasti. Komissio laati asiaa koskevan ehdotuksen tietoisena asiaan liittyvistä riskeistä ja siitä, että vaadittu eläinten jäljittäminen edellytti ottamaan käyttöön avoimen menettelyn, joka koskee eläimiin ja niiden siirtoihin liittyvien tietojen vaihtoa jäsenvaltioiden kesken. Neuvosto ei ottanut ehdotusta huomioon. Vuoden 2000 heinäkuussa annetussa asetuksessa ei säädetä tietojen vaihdosta kansallisten tietokantojen kesken, vaan pelkästään jäsenvaltioiden keskinäistä avunantoa koskevista menettelyistä. Animo-järjestelmän avulla voidaan välittää sellaisia tietoja jäsenvaltioiden kesken, jotka koskevat kaupan pidettyjä eläineriä, mutta järjestelmän avulla ei pystytä saamaan eläineriin kuuluvien eläinten tunnistustietoja. Tästä johtuen jäsenvaltioiden kesken ei ole järjestelmällistä tietojen vaihtoa kaupan pidettyjen eläinten terveydentilasta tai eläinten tukikelpoisuudesta.

| 36. | Tietojen vaihto kansallisten tietokantojen kesken oli kuitenkin jo alusta alkaen käytännössä kyseenalaista, sillä tiedot on esitetty eri jäsenvaltioissa eri muodossa. Jos menetelmä tietojen vaihtamiseksi tietokantojen kesken puuttuu, nautaeläinten liikkeiden seuranta voidaan varmistaa tarkastamalla, onko myytyjen eläinten passit palautettu. Tämä passien palautusmenetelmä ei kuitenkaan toimi (ks. kohta 38.c)). |
| --- | --- |

36.

Tietojen vaihto kansallisten tietokantojen kesken oli kuitenkin jo alusta alkaen käytännössä kyseenalaista, sillä tiedot on esitetty eri jäsenvaltioissa eri muodossa. Jos menetelmä tietojen vaihtamiseksi tietokantojen kesken puuttuu, nautaeläinten liikkeiden seuranta voidaan varmistaa tarkastamalla, onko myytyjen eläinten passit palautettu. Tämä passien palautusmenetelmä ei kuitenkaan toimi (ks. kohta 38.c)).

| 37. | Komissiolla ei ole tällä hetkellä käytössä minkäänlaista yksityiskohtaista kuvausta kaikkien liikkeiden seurannasta eikä tutkimusta seurannan toimivuudesta nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän osalta. Koska kansallisten tietokantojen kesken ei tapahdu tietojen vaihtoa, komissio ei voi taata, että järjestelmän avulla voitaisiin edes teoriassa seurata tehokkaasti kaikkien nautaeläinten siirtoja yhteisön alueella. |
| --- | --- |

37.

Komissiolla ei ole tällä hetkellä käytössä minkäänlaista yksityiskohtaista kuvausta kaikkien liikkeiden seurannasta eikä tutkimusta seurannan toimivuudesta nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän osalta. Koska kansallisten tietokantojen kesken ei tapahdu tietojen vaihtoa, komissio ei voi taata, että järjestelmän avulla voitaisiin edes teoriassa seurata tehokkaasti kaikkien nautaeläinten siirtoja yhteisön alueella.

Yhteisön lainsäädäntö ei ole riittävän täsmällistä

| 38. | Nykyisessä lainsäädännössä on joitakin epätarkkuuksia tai epäjohdonmukaisuuksia, joiden vuoksi tietojen käsittely vaihtelee eri jäsenvaltioissa ja jotka voivat aiheuttaa jopa virheitä.






  a) | Eläinten pitäjien rekistereitä koskevia velvoitteita ei ole eritelty eläinten pitäjien mukaan

  Kaikkien nautaeläinten pitäjien, paitsi niitä kuljettavien, on pidettävä ajan tasalla olevaa, joko manuaalista tai atk-pohjaista rekisteriä, joka sisältää pakolliset tiedot. Rekisterin pitämistä ei ole mukautettu eri eläinten pitäjien toimintaan. Eräiden eläinten pitäjien, kuten kauppiaiden, keräyskeskusten tai teurastamoiden, erityispiirteet olisi otettava huomioon (33). Koska eläinten siirtojen määrä on suuri, kauppiaan tai keräyskeskuksen johtajan on mahdotonta tallentaa kaikki yksittäisiä eläimiä koskevat tiedot perinteiseen rekisteriin. Näiden pitäjien ammatilliset käytännöt eivät ole nykyisten rekisterin pitämistä koskevien vaatimusten mukaisia. Teurastamoilla on vastaavanlaisia rajoitteita. |
| --- | --- | --- |

38.

Nykyisessä lainsäädännössä on joitakin epätarkkuuksia tai epäjohdonmukaisuuksia, joiden vuoksi tietojen käsittely vaihtelee eri jäsenvaltioissa ja jotka voivat aiheuttaa jopa virheitä.

a)

Eläinten pitäjien rekistereitä koskevia velvoitteita ei ole eritelty eläinten pitäjien mukaan

Kaikkien nautaeläinten pitäjien, paitsi niitä kuljettavien, on pidettävä ajan tasalla olevaa, joko manuaalista tai atk-pohjaista rekisteriä, joka sisältää pakolliset tiedot. Rekisterin pitämistä ei ole mukautettu eri eläinten pitäjien toimintaan. Eräiden eläinten pitäjien, kuten kauppiaiden, keräyskeskusten tai teurastamoiden, erityispiirteet olisi otettava huomioon (33). Koska eläinten siirtojen määrä on suuri, kauppiaan tai keräyskeskuksen johtajan on mahdotonta tallentaa kaikki yksittäisiä eläimiä koskevat tiedot perinteiseen rekisteriin. Näiden pitäjien ammatilliset käytännöt eivät ole nykyisten rekisterin pitämistä koskevien vaatimusten mukaisia. Teurastamoilla on vastaavanlaisia rajoitteita.

| b) | Nautaeläinten pitäjän käsite tulkitaan eri tavoin

  Lainsäädännössä nautaeläinten pitäjä määritellään luonnolliseksi henkilöksi tai oikeushenkilöksi, joka on vastuussa eläimistä pysyvästi tai tilapäisesti, myös kuljetuksen tai kaupanpitämisen aikana. Tämän laajan määritelmän tarkoituksena on sisällyttää eläinten pitäjiin kaikki erityyppiset toimijat, jotka ovat vastuussa nautaeläimistä niiden syntymästä tai Euroopan unionin alueelle saapumisesta alkaen eläinten kuolemaan tai unionin alueelta poistumiseen asti. Jäsenvaltiot ovat toisinaan tulkinneet eläinten pitäjän käsitteen eri tavoin. Ranskassa keräyskeskukset ja renderointilaitokset kuuluvat nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmään. Kolmessa muussa jäsenvaltiossa, joihin tehtiin tarkastuskäynti, ne eivät kuulu järjestelmään. |
| --- | --- |

b)

Nautaeläinten pitäjän käsite tulkitaan eri tavoin

Lainsäädännössä nautaeläinten pitäjä määritellään luonnolliseksi henkilöksi tai oikeushenkilöksi, joka on vastuussa eläimistä pysyvästi tai tilapäisesti, myös kuljetuksen tai kaupanpitämisen aikana. Tämän laajan määritelmän tarkoituksena on sisällyttää eläinten pitäjiin kaikki erityyppiset toimijat, jotka ovat vastuussa nautaeläimistä niiden syntymästä tai Euroopan unionin alueelle saapumisesta alkaen eläinten kuolemaan tai unionin alueelta poistumiseen asti. Jäsenvaltiot ovat toisinaan tulkinneet eläinten pitäjän käsitteen eri tavoin. Ranskassa keräyskeskukset ja renderointilaitokset kuuluvat nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmään. Kolmessa muussa jäsenvaltiossa, joihin tehtiin tarkastuskäynti, ne eivät kuulu järjestelmään.

| c) | Kuolleiden eläinten tai toiseen jäsenvaltioon vietyjen eläinten, joille on laadittu uudet passit, passeja ei ole aina mitätöity

  Tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa passeja on käytetty kaikissa nautaeläinten siirroissa. Säädösten mukaan jos eläin kuolee, eläinten pitäjän on palautettava passi toimivaltaiselle viranomaiselle seitsemän päivän kuluessa eläimen kuolemasta. Jos eläin lähetetään teurastamoon, teurastamon hoitaja on vastuussa passin palauttamisesta toimivaltaiselle viranomaiselle. Menetelmät passien palauttamiseksi ovat tehottomia tai puuttuvat kokonaan. Yksityiskohtaisia passien palauttamista ja palauttamisen valvontaa koskevia soveltamissääntöjä ei ole eritelty. Myöskään minkäänlaisia passien mitätöimismenettelyjä ei ole otettu käyttöön. Koska jäsenvaltioiden kesken ei ole olemassa järjestelmällistä tietojen vaihtoa ja koska lainsäädännössä ei ole täsmennetty menettelyitä, tarkastuksia ja mahdollisia seuraamuksia, mitätöimättömiä passeja voidaan periaatteessa käyttää uudelleen säännönvastaisesti. Toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevien nautaeläinten osalta ei ole säädetty menettelystä, joka koskee kansallisiin tietokantoihin liitettyjen nautaeläinten tietojen palauttamista, jos määräpaikkana olevissa jäsenvaltioissa ei ole laadittu uutta passia. Jos eläintä varten on laadittu uusi passi, vanhan passin palauttamiseksi alkuperäiseen jäsenvaltioon ei ole olemassa menettelyitä tai ne ovat tehottomia. |
| --- | --- |

c)

Kuolleiden eläinten tai toiseen jäsenvaltioon vietyjen eläinten, joille on laadittu uudet passit, passeja ei ole aina mitätöity

Tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa passeja on käytetty kaikissa nautaeläinten siirroissa. Säädösten mukaan jos eläin kuolee, eläinten pitäjän on palautettava passi toimivaltaiselle viranomaiselle seitsemän päivän kuluessa eläimen kuolemasta. Jos eläin lähetetään teurastamoon, teurastamon hoitaja on vastuussa passin palauttamisesta toimivaltaiselle viranomaiselle. Menetelmät passien palauttamiseksi ovat tehottomia tai puuttuvat kokonaan. Yksityiskohtaisia passien palauttamista ja palauttamisen valvontaa koskevia soveltamissääntöjä ei ole eritelty. Myöskään minkäänlaisia passien mitätöimismenettelyjä ei ole otettu käyttöön. Koska jäsenvaltioiden kesken ei ole olemassa järjestelmällistä tietojen vaihtoa ja koska lainsäädännössä ei ole täsmennetty menettelyitä, tarkastuksia ja mahdollisia seuraamuksia, mitätöimättömiä passeja voidaan periaatteessa käyttää uudelleen säännönvastaisesti. Toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevien nautaeläinten osalta ei ole säädetty menettelystä, joka koskee kansallisiin tietokantoihin liitettyjen nautaeläinten tietojen palauttamista, jos määräpaikkana olevissa jäsenvaltioissa ei ole laadittu uutta passia. Jos eläintä varten on laadittu uusi passi, vanhan passin palauttamiseksi alkuperäiseen jäsenvaltioon ei ole olemassa menettelyitä tai ne ovat tehottomia.

| d) | Yhteyttä alkuperämaahan tai alkuperätilaan on joskus vaikea hahmottaa. Kolmansista maista lähtöisin oleviin eläimiin sovellettava järjestelmä perustuu nautaeläinten tunnistamiseen määräpaikkana olevalla ensimmäisellä tilalla ja saapumisen yhteydessä tapahtuvaan ”kansallisuuden” saamiseen, jonka perusteella yhteyttä alkuperämaahan tai alkuperätilaan ei voida aina muodostaa. |
| --- | --- |

d)

Yhteyttä alkuperämaahan tai alkuperätilaan on joskus vaikea hahmottaa. Kolmansista maista lähtöisin oleviin eläimiin sovellettava järjestelmä perustuu nautaeläinten tunnistamiseen määräpaikkana olevalla ensimmäisellä tilalla ja saapumisen yhteydessä tapahtuvaan ”kansallisuuden” saamiseen, jonka perusteella yhteyttä alkuperämaahan tai alkuperätilaan ei voida aina muodostaa.

| 39. | Yhteisön lainsäädäntöön sisältyvät vaihtoehdot monimutkaistavat järjestelmää tarpeettomasti:






  a) | Jäsenvaltion sisäiset siirrot passin kanssa tai ilman

  Jäsenvaltioilla, joiden tietokannan käyttökunnon komissio on tunnustanut viimeistään 31. joulukuuta 1999, on mahdollisuus myöntää tai olla myöntämättä passeja jäsenvaltion sisällä tapahtuvia eläinten siirtoja varten. Tilintarkastustuomioistuin totesi tarkastuskäynnin kohteena olleiden jäsenvaltioiden osalta, että ennen eläimiä varten annettavien passien myöntämistä tehtyjen testien – jotka olivat laadultaan varsin vaihtelevia – avulla voitiin seuloa tietokantaan syötetyt tiedot, joka puolestaan lisäsi tietokantojen luotettavuutta. Lainsäädännössä (34) jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus poistaa passien käyttö jäsenvaltion sisäisissä eläinten siirroissa. Tällöin olisi varmistuttava siitä, että toimitetuilla tarkastuksilla voidaan saada riittävät takeet tietokannassa olevien tietojen luotettavuudesta. |
| --- | --- | --- |

39.

Yhteisön lainsäädäntöön sisältyvät vaihtoehdot monimutkaistavat järjestelmää tarpeettomasti:

a)

Jäsenvaltion sisäiset siirrot passin kanssa tai ilman

Jäsenvaltioilla, joiden tietokannan käyttökunnon komissio on tunnustanut viimeistään 31. joulukuuta 1999, on mahdollisuus myöntää tai olla myöntämättä passeja jäsenvaltion sisällä tapahtuvia eläinten siirtoja varten. Tilintarkastustuomioistuin totesi tarkastuskäynnin kohteena olleiden jäsenvaltioiden osalta, että ennen eläimiä varten annettavien passien myöntämistä tehtyjen testien – jotka olivat laadultaan varsin vaihtelevia – avulla voitiin seuloa tietokantaan syötetyt tiedot, joka puolestaan lisäsi tietokantojen luotettavuutta. Lainsäädännössä (34) jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus poistaa passien käyttö jäsenvaltion sisäisissä eläinten siirroissa. Tällöin olisi varmistuttava siitä, että toimitetuilla tarkastuksilla voidaan saada riittävät takeet tietokannassa olevien tietojen luotettavuudesta.

| b) | Nautaeläinten tunnistenumeroiden pituus vaihtelee (kaksi jäsenvaltion osoittavaa tunnuskirjainta ja enintään 12 merkkiä)

  Koska eläinten korvamerkkien koodit eivät ole yhdenmukaisia, niiden hallinnointi eläinten kaupassa on vaikeaa eräissä jäsenvaltioissa. Esimerkiksi Ranskassa, jossa koodi on kymmennumeroinen luku, käytetään virtuaalisia numeroita, jotta muista jäsenvaltioista lähtöisin olevien eläinten tiedot voidaan viedä tietokantaan. Jos tunnistusnumeroita olisi yhdenmukaistettu tehokkaammin, nautaeläinten siirrot jäsenvaltiosta toiseen olisi voitu rekisteröidä automaattisesti. Tietojen rekisteröinti olisi tehokasta ja täsmällistä, jos tunnistuskoodit olisivat yhdenmukaisia tai vakiomuotoisia. |
| --- | --- |

b)

Nautaeläinten tunnistenumeroiden pituus vaihtelee (kaksi jäsenvaltion osoittavaa tunnuskirjainta ja enintään 12 merkkiä)

Koska eläinten korvamerkkien koodit eivät ole yhdenmukaisia, niiden hallinnointi eläinten kaupassa on vaikeaa eräissä jäsenvaltioissa. Esimerkiksi Ranskassa, jossa koodi on kymmennumeroinen luku, käytetään virtuaalisia numeroita, jotta muista jäsenvaltioista lähtöisin olevien eläinten tiedot voidaan viedä tietokantaan. Jos tunnistusnumeroita olisi yhdenmukaistettu tehokkaammin, nautaeläinten siirrot jäsenvaltiosta toiseen olisi voitu rekisteröidä automaattisesti. Tietojen rekisteröinti olisi tehokasta ja täsmällistä, jos tunnistuskoodit olisivat yhdenmukaisia tai vakiomuotoisia.

Komissiolla ei ole valtuuksia antaa yksityiskohtaisia soveltamista koskevia sääntöjä kansallisten tietokantojen käyttöönotosta

| 40. | Komissiolla ei ole – toisin kuin järjestelmän muita osia (korvamerkit, passit, rekisterit, tarkastuskäynnit paikalla, hallinnolliset seuraamukset ja siirtymätoimenpiteet) koskevien säännösten kohdalla – valtuuksia (35) antaa yksityiskohtaisia soveltamista koskevia sääntöjä kansallisten tietokantojen käyttöönotosta ja valvonnasta (36) (ks. kohta 28). Tämä merkittävä järjestelmän puute selittää sen, miksi tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa ilmeni eroja. Jokainen jäsenvaltio oli nimittäin luonut oman, vapaasti määriteltyjen kriteerien perusteella toimivan tietokantansa (ks. taulukko 4).
  Taulukko 4
  Yhteenveto vuoden 2002 alkupuolella tehtyihin tarkastuksiin perustuvista tilintarkastustuomioistuimen havainnoista (37) | Tyydyttävä |
| --- | --- | --- |
| | Riittävä |
| | Riittämätön |

40.

Komissiolla ei ole – toisin kuin järjestelmän muita osia (korvamerkit, passit, rekisterit, tarkastuskäynnit paikalla, hallinnolliset seuraamukset ja siirtymätoimenpiteet) koskevien säännösten kohdalla – valtuuksia (35) antaa yksityiskohtaisia soveltamista koskevia sääntöjä kansallisten tietokantojen käyttöönotosta ja valvonnasta (36) (ks. kohta 28). Tämä merkittävä järjestelmän puute selittää sen, miksi tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa ilmeni eroja. Jokainen jäsenvaltio oli nimittäin luonut oman, vapaasti määriteltyjen kriteerien perusteella toimivan tietokantansa (ks. taulukko 4).

Taulukko 4

Yhteenveto vuoden 2002 alkupuolella tehtyihin tarkastuksiin perustuvista tilintarkastustuomioistuimen havainnoista (37)

Tyydyttävä

Riittävä

Riittämätön

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin.

| Jäsenvaltio | Korvamerkit | Tilarekisterit | Passit | Atk-pohjaiset tietokannat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Korvamerkkien koko | Korvamerkkien ainutlaatuisuus ja kaikkien nautaeläinten merkitseminen | Korvamerkkien laatu | Kaikki vaaditut tiedot sisältävän rekisterin koko | Karjankasvattajien käyttämä rekisteri | Teurastamoiden, tukkukauppiaiden ja kauppiaiden käyttämä rekisteri | Passien koko | Passien luotettavuus | Jäsenvaltioiden kesken kaupan pidettyjen nautaeläinten passien valvonta | Liikkeiden hallinnoimisessa tarvittaviin eläinten siirtoilmoituksiin sisältyvien tietojen laatu | Siirtoilmoitusten käsittely | Siirtoja koskevien poikkeamien havaitsemismenetelmä | Siirtoja koskevien poikkeamien hallinnointi | Paikallisten tietokantojen synkronointi kansallisen tietokannan kanssa | Yhteisön sisäisen kaupan hallinnointi | Tietokantaan sisältyvien tietojen laatu |
| Saksa | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Ranska | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Italia | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Yhdistynyt kuningaskunta (Iso-Britannia) | | | | | | | | | ei arvioitu | | | | | | | |

Jäsenvaltio

Korvamerkit

Tilarekisterit

Passit

Atk-pohjaiset tietokannat

Korvamerkkien koko

Korvamerkkien ainutlaatuisuus ja kaikkien nautaeläinten merkitseminen

Korvamerkkien laatu

Kaikki vaaditut tiedot sisältävän rekisterin koko

Karjankasvattajien käyttämä rekisteri

Teurastamoiden, tukkukauppiaiden ja kauppiaiden käyttämä rekisteri

Passien koko

Passien luotettavuus

Jäsenvaltioiden kesken kaupan pidettyjen nautaeläinten passien valvonta

Liikkeiden hallinnoimisessa tarvittaviin eläinten siirtoilmoituksiin sisältyvien tietojen laatu

Siirtoilmoitusten käsittely

Siirtoja koskevien poikkeamien havaitsemismenetelmä

Siirtoja koskevien poikkeamien hallinnointi

Paikallisten tietokantojen synkronointi kansallisen tietokannan kanssa

Yhteisön sisäisen kaupan hallinnointi

Tietokantaan sisältyvien tietojen laatu

Saksa

Ranska

Italia

Yhdistynyt kuningaskunta (Iso-Britannia)

ei arvioitu

| Jäsenvaltio | Erityyppisten eläinten pitäjien osallistumisen taso | Tarkastukset paikalla |
| --- | --- | --- |
| Karjan-kasvattajat | Kauppiaat ja tukkukauppiaat | Teurastamot | Tarkastusten määrä | Valintamenetelmä | Seuraamusten soveltaminen |
| Saksa – Baijeri | | | | | | |
| Saksa – Sachsen | | | | | | |
| Ranska | | | | | | |
| Italia | | | | | | |
| Yhdistynyt kuningaskunta (Iso-Britannia) | | | | | | |

Jäsenvaltio

Erityyppisten eläinten pitäjien osallistumisen taso

Tarkastukset paikalla

Karjan-kasvattajat

Kauppiaat ja tukkukauppiaat

Teurastamot

Tarkastusten määrä

Valintamenetelmä

Seuraamusten soveltaminen

Saksa – Baijeri

Saksa – Sachsen

Ranska

Italia

Yhdistynyt kuningaskunta (Iso-Britannia)

| 41. | Ainoa valtuus, joka perusasetuksessa (38) annetaan komissiolle, on tietokantojen täyden käyttökunnon arviointi (39). Tunnustuksen myötä jäsenvaltiot voivat poistaa passien käytön jäsenvaltion sisällä tapahtuvien nautaeläinten siirtojen osalta (ks. kohta 39). Yhteisön lainsäädännössä ei ole kuitenkaan määritelty komission tunnustuksen edellytyksiä. Kyseinen oikeudellisesti sääntelemätön tilanne selittää sen, miksi tunnustusmenettelyn hallinnoinnissa on tapahtunut niin suuria muutoksia komissiossa (ks. kohdat 55–62). |
| --- | --- |

41.

Ainoa valtuus, joka perusasetuksessa (38) annetaan komissiolle, on tietokantojen täyden käyttökunnon arviointi (39). Tunnustuksen myötä jäsenvaltiot voivat poistaa passien käytön jäsenvaltion sisällä tapahtuvien nautaeläinten siirtojen osalta (ks. kohta 39). Yhteisön lainsäädännössä ei ole kuitenkaan määritelty komission tunnustuksen edellytyksiä. Kyseinen oikeudellisesti sääntelemätön tilanne selittää sen, miksi tunnustusmenettelyn hallinnoinnissa on tapahtunut niin suuria muutoksia komissiossa (ks. kohdat 55–62).

Paikalla toimitettavia tarkastuksia ja seuraamuksia koskevissa komission asetuksissa on parantamisen varaa

| 42. | Nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän säädöksissä määritetään paikalla toimitettavat tarkastukset ja erityisiä seuraamuksia koskeva järjestelmä. Paikalla toimitettavien tarkastusten tavoitteena on nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän kaikkien osien käyttöönoton ja moitteettoman toiminnan tarkistaminen. Yhteisön lainsäädännössä säädetään nautaeläinten pitäjien välillisistä taloudellisista seuraamuksista ainoastaan vakavissa laiminlyöntitapauksissa, jolloin eläimen teurastus on suoritettava ilman korvausta. Muissa tapauksissa asetetaan ainoastaan nautaeläinten siirtoja koskevia rajoituksia. Nautaeläinten siirtojen rajoittaminen estää niiden ostamisen ja myynnin, joka saattaa haitata suuresti kyseisen tilan taloudellista toimintaa. Yhteisön lainsäädäntöön perustuvia seuraamuksia sovelletaan varsin eri tavoin neljässä tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

42.

Nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän säädöksissä määritetään paikalla toimitettavat tarkastukset ja erityisiä seuraamuksia koskeva järjestelmä. Paikalla toimitettavien tarkastusten tavoitteena on nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän kaikkien osien käyttöönoton ja moitteettoman toiminnan tarkistaminen. Yhteisön lainsäädännössä säädetään nautaeläinten pitäjien välillisistä taloudellisista seuraamuksista ainoastaan vakavissa laiminlyöntitapauksissa, jolloin eläimen teurastus on suoritettava ilman korvausta. Muissa tapauksissa asetetaan ainoastaan nautaeläinten siirtoja koskevia rajoituksia. Nautaeläinten siirtojen rajoittaminen estää niiden ostamisen ja myynnin, joka saattaa haitata suuresti kyseisen tilan taloudellista toimintaa. Yhteisön lainsäädäntöön perustuvia seuraamuksia sovelletaan varsin eri tavoin neljässä tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa.

| 43. | Näiden neljän tarkastuskäynnin kohteena olleen jäsenvaltion osalta tehdyt havainnot osoittavat, että paikalla toimitettavien tarkastusten ja seuraamusmenetelmien tehokkuus oli tarkastuksen toimittamisajankohtana vaihteleva. Laatikkoon 2 on koottu joitakin esimerkkejä epätyydyttävistä toimintatavoista.

  Italiassa eläinlääkärit tekivät tunnistustarkastukset samanaikaisesti eläinlääkärintarkastusten kanssa. Näiden tarkastusten aikana eläinten terveyteen liittyvät näkökohdat asetettiin etusijalle tunnistukseen liittyvien teknisten ja hallinnollisten näkökohtien sijaan. Valvontakertomuksissa ei esitetty minkäänlaisia nimenomaisesti tunnistustarkastukseen liittyviä tietoja. Seuraamusten määrä oli hyvin pieni, koska rikkomuksia havaittiin vähän.Saksassa ei ollut poikkeamien seurantamenettelyä. Valvontakertomukset eivät olleet riittävän yksityiskohtaisia.Yhdistyneessä kuningaskunnassa tarkastajat eivät hyödyntäneet eläinten siirtoja koskevien poikkeamien luetteloa kohdentaakseen tarkastuksiaan paremmin.Ranskassa teurastamoissa ja keräyskeskuksissa tehtyjen tarkastusten perusteella ei voitu laatia tunnistusta koskevaa valvontakertomusta. Seuraamusten lukumäärä oli varsin pieni havaittuihin poikkeamiin nähden. |
| --- | --- |

43.

Näiden neljän tarkastuskäynnin kohteena olleen jäsenvaltion osalta tehdyt havainnot osoittavat, että paikalla toimitettavien tarkastusten ja seuraamusmenetelmien tehokkuus oli tarkastuksen toimittamisajankohtana vaihteleva. Laatikkoon 2 on koottu joitakin esimerkkejä epätyydyttävistä toimintatavoista.

Italiassa eläinlääkärit tekivät tunnistustarkastukset samanaikaisesti eläinlääkärintarkastusten kanssa. Näiden tarkastusten aikana eläinten terveyteen liittyvät näkökohdat asetettiin etusijalle tunnistukseen liittyvien teknisten ja hallinnollisten näkökohtien sijaan. Valvontakertomuksissa ei esitetty minkäänlaisia nimenomaisesti tunnistustarkastukseen liittyviä tietoja. Seuraamusten määrä oli hyvin pieni, koska rikkomuksia havaittiin vähän.Saksassa ei ollut poikkeamien seurantamenettelyä. Valvontakertomukset eivät olleet riittävän yksityiskohtaisia.Yhdistyneessä kuningaskunnassa tarkastajat eivät hyödyntäneet eläinten siirtoja koskevien poikkeamien luetteloa kohdentaakseen tarkastuksiaan paremmin.Ranskassa teurastamoissa ja keräyskeskuksissa tehtyjen tarkastusten perusteella ei voitu laatia tunnistusta koskevaa valvontakertomusta. Seuraamusten lukumäärä oli varsin pieni havaittuihin poikkeamiin nähden.

| 44. | Valvontajärjestelmä (joka sisälsi riskianalyysin), seuraamusmenetelmä ja valvontaa koskevat tilastot soveltuivat hyvin kasvattajien valvontaan ennen kansallisten tietokantojen käyttöönottoa. Järjestelmää ei ole kuitenkaan suunnattu riittävän hyvin muiden pitäjien – kauppiaiden, markkinoiden, keräyskeskusten ja teurastamoiden – valvonnan tarpeisiin (ks. laatikko 3).

  Klassisella järjestelmällä – paikalla toimitettavilla tarkastuksilla – pyritään tarkastamaan tilalla olevat eläimet, varmistamaan niiden tunnistus ja valvomaan rekisterin moitteeton pito sekä passien säännöstenmukaisuus. Valvonnan avulla on myös tarkoitus tarkistaa eläinten siirrot 12 viimeisen kuukauden ajalta. Järjestelmä soveltui hyvin nautaeläinten kasvattajiin. Nautaeläinten tunnistustarkastus teurastamossa, kauppiaan tiloissa tai keräyskeskuksissa oli vaikea toteuttaa käytännössä klassisen järjestelmän avulla, sillä niin eläinten kuin mainittujen pitäjien rekisteröimien siirtojenkin määrä oli hyvin suuri. |
| --- | --- |

44.

Valvontajärjestelmä (joka sisälsi riskianalyysin), seuraamusmenetelmä ja valvontaa koskevat tilastot soveltuivat hyvin kasvattajien valvontaan ennen kansallisten tietokantojen käyttöönottoa. Järjestelmää ei ole kuitenkaan suunnattu riittävän hyvin muiden pitäjien – kauppiaiden, markkinoiden, keräyskeskusten ja teurastamoiden – valvonnan tarpeisiin (ks. laatikko 3).

Klassisella järjestelmällä – paikalla toimitettavilla tarkastuksilla – pyritään tarkastamaan tilalla olevat eläimet, varmistamaan niiden tunnistus ja valvomaan rekisterin moitteeton pito sekä passien säännöstenmukaisuus. Valvonnan avulla on myös tarkoitus tarkistaa eläinten siirrot 12 viimeisen kuukauden ajalta. Järjestelmä soveltui hyvin nautaeläinten kasvattajiin. Nautaeläinten tunnistustarkastus teurastamossa, kauppiaan tiloissa tai keräyskeskuksissa oli vaikea toteuttaa käytännössä klassisen järjestelmän avulla, sillä niin eläinten kuin mainittujen pitäjien rekisteröimien siirtojenkin määrä oli hyvin suuri.

| 45. | Tätä valvonnan järjestelmää ei ole mukautettu ottamaan huomioon tietokantojen käyttöön ottamisen jälkeen saatavia tietoja ja mahdollisuutta tehostaa tarkastuksia paikalla käyttämällä luetteloa tietokantojen avulla havaituista poikkeamista, kuten esimerkiksi rekisteröinnistä kahteen kertaan, ilmoittamiseen liittyvistä viivästyksistä tai uusittujen korvamerkkien määristä. Paikalla toimitettavien tarkastusten sisältöä ei ole myöskään määritelty. Italiassa paikalla toimitettavien tarkastusten osuus on yli 20 prosenttia, sillä pakolliset eläinten terveyttä koskevat ennalta ehkäisevät tarkastukset kirjataan järjestelmään automaattisesti tunnistustarkastusten yhteydessä. Näissä tarkastuksissa ei käsitellä järjestelmällisesti kaikkia tunnistukseen liittyviä teknisiä ja hallinnollisia näkökohtia. |
| --- | --- |

45.

Tätä valvonnan järjestelmää ei ole mukautettu ottamaan huomioon tietokantojen käyttöön ottamisen jälkeen saatavia tietoja ja mahdollisuutta tehostaa tarkastuksia paikalla käyttämällä luetteloa tietokantojen avulla havaituista poikkeamista, kuten esimerkiksi rekisteröinnistä kahteen kertaan, ilmoittamiseen liittyvistä viivästyksistä tai uusittujen korvamerkkien määristä. Paikalla toimitettavien tarkastusten sisältöä ei ole myöskään määritelty. Italiassa paikalla toimitettavien tarkastusten osuus on yli 20 prosenttia, sillä pakolliset eläinten terveyttä koskevat ennalta ehkäisevät tarkastukset kirjataan järjestelmään automaattisesti tunnistustarkastusten yhteydessä. Näissä tarkastuksissa ei käsitellä järjestelmällisesti kaikkia tunnistukseen liittyviä teknisiä ja hallinnollisia näkökohtia.

| 46. | Yhteisön lainsäädäntö sallii nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän mukaisten paikalla toimitettavien tarkastusten suorittamisen samanaikaisesti muiden tarkastusten kanssa, erityisesti yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään perustuvien tarkastusten kanssa. Kasvattajien kannalta näitä kahta järjestelmää koskevat säännökset ovat hyvin samankaltaisia. Tiettyjä eroja sisältävien kahden erityisen asetuksen olemassaolo aiheuttaa sekä tulkinnallisia että logistisia ongelmia kentällä (ks. laatikko 4).

  Karjankasvattajat eivät välttämättä tehneet eroa tunnistustarkastusten ja palkkioita koskevien tarkastusten välillä. Esimerkiksi ilmoittamista koskevien määräaikojen tai korvamerkkien varastojen tarkistaminen toteutettiin tunnistustarkastuksen yhteydessä, mutta näitä seikkoja ei tarkistettu yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevien tarkastusten yhteydessä.Tunnistusta koskevia poikkeamia ei otettu järjestelmällisesti huomioon palkkioita koskevan tarkastuksen perusteella laaditussa kertomuksessa, kun ne taas otettiin huomioon tunnistusta koskevan tarkastuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

46.

Yhteisön lainsäädäntö sallii nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän mukaisten paikalla toimitettavien tarkastusten suorittamisen samanaikaisesti muiden tarkastusten kanssa, erityisesti yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään perustuvien tarkastusten kanssa. Kasvattajien kannalta näitä kahta järjestelmää koskevat säännökset ovat hyvin samankaltaisia. Tiettyjä eroja sisältävien kahden erityisen asetuksen olemassaolo aiheuttaa sekä tulkinnallisia että logistisia ongelmia kentällä (ks. laatikko 4).

Karjankasvattajat eivät välttämättä tehneet eroa tunnistustarkastusten ja palkkioita koskevien tarkastusten välillä. Esimerkiksi ilmoittamista koskevien määräaikojen tai korvamerkkien varastojen tarkistaminen toteutettiin tunnistustarkastuksen yhteydessä, mutta näitä seikkoja ei tarkistettu yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevien tarkastusten yhteydessä.Tunnistusta koskevia poikkeamia ei otettu järjestelmällisesti huomioon palkkioita koskevan tarkastuksen perusteella laaditussa kertomuksessa, kun ne taas otettiin huomioon tunnistusta koskevan tarkastuksen yhteydessä.

HAVAINNOT JÄRJESTELMÄN HALLINNOINNISTA YHTEISÖN TASOLLA

Kansallisten tietokantojen hallinnointia koskevat tarkat säännöt puuttuvat

| 47. | Koska missään säännöissä ei täsmennetä tietokantojen hallinnointitapaa, tietokannat ovat jäsenvaltioissa varsin erilaisia. Kun tietokannat otettiin jäsenvaltioissa käyttöön, komissio ei antanut minkäänlaista opastusta niiden luomiseen. Jokainen jäsenvaltio on kehittänyt oman tietokantansa ja on maksanut merkittävän osan sen suunnittelu- ja kehittämiskustannuksista (40) (Yhdistynyt kuningaskunta on kehittänyt kaksi itsenäistä järjestelmää, ks. kohta 62). Tietokantoja ei ole kehitetty yhteisön tasolla vahvistetun yhteisen toimintajärjestelmän mukaan eikä tietojenkäsittelymenetelmiä ole yhdenmukaistettu. |
| --- | --- |

47.

Koska missään säännöissä ei täsmennetä tietokantojen hallinnointitapaa, tietokannat ovat jäsenvaltioissa varsin erilaisia. Kun tietokannat otettiin jäsenvaltioissa käyttöön, komissio ei antanut minkäänlaista opastusta niiden luomiseen. Jokainen jäsenvaltio on kehittänyt oman tietokantansa ja on maksanut merkittävän osan sen suunnittelu- ja kehittämiskustannuksista (40) (Yhdistynyt kuningaskunta on kehittänyt kaksi itsenäistä järjestelmää, ks. kohta 62). Tietokantoja ei ole kehitetty yhteisön tasolla vahvistetun yhteisen toimintajärjestelmän mukaan eikä tietojenkäsittelymenetelmiä ole yhdenmukaistettu.

| 48. | Tilanteelle on ominaista peruskäsitteiden määrittelyn, standardoitujen hallinnointia koskevien sääntöjen, laatuindikaattoreiden sekä tietojen vaihdon muotoa koskevan määritelmän puuttuminen. |
| --- | --- |

48.

Tilanteelle on ominaista peruskäsitteiden määrittelyn, standardoitujen hallinnointia koskevien sääntöjen, laatuindikaattoreiden sekä tietojen vaihdon muotoa koskevan määritelmän puuttuminen.

| 49. | Peruskäsitteisiin kuuluvat esimerkiksi vähimmäistiedot, jotka eläinten pitäjien on toimitettava siirtoilmoitusten yhteydessä, sekä nautaeläinten pitäjien kattava määritelmä. Joissakin tapauksissa tilapäiset eläinten pitäjät eivät tee minkäänlaisia ilmoituksia, jolloin eläinten jäljitettävyys ei ole täydellistä. |
| --- | --- |

49.

Peruskäsitteisiin kuuluvat esimerkiksi vähimmäistiedot, jotka eläinten pitäjien on toimitettava siirtoilmoitusten yhteydessä, sekä nautaeläinten pitäjien kattava määritelmä. Joissakin tapauksissa tilapäiset eläinten pitäjät eivät tee minkäänlaisia ilmoituksia, jolloin eläinten jäljitettävyys ei ole täydellistä.

| 50. | Yhdenmukaisten hallinnointia koskevien sääntöjen puuttuminen merkitsee sitä, että yhdenmukaisuutta koskevat testit vaihtelevat tietokannoittain ja että eläinten siirtoihin liittyvät poikkeamat eivät kata samoja asioita. Näin ollen tietokannoissa olevien tietojen luotettavuus on varsin vaihtelevaa. Laatikossa 5 on kuvailtu jäsenvaltioissa vuonna 2002 havaittujen tilanteiden eroavaisuuksia.

  Tietokannoissa olevien tietojen valvomiseksi jäsenvaltiot ovat määritelleet poikkeamat, jotka järjestelmä havaitsee automaattisesti. Eläinten siirtoihin liittyvien poikkeamien tyypit oli määritelty neljässä tarkastuksen kohteena olleessa jäsenvaltiossa seuraavasti: Italiassa tyyppejä oli viisi, Saksassa 55, Yhdistyneessä kuningaskunnassa kahdeksan ja Ranskassa 35.Esimerkkejä siirtoihin liittyvistä poikkeamista: poistumiset tilalta, jonka jälkeen toinen pitäjä (esimerkiksi karjankasvattaja, kauppias, teurastamo) ei ole rekisteröinyt eläimen saapumista, tilalta poistumisen päivämäärä oli seuraavalle tilalle saapumisen päivämäärää myöhäisempi, eroja eläimen pitäjän rekisteröimän poistumispäivän ja seuraavan pitäjän rekisteröimän saapumispäivän välillä. Viimeinen esimerkki saattaa olla osoitus siitä, että tilapäinen pitäjä ei ole rekisteröinyt siirtoa, joten jäljitettävyys ei ole mahdollista siirron aikana.Samanlaisten poikkeamien hallinnointia koskevat säännöt vaihtelivat jäsenvaltioittain erittäin paljon. Jos eläinten pitäjän poistuneeksi ilmoittamaa eläintä ei ollut ilmoitettu saapuneeksi toiselle eläinten pitäjälle, ilmoituspäivien ero katsottiin saksalaisessa järjestelmässä poikkeamaksi, jos se oli kaksi päivää, ranskalaisessa järjestelmässä poikkeamaksi katsottiin 30 päivää, kun taas Italian ja Yhdistyneen kuningaskunnan järjestelmissä poikkeamaa ei ollut määritetty. Näissä kahdessa tietokannassa ei ollut ”kadonneiden” eläinten automaattista seurantajärjestelmää.Italian tietokannassa oli 1. tammikuuta 2002 yhteensä 2 305 076”kadonnutta” eläintä. Eläimet oli ilmoitettu poistuneiksi elävinä eläinten pitäjältä, mutta mikään muu eläinten pitäjä ei ollut ilmoittanut niiden saapumisesta. Tilanne johtuu joko ilmoituksen puuttumisesta tai siinä tapahtuneesta virheestä, rekisteröintivirheestä tai muista tietotekniikkaan liittyvistä virheistä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa viranomaiset ottivat käyttöön samanlaisen tilanteen vuoksi uuden ohjelman ”long dead programme”, jolla voitiin poistaa niihin eläimiin liittyvät poikkeamat, joiden oletetaan olevan kuolleita.Jos eläin on kahden eläinten pitäjän rekisterissä samanaikaisesti, Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan järjestelmät havaitsevat poikkeaman ensimmäisestä päivästä alkaen, jona päällekkäisyys on olemassa, Ranskan järjestelmä havaitsee poikkeaman, jos päällekkäisyys kestää 15 päivää ja Italian järjestelmässä ei kyseistä poikkeamaa havaita lainkaan. |
| --- | --- |

50.

Yhdenmukaisten hallinnointia koskevien sääntöjen puuttuminen merkitsee sitä, että yhdenmukaisuutta koskevat testit vaihtelevat tietokannoittain ja että eläinten siirtoihin liittyvät poikkeamat eivät kata samoja asioita. Näin ollen tietokannoissa olevien tietojen luotettavuus on varsin vaihtelevaa. Laatikossa 5 on kuvailtu jäsenvaltioissa vuonna 2002 havaittujen tilanteiden eroavaisuuksia.

Tietokannoissa olevien tietojen valvomiseksi jäsenvaltiot ovat määritelleet poikkeamat, jotka järjestelmä havaitsee automaattisesti. Eläinten siirtoihin liittyvien poikkeamien tyypit oli määritelty neljässä tarkastuksen kohteena olleessa jäsenvaltiossa seuraavasti: Italiassa tyyppejä oli viisi, Saksassa 55, Yhdistyneessä kuningaskunnassa kahdeksan ja Ranskassa 35.Esimerkkejä siirtoihin liittyvistä poikkeamista: poistumiset tilalta, jonka jälkeen toinen pitäjä (esimerkiksi karjankasvattaja, kauppias, teurastamo) ei ole rekisteröinyt eläimen saapumista, tilalta poistumisen päivämäärä oli seuraavalle tilalle saapumisen päivämäärää myöhäisempi, eroja eläimen pitäjän rekisteröimän poistumispäivän ja seuraavan pitäjän rekisteröimän saapumispäivän välillä. Viimeinen esimerkki saattaa olla osoitus siitä, että tilapäinen pitäjä ei ole rekisteröinyt siirtoa, joten jäljitettävyys ei ole mahdollista siirron aikana.Samanlaisten poikkeamien hallinnointia koskevat säännöt vaihtelivat jäsenvaltioittain erittäin paljon. Jos eläinten pitäjän poistuneeksi ilmoittamaa eläintä ei ollut ilmoitettu saapuneeksi toiselle eläinten pitäjälle, ilmoituspäivien ero katsottiin saksalaisessa järjestelmässä poikkeamaksi, jos se oli kaksi päivää, ranskalaisessa järjestelmässä poikkeamaksi katsottiin 30 päivää, kun taas Italian ja Yhdistyneen kuningaskunnan järjestelmissä poikkeamaa ei ollut määritetty. Näissä kahdessa tietokannassa ei ollut ”kadonneiden” eläinten automaattista seurantajärjestelmää.Italian tietokannassa oli 1. tammikuuta 2002 yhteensä 2 305 076”kadonnutta” eläintä. Eläimet oli ilmoitettu poistuneiksi elävinä eläinten pitäjältä, mutta mikään muu eläinten pitäjä ei ollut ilmoittanut niiden saapumisesta. Tilanne johtuu joko ilmoituksen puuttumisesta tai siinä tapahtuneesta virheestä, rekisteröintivirheestä tai muista tietotekniikkaan liittyvistä virheistä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa viranomaiset ottivat käyttöön samanlaisen tilanteen vuoksi uuden ohjelman ”long dead programme”, jolla voitiin poistaa niihin eläimiin liittyvät poikkeamat, joiden oletetaan olevan kuolleita.Jos eläin on kahden eläinten pitäjän rekisterissä samanaikaisesti, Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan järjestelmät havaitsevat poikkeaman ensimmäisestä päivästä alkaen, jona päällekkäisyys on olemassa, Ranskan järjestelmä havaitsee poikkeaman, jos päällekkäisyys kestää 15 päivää ja Italian järjestelmässä ei kyseistä poikkeamaa havaita lainkaan.

| 51. | Jäsenvaltiot olivat kehittäneet kansallisiin tietokantoihin vain vähäisiä laatuindikaattoreita. Minkäänlaista sallittavien poikkeamien enimmäismäärää ei ollut vahvistettu. Valvontakaavioita ei ollut joko ollenkaan tai ne olivat kehitteillä. |
| --- | --- |

51.

Jäsenvaltiot olivat kehittäneet kansallisiin tietokantoihin vain vähäisiä laatuindikaattoreita. Minkäänlaista sallittavien poikkeamien enimmäismäärää ei ollut vahvistettu. Valvontakaavioita ei ollut joko ollenkaan tai ne olivat kehitteillä.

| 52. | Kansallisten tietokantojen välisten tietojen vaihdon muotoa koskevan määritelmän puuttuminen estää jäsenvaltiosta toiseen siirtyvien nautaeläinten täydellisen jäljitettävyyden. |
| --- | --- |

52.

Kansallisten tietokantojen välisten tietojen vaihdon muotoa koskevan määritelmän puuttuminen estää jäsenvaltiosta toiseen siirtyvien nautaeläinten täydellisen jäljitettävyyden.

| 53. | Ilmoittamista koskevien määräaikojen noudattaminen on oleellista reaaliaikaiselle tehokkaalle jäljitettävyydelle. Jäsenvaltioiden ei ole pakko analysoida näitä tietoja eikä toimittaa niitä komissiolle. Tilintarkastustuomioistuimelle toimitettujen tietojen analysointi osoittaa suuria eroja ilmoittamista koskevissa määräajoissa erilaisten siirtojen ja eri jäsenvaltioiden kesken (ks. kaavio 4). |
| --- | --- |

53.

Ilmoittamista koskevien määräaikojen noudattaminen on oleellista reaaliaikaiselle tehokkaalle jäljitettävyydelle. Jäsenvaltioiden ei ole pakko analysoida näitä tietoja eikä toimittaa niitä komissiolle. Tilintarkastustuomioistuimelle toimitettujen tietojen analysointi osoittaa suuria eroja ilmoittamista koskevissa määräajoissa erilaisten siirtojen ja eri jäsenvaltioiden kesken (ks. kaavio 4).

Image

| 54. | Kun tietokannat otettiin käyttöön, komissio ei avustanut tai opastanut jäsenvaltioita, jotka olivat sitä pyytäneet. Esimerkiksi Yhdistynyt kuningaskunta pyysi komissiolta apua oman järjestelmänsä suunnitteluvaiheessa, mutta komissio kieltäytyi antamasta sitä. |
| --- | --- |

54.

Kun tietokannat otettiin käyttöön, komissio ei avustanut tai opastanut jäsenvaltioita, jotka olivat sitä pyytäneet. Esimerkiksi Yhdistynyt kuningaskunta pyysi komissiolta apua oman järjestelmänsä suunnitteluvaiheessa, mutta komissio kieltäytyi antamasta sitä.

Kriteerit tietokantojen täyden käyttökunnon tunnustamiseksi puuttuvat

| 55. | Komission on todettava (41), että kansalliset tietokannat ovat kaikilta osin käyttökunnossa ennen kuin jäsenvaltio voi poistaa passien käytön alueellaan tapahtuvan nautaeläinten siirtojen osalta (ks. kohta 26). Tietokantojen täyden käyttökunnon tunnustamisessa komissio perustaa arvionsa niiden vastausten analysointiin, jotka jäsenvaltiot ovat antaneet kyselyyn, sekä kahden päivän mittaiseen käyntiin pyynnön esittäneessä jäsenvaltiossa. Käynnin tarkoituksena on tietokannan toiminnan esittely. Sen jälkeen komissio julkaisee päätöksen kansallisen tietokannan täyden käyttökunnon tunnustamisesta. Laatikossa 6 on annettu joitakin esimerkkejä kriteereistä, joita on esitetty tietokantojen käyttökunnon tunnustamista koskevissa komission päätöksissä.

  Komissio on usein esittänyt kriteereitä, joita jäsenvaltion on noudatettava ennen kuin sen tietokanta on kaikilta osin luotettava. Kun Luxemburgin tietokannan tunnustettiin olevan käyttökunnossa, komissio toi esille erityisesti kaksi puutetta: toimivaltainen viranomainen ei pystynyt korjaamaan nopeasti virheitä ja puutteita ja määräaika siirtojen, syntymien ja kuolemien ilmoittamiselle oli yli seitsemän päivää.Tanskan osalta komissio mainitsi samat puutteet. Lisäksi passien varmentaminen ei ollut taattua eikä palkkioiden tilanteesta ollut ilmoitettu.Belgiassa tietokantaan ei ollut rekisteröity kaikkia siirtojen lajeja eikä toimivaltainen viranomainen ollut pystynyt korjaamaan nopeasti virheitä tai puutteita.Alankomaissa toimivaltainen viranomainen ei ollut pysynyt korjaamaan nopeasti virheitä tai puutteita, määräaika siirtojen, syntymien ja kuolemien ilmoittamiselle oli yli seitsemän päivää eikä asetuksen (EY) N:o 2630/97 säännöksiä ollut noudatettu oikein.Itävallassa kaikkia eläinten siirtoja ei ollut rekisteröity, virheet oli korjattu myöhässä eikä kansallista lainsäädäntöä siirtojen ilmoittamista koskevien määräaikojen osalta ollut noudatettu.Ruotsissa ei ollut ilmoitettu teurastuksista eikä siirroista keräyskeskuksiin. Virheet oli korjattu myöhässä eikä kaikkia korvamerkkien katoamistapauksissa nautojen uudelleen tunnistamista koskevia säännöksiä ollut noudatettu. Siirtojen ilmoittamista koskevia määräaikoja ei ollut noudatettu.Pohjois-Irlannissa viranomaisia kehotettiin toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tietojen rekisteröinnin luotettavuutta koskevien puutteiden korjaamiseksi; tavoitteena oli korvamerkkien korvaamiseen liittyvien menettelyjen – erityisesti jakamista koskevien määräaikojen ja jäljitettävyyden – parantaminen. Viranomaisten oli myös parannettava passien varmentamis- ja validointimenettelyä.Ranskassa viranomaisia kehotettiin lyhentämään siirtojen, syntymien ja kuolemien ilmoittamisen määräaikaa seitsemään päivään, rekisteröimään kaikki eläinten siirrot ja korjaamaan kaikki paikalla toimitettujen tarkastusten yhteydessä havaitut virheet ja puutteet viipymättä. |
| --- | --- |

55.

Komission on todettava (41), että kansalliset tietokannat ovat kaikilta osin käyttökunnossa ennen kuin jäsenvaltio voi poistaa passien käytön alueellaan tapahtuvan nautaeläinten siirtojen osalta (ks. kohta 26). Tietokantojen täyden käyttökunnon tunnustamisessa komissio perustaa arvionsa niiden vastausten analysointiin, jotka jäsenvaltiot ovat antaneet kyselyyn, sekä kahden päivän mittaiseen käyntiin pyynnön esittäneessä jäsenvaltiossa. Käynnin tarkoituksena on tietokannan toiminnan esittely. Sen jälkeen komissio julkaisee päätöksen kansallisen tietokannan täyden käyttökunnon tunnustamisesta. Laatikossa 6 on annettu joitakin esimerkkejä kriteereistä, joita on esitetty tietokantojen käyttökunnon tunnustamista koskevissa komission päätöksissä.

Komissio on usein esittänyt kriteereitä, joita jäsenvaltion on noudatettava ennen kuin sen tietokanta on kaikilta osin luotettava. Kun Luxemburgin tietokannan tunnustettiin olevan käyttökunnossa, komissio toi esille erityisesti kaksi puutetta: toimivaltainen viranomainen ei pystynyt korjaamaan nopeasti virheitä ja puutteita ja määräaika siirtojen, syntymien ja kuolemien ilmoittamiselle oli yli seitsemän päivää.Tanskan osalta komissio mainitsi samat puutteet. Lisäksi passien varmentaminen ei ollut taattua eikä palkkioiden tilanteesta ollut ilmoitettu.Belgiassa tietokantaan ei ollut rekisteröity kaikkia siirtojen lajeja eikä toimivaltainen viranomainen ollut pystynyt korjaamaan nopeasti virheitä tai puutteita.Alankomaissa toimivaltainen viranomainen ei ollut pysynyt korjaamaan nopeasti virheitä tai puutteita, määräaika siirtojen, syntymien ja kuolemien ilmoittamiselle oli yli seitsemän päivää eikä asetuksen (EY) N:o 2630/97 säännöksiä ollut noudatettu oikein.Itävallassa kaikkia eläinten siirtoja ei ollut rekisteröity, virheet oli korjattu myöhässä eikä kansallista lainsäädäntöä siirtojen ilmoittamista koskevien määräaikojen osalta ollut noudatettu.Ruotsissa ei ollut ilmoitettu teurastuksista eikä siirroista keräyskeskuksiin. Virheet oli korjattu myöhässä eikä kaikkia korvamerkkien katoamistapauksissa nautojen uudelleen tunnistamista koskevia säännöksiä ollut noudatettu. Siirtojen ilmoittamista koskevia määräaikoja ei ollut noudatettu.Pohjois-Irlannissa viranomaisia kehotettiin toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tietojen rekisteröinnin luotettavuutta koskevien puutteiden korjaamiseksi; tavoitteena oli korvamerkkien korvaamiseen liittyvien menettelyjen – erityisesti jakamista koskevien määräaikojen ja jäljitettävyyden – parantaminen. Viranomaisten oli myös parannettava passien varmentamis- ja validointimenettelyä.Ranskassa viranomaisia kehotettiin lyhentämään siirtojen, syntymien ja kuolemien ilmoittamisen määräaikaa seitsemään päivään, rekisteröimään kaikki eläinten siirrot ja korjaamaan kaikki paikalla toimitettujen tarkastusten yhteydessä havaitut virheet ja puutteet viipymättä.

| 56. | Tietokantojen täyden käyttökunnon tunnustamista koskevissa komission päätöksissä esitetyt edellytykset sekä elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston ja maatalouden pääosaston tekemät nautaeläinten tunnistusta ja rekisteröintiä koskevat havainnot eivät takaa, että käytössä olevalla järjestelmällä varmistettaisiin säädösten mukaiset edellytykset ilmoittamista koskevien määräaikojen, ilmoittamatta jättämisen tai seuraamusten osalta. |
| --- | --- |

56.

Tietokantojen täyden käyttökunnon tunnustamista koskevissa komission päätöksissä esitetyt edellytykset sekä elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston ja maatalouden pääosaston tekemät nautaeläinten tunnistusta ja rekisteröintiä koskevat havainnot eivät takaa, että käytössä olevalla järjestelmällä varmistettaisiin säädösten mukaiset edellytykset ilmoittamista koskevien määräaikojen, ilmoittamatta jättämisen tai seuraamusten osalta.

| 57. | Tietokantojen täyden käyttökunnon tunnustamista koskevan päätöksen tarkoituksena oli ainoastaan varmistaa, että tietokanta on teknisesti käyttökunnossa. Komission mukaan tunnustaminen rajoittuu ainoastaan jäsenvaltion käyttöön ottaman järjestelmän rakenteen hyväksymiseen. Komissio ei ole myöskään arvioinut varsinaista toimintaa tarkkojen hallinnointia koskevien sääntöjen tai ennalta määriteltyjen laatuindikaattoreiden perusteella. Tietokannan toimiminen käytännössä ja lopullinen luotettavuus riippuvat eläinten pitäjistä, joiden on syötettävä tiedot täydellisinä ja päivitettävä tietokantaa ilman viiveitä. |
| --- | --- |

57.

Tietokantojen täyden käyttökunnon tunnustamista koskevan päätöksen tarkoituksena oli ainoastaan varmistaa, että tietokanta on teknisesti käyttökunnossa. Komission mukaan tunnustaminen rajoittuu ainoastaan jäsenvaltion käyttöön ottaman järjestelmän rakenteen hyväksymiseen. Komissio ei ole myöskään arvioinut varsinaista toimintaa tarkkojen hallinnointia koskevien sääntöjen tai ennalta määriteltyjen laatuindikaattoreiden perusteella. Tietokannan toimiminen käytännössä ja lopullinen luotettavuus riippuvat eläinten pitäjistä, joiden on syötettävä tiedot täydellisinä ja päivitettävä tietokantaa ilman viiveitä.

| 58. | Lisäksi kaikki tietokantojen täyden käyttökunnon tunnustamista koskevat päätökset sisältävät lykkääviä ehtoja, jotka liittyvät kyseisten jäsenvaltioiden viralliseen sitoumukseen toteuttaa ennen virallisen tunnustamisen voimaantuloa eräitä tietokantojen toimintaan liittyviä parannustoimenpiteitä. Komissio on vuodesta 2001 seurannut järjestelmällisesti annettujen suositusten noudattamista. |
| --- | --- |

58.

Lisäksi kaikki tietokantojen täyden käyttökunnon tunnustamista koskevat päätökset sisältävät lykkääviä ehtoja, jotka liittyvät kyseisten jäsenvaltioiden viralliseen sitoumukseen toteuttaa ennen virallisen tunnustamisen voimaantuloa eräitä tietokantojen toimintaan liittyviä parannustoimenpiteitä. Komissio on vuodesta 2001 seurannut järjestelmällisesti annettujen suositusten noudattamista.

| 59. | Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto on vuodesta 2001 tehnyt useita jäljitettävyyttä koskevia tarkastuskäyntejä, joiden tulokset on otettu huomioon tietokantojen suunnittelun ja toiminnan arvioinnissa. Vaikka menettely hyväksyttiinkin, sitä ei kuitenkaan sovellettu tietokantojen käyttökunnon ensimmäisissä arvioinneissa. Näitä perusteellisia tarkastuksia käytetään nyt tietokantojen käyttökunnon arvioinnissa. Näin ollen komissio kiinnittää enemmän huomiota tietokantojen tunnustamismenettelyyn ja rooliin, jonka se voi ottaa tunnustamisen alalla. |
| --- | --- |

59.

Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto on vuodesta 2001 tehnyt useita jäljitettävyyttä koskevia tarkastuskäyntejä, joiden tulokset on otettu huomioon tietokantojen suunnittelun ja toiminnan arvioinnissa. Vaikka menettely hyväksyttiinkin, sitä ei kuitenkaan sovellettu tietokantojen käyttökunnon ensimmäisissä arvioinneissa. Näitä perusteellisia tarkastuksia käytetään nyt tietokantojen käyttökunnon arvioinnissa. Näin ollen komissio kiinnittää enemmän huomiota tietokantojen tunnustamismenettelyyn ja rooliin, jonka se voi ottaa tunnustamisen alalla.

| 60. | Vuoden 2004 alussa komissio tunnusti yhdeksän jäsenvaltion ja Pohjois-Irlannin tietokannat taulukossa 5 osoitettuina päivinä.
  Taulukko 5
  Tietokantojen täyden käyttökunnon tunnustamista koskevien komission päätösten päivämäärät









  Jäsenvaltio (tai alue) | Päätöksen | Päätöksen päivämäärä | Tunnustamisen tosiasiallinen päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suomi | 1999/317/EY | 28. huhtikuuta 1999 | 1. toukokuuta 1999 |
| Luxemburg | 1999/375/EY | 19. toukokuuta 1999 | 1. elokuuta 1999 |
| Tanska | 1999/376/EY | 19. toukokuuta 1999 | 1. lokakuuta 1999 |
| Belgia | 1999/377/EY | 19. toukokuuta 1999 | 1. heinäkuuta 1999 |
| Alankomaat | 1999/546/EY | 13. heinäkuuta 1999 | 1. lokakuuta 1999 |
| Itävalta | 1999/571/EY | 28. heinäkuuta 1999 | 1. lokakuuta 1999 |
| Ruotsi | 1999/693/EY | 5. lokakuuta 1999 | 1. marraskuuta 1999 |
| Yhdistynyt kuningaskunta
  (Pohjois-Irlanti) | 1999/696/EY | 11. lokakuuta 1999 | 1. marraskuuta 1999 |
| Ranska | 2001/399/EY | 7. toukokuuta 2001 | 2. syyskuuta 2001 |
| Saksa | 2002/67/EY | 28. tammikuuta 2002 | Ei täsmennetty |

60.

Vuoden 2004 alussa komissio tunnusti yhdeksän jäsenvaltion ja Pohjois-Irlannin tietokannat taulukossa 5 osoitettuina päivinä.

Taulukko 5

Tietokantojen täyden käyttökunnon tunnustamista koskevien komission päätösten päivämäärät

Jäsenvaltio (tai alue)

Päätöksen

Päätöksen päivämäärä

Tunnustamisen tosiasiallinen päivämäärä

Suomi

1999/317/EY

28. huhtikuuta 1999

1. toukokuuta 1999

Luxemburg

1999/375/EY

19. toukokuuta 1999

1. elokuuta 1999

Tanska

1999/376/EY

19. toukokuuta 1999

1. lokakuuta 1999

Belgia

1999/377/EY

19. toukokuuta 1999

1. heinäkuuta 1999

Alankomaat

1999/546/EY

13. heinäkuuta 1999

1. lokakuuta 1999

Itävalta

1999/571/EY

28. heinäkuuta 1999

1. lokakuuta 1999

Ruotsi

1999/693/EY

5. lokakuuta 1999

1. marraskuuta 1999

Yhdistynyt kuningaskunta

(Pohjois-Irlanti)

1999/696/EY

11. lokakuuta 1999

1. marraskuuta 1999

Ranska

2001/399/EY

7. toukokuuta 2001

2. syyskuuta 2001

Saksa

2002/67/EY

28. tammikuuta 2002

Ei täsmennetty

| 61. | Kuuden jäsenvaltion tietokannat olivat edelleen tunnustamatta vuoden 2004 alussa. Nämä maat ovat Espanja, Italia, Irlanti, Kreikka, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta (Iso-Britannia). Tilanne on esitetty yksityiskohtaisesti laatikossa 7.

  Komission yksiköt lykkäsivät Portugalin tietokannan tunnustamista koskevan päätöksen luonnosta 19. lokakuuta 2000 tehdystä tarkastuskäynnistä alkaen terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston tarkastajien paikalla havaitsemien puutteiden vuoksi.Espanjan viranomaiset olivat palauttaneet kyselyn komissiolle 24. heinäkuuta 2001. Ne vahvistivat olevansa valmiita komission vierailuun tietokannan virallista tunnustamista varten, mutta esittivät pyynnön, että tunnustamisen todellinen päivämäärä olisi komissiolle palautetun kyselyn lähettämispäivä. Vuodesta 2002 paikalla toimitettavien tarkastusten osuus laskettiin viiteen prosenttiin.Komissio toimitti tarkastuskäynnin Yhdistyneeseen kuningaskuntaan 20. ja 21. marraskuuta 2001. Päätösluonnoksessa päätöksen voimaantulopäiväksi ehdotettiin 1. huhtikuuta 2002, mutta myös tässä tapauksessa komission yksiköt lykkäsivät päätöstä paikalla havaittujen puutteiden vuoksi.Irlannin viranomaiset ilmoittivat 23. tammikuuta 2002 päivätyssä kirjeessään komissiolle, että Irlannin tietokanta on kaikilta osin käyttökunnossa ja että tästä syystä ne laskevat paikalla toimitettavien tarkastusten määrän kymmenestä prosentista viiteen prosenttiin.Komissio vastaanotti Italialta täytetyn vakiomuotoisen kyselylomakkeen 28. helmikuuta 2002. Italian viranomaiset ovat vahvistaneet olevansa valmiita komission vierailuun tietokannan virallista tunnustamista varten.Kreikan viranomaiset ilmoittivat 24. heinäkuuta 2001 päivätyssä kirjeessään komissiolle tietokannan käyttöönottosuunnitelmasta, jonka mukaan tietokanta otettaisiin käyttöön kesäkuussa 2002. |
| --- | --- |

61.

Kuuden jäsenvaltion tietokannat olivat edelleen tunnustamatta vuoden 2004 alussa. Nämä maat ovat Espanja, Italia, Irlanti, Kreikka, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta (Iso-Britannia). Tilanne on esitetty yksityiskohtaisesti laatikossa 7.

Komission yksiköt lykkäsivät Portugalin tietokannan tunnustamista koskevan päätöksen luonnosta 19. lokakuuta 2000 tehdystä tarkastuskäynnistä alkaen terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston tarkastajien paikalla havaitsemien puutteiden vuoksi.Espanjan viranomaiset olivat palauttaneet kyselyn komissiolle 24. heinäkuuta 2001. Ne vahvistivat olevansa valmiita komission vierailuun tietokannan virallista tunnustamista varten, mutta esittivät pyynnön, että tunnustamisen todellinen päivämäärä olisi komissiolle palautetun kyselyn lähettämispäivä. Vuodesta 2002 paikalla toimitettavien tarkastusten osuus laskettiin viiteen prosenttiin.Komissio toimitti tarkastuskäynnin Yhdistyneeseen kuningaskuntaan 20. ja 21. marraskuuta 2001. Päätösluonnoksessa päätöksen voimaantulopäiväksi ehdotettiin 1. huhtikuuta 2002, mutta myös tässä tapauksessa komission yksiköt lykkäsivät päätöstä paikalla havaittujen puutteiden vuoksi.Irlannin viranomaiset ilmoittivat 23. tammikuuta 2002 päivätyssä kirjeessään komissiolle, että Irlannin tietokanta on kaikilta osin käyttökunnossa ja että tästä syystä ne laskevat paikalla toimitettavien tarkastusten määrän kymmenestä prosentista viiteen prosenttiin.Komissio vastaanotti Italialta täytetyn vakiomuotoisen kyselylomakkeen 28. helmikuuta 2002. Italian viranomaiset ovat vahvistaneet olevansa valmiita komission vierailuun tietokannan virallista tunnustamista varten.Kreikan viranomaiset ilmoittivat 24. heinäkuuta 2001 päivätyssä kirjeessään komissiolle tietokannan käyttöönottosuunnitelmasta, jonka mukaan tietokanta otettaisiin käyttöön kesäkuussa 2002.

| 62. | Komission yksiköt lykkäsivät eräiden jäsenvaltioiden (Portugalin ja Yhdistyneen kuningaskunnan) tietokantojen tunnustusta koskevan päätöksen luonnosta. Päätösmenettelyn viivästyksistä on haittaa kyseisille jäsenvaltioille. Lisäksi kaksi jäsenvaltiota (Espanja ja Irlanti) myönsivät itselleen tunnustamisesta aiheutuvat edut vähentämällä tarkastusten määrän kymmenestä prosentista viiteen prosenttiin, vaikka komissio ei ollut tehnyt tunnustamisesta minkäänlaista virallista päätöstä. |
| --- | --- |

62.

Komission yksiköt lykkäsivät eräiden jäsenvaltioiden (Portugalin ja Yhdistyneen kuningaskunnan) tietokantojen tunnustusta koskevan päätöksen luonnosta. Päätösmenettelyn viivästyksistä on haittaa kyseisille jäsenvaltioille. Lisäksi kaksi jäsenvaltiota (Espanja ja Irlanti) myönsivät itselleen tunnustamisesta aiheutuvat edut vähentämällä tarkastusten määrän kymmenestä prosentista viiteen prosenttiin, vaikka komissio ei ollut tehnyt tunnustamisesta minkäänlaista virallista päätöstä.

| 63. | Yhdistyneessä kuningaskunnassa otettiin käyttöön kaksi erillistä tietokantaa, yksi Isossa-Britanniassa ja toinen Pohjois-Irlannissa (42). Nämä tietokannat eivät ole yhteensopivia, mistä on osoituksena epäonnistunut nautaeläinten siirtojen ristiintarkastus, jota toimivaltainen viranomainen yritti toteuttaa tilintarkastustuomioistuimen pyynnöstä näiden kahden tietokannan kesken. Käytettävissä olevien tietojen perusteella ei voida seurata Pohjois-Irlannin ja Ison-Britannian kesken kaupan pidettyjä eläimiä. Tämän lisäksi eläinlääkärit käyttivät jotakin muuta tietokantaa, mikä ei vastannut lainsäädännön tavoitteita (43). |
| --- | --- |

63.

Yhdistyneessä kuningaskunnassa otettiin käyttöön kaksi erillistä tietokantaa, yksi Isossa-Britanniassa ja toinen Pohjois-Irlannissa (42). Nämä tietokannat eivät ole yhteensopivia, mistä on osoituksena epäonnistunut nautaeläinten siirtojen ristiintarkastus, jota toimivaltainen viranomainen yritti toteuttaa tilintarkastustuomioistuimen pyynnöstä näiden kahden tietokannan kesken. Käytettävissä olevien tietojen perusteella ei voida seurata Pohjois-Irlannin ja Ison-Britannian kesken kaupan pidettyjä eläimiä. Tämän lisäksi eläinlääkärit käyttivät jotakin muuta tietokantaa, mikä ei vastannut lainsäädännön tavoitteita (43).

| 64. | Komissio on tunnustanut Pohjois-Irlannin tietokannan olevan täysin käyttökunnossa 1. marraskuuta 1999 alkaen. Kahden erillisen tietokannan käyttöönotto Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja komission ainoastaan toiselle myöntämä tunnustaminen ei ole yhteisön lainsäädännön mukaista. Kahden tietokannan toiminnallinen yhteensopimattomuus estää niiden yhdistämisen yhdeksi tietokannaksi. |
| --- | --- |

64.

Komissio on tunnustanut Pohjois-Irlannin tietokannan olevan täysin käyttökunnossa 1. marraskuuta 1999 alkaen. Kahden erillisen tietokannan käyttöönotto Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja komission ainoastaan toiselle myöntämä tunnustaminen ei ole yhteisön lainsäädännön mukaista. Kahden tietokannan toiminnallinen yhteensopimattomuus estää niiden yhdistämisen yhdeksi tietokannaksi.

Komission toteuttama seuranta

| 65. | Vuoteen 1999 eläinten tunnistamisesta ja rekisteröinnistä vastasi maatalouden pääosasto. Sen jälkeen toimivalta siirrettiin terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosastolle (44). Eläinpalkkioiden valvonta ja maksaminen kuuluu kuitenkin maatalouden pääosaston toimivaltaan (yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä). Vuodesta 1999 eläinpalkkioita on voitu maksaa ainoastaan nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän mukaisesti tunnistetuista ja rekisteröidyistä nautaeläimistä (45). Tämän vuoksi näiden pääosastojen on varmistettava nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän valvonta. Yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää sekä nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmää koskevien asetusten mukaan jäsenvaltiot voivat vähentää paikalla toimitettavien tarkastusten vähimmäisosuuden kymmenestä prosentista viiteen prosenttiin, kun kansallinen tietokanta on kaikilta osin käyttökunnossa ja sillä on voitu tehdä yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän mukaisia tehokkaita ristiintarkastuksia yli vuoden ajan (46). |
| --- | --- |

65.

Vuoteen 1999 eläinten tunnistamisesta ja rekisteröinnistä vastasi maatalouden pääosasto. Sen jälkeen toimivalta siirrettiin terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosastolle (44). Eläinpalkkioiden valvonta ja maksaminen kuuluu kuitenkin maatalouden pääosaston toimivaltaan (yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä). Vuodesta 1999 eläinpalkkioita on voitu maksaa ainoastaan nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän mukaisesti tunnistetuista ja rekisteröidyistä nautaeläimistä (45). Tämän vuoksi näiden pääosastojen on varmistettava nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän valvonta. Yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää sekä nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmää koskevien asetusten mukaan jäsenvaltiot voivat vähentää paikalla toimitettavien tarkastusten vähimmäisosuuden kymmenestä prosentista viiteen prosenttiin, kun kansallinen tietokanta on kaikilta osin käyttökunnossa ja sillä on voitu tehdä yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän mukaisia tehokkaita ristiintarkastuksia yli vuoden ajan (46).

| 66. | Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto vastaa kansallisten tietokantojen täyden käyttökunnon tunnustamismenettelystä (ks. kohdat 55–62) sekä nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän mukaisten paikalla toimitettavien tarkastusten tilastojen, joita jäsenvaltioiden on pidettävä, seurannasta (ks. kohta 46). |
| --- | --- |

66.

Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto vastaa kansallisten tietokantojen täyden käyttökunnon tunnustamismenettelystä (ks. kohdat 55–62) sekä nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän mukaisten paikalla toimitettavien tarkastusten tilastojen, joita jäsenvaltioiden on pidettävä, seurannasta (ks. kohta 46).

| 67. | Terveyden ja kuluttaja-asioiden pääosastoon kuuluva elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto (FVO) vastaa nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän normaalista seurannasta. Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto teki vuoden 2002 alussa tarkastuskäyntejä jäsenvaltioihin arvioidakseen naudanlihan ja naudanlihatuotteiden jäljitettävyystarkastusten suorittamista. Näiden käyntien aikana analysoitiin koko tuotantoketju kasvatuksesta myyntipisteisiin asti. Huomautuksia ja suosituksia sisältävät kertomukset on toimitettu jäsenvaltioille kahdenvälistä kuulemismenettelyä varten, ja loppukertomus julkaistaan komission internet-sivustolla. Tarkastusta varten elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto kävi 12 kuukauden aikana 15 jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

67.

Terveyden ja kuluttaja-asioiden pääosastoon kuuluva elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto (FVO) vastaa nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän normaalista seurannasta. Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto teki vuoden 2002 alussa tarkastuskäyntejä jäsenvaltioihin arvioidakseen naudanlihan ja naudanlihatuotteiden jäljitettävyystarkastusten suorittamista. Näiden käyntien aikana analysoitiin koko tuotantoketju kasvatuksesta myyntipisteisiin asti. Huomautuksia ja suosituksia sisältävät kertomukset on toimitettu jäsenvaltioille kahdenvälistä kuulemismenettelyä varten, ja loppukertomus julkaistaan komission internet-sivustolla. Tarkastusta varten elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto kävi 12 kuukauden aikana 15 jäsenvaltiossa.

| 68. | Maatalouden pääosasto osallistuu jäsenvaltioiden tasolla tapahtuvaan tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen. Tätä varten sen on arvioitava nautaeläinten tietokannassa olevien tietojen luotettavuus ja kansallisten valvontaelinten välisen tietojenvaihdon menettelyt yhdennetyn hallinto- ja valvontamenettelyn mukaisesti paikalla toimitettavien tarkastusten perusteella. Tilien tarkastamista ja hyväksymistä varten tehtyjen käyntien aikana tehdyissä havainnoissa maatalouden pääosasto voi tuoda esiin ongelmia palkkiohakemuksiin ja nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän tietokantaan sisältyvien tietojen ristiintarkastuksissa tai viivästyksiä siirtojen ilmoittamisessa tai puutteita eläinluetteloiden pitämisessä tai passien varmentamisjärjestelmässä. Myös tunnistustarkastusten järjestämisessä voi ilmetä puutteita, kuten esimerkiksi muita kuin palkkiohakemuksia jättäneitä eläinten pitäjiä koskevien tarkastusten puuttuminen tai tarkastusten tuloksista ilmoittamatta jättäminen palkkioiden hallinnoinnista vastaavien ja tunnistamisesta vastaavien yksiköiden kesken. |
| --- | --- |

68.

Maatalouden pääosasto osallistuu jäsenvaltioiden tasolla tapahtuvaan tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen. Tätä varten sen on arvioitava nautaeläinten tietokannassa olevien tietojen luotettavuus ja kansallisten valvontaelinten välisen tietojenvaihdon menettelyt yhdennetyn hallinto- ja valvontamenettelyn mukaisesti paikalla toimitettavien tarkastusten perusteella. Tilien tarkastamista ja hyväksymistä varten tehtyjen käyntien aikana tehdyissä havainnoissa maatalouden pääosasto voi tuoda esiin ongelmia palkkiohakemuksiin ja nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän tietokantaan sisältyvien tietojen ristiintarkastuksissa tai viivästyksiä siirtojen ilmoittamisessa tai puutteita eläinluetteloiden pitämisessä tai passien varmentamisjärjestelmässä. Myös tunnistustarkastusten järjestämisessä voi ilmetä puutteita, kuten esimerkiksi muita kuin palkkiohakemuksia jättäneitä eläinten pitäjiä koskevien tarkastusten puuttuminen tai tarkastusten tuloksista ilmoittamatta jättäminen palkkioiden hallinnoinnista vastaavien ja tunnistamisesta vastaavien yksiköiden kesken.

| 69. | Komission eri osastojen välinen töiden koordinointi jäsenvaltioissa on parantunut ajan myötä. Koska kaikkien asianomaisten osapuolten käyttämät mitattavissa olevat laatuindikaattorit puuttuvat, niillä ei ole välinettä, jolla voitaisiin arvioida kansallisten tietokantojen kelvollisuutta. |
| --- | --- |

69.

Komission eri osastojen välinen töiden koordinointi jäsenvaltioissa on parantunut ajan myötä. Koska kaikkien asianomaisten osapuolten käyttämät mitattavissa olevat laatuindikaattorit puuttuvat, niillä ei ole välinettä, jolla voitaisiin arvioida kansallisten tietokantojen kelvollisuutta.

| 70. | Komissio ei analysoi eikä käytä ohjauksen apuvälineenä jäsenvaltioiden laatimia nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän paikalla toimitettaviin tarkastuksiin liittyviä tilastoja muuten kuin kohdissa 44 ja 92 esitettyjen puutteiden osalta (ks. taulukko 6).
  Taulukko 6
  Nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän mukaisten paikalla toimitettujen tarkastusten tulokset varainhoitovuoden 2000 osalta






















  Kuvaus | B | DK | D | EL | E | F | IRL | I | L | NL | A | P | FIN | S | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB | Pohjois-Irlanti |
| Rekisteröityjen tilojen kokonaismäärä | 50 666 | 35 667 | 249 966 | | 211 490 | 334 008 | 138 263 | 234 257 | 1 882 | - | 105 943 | 93 684 | 31 540 | 35 671 | 108 658 | 31 533 |
| Tarkastettujen tilojen kokonaismäärä | 9 595 | 2 097 | 19 181 | | 18 960 | 22 854 | 26 997 | 61 465 | 276 | 3 068 | 12 647 | 7 649 | 1 594 | 3 409 | 7 500 | 1 138 |
| % | 19 % | 6 % | 8 % | | 9 % | 7 % | 20 % | 26 % | 15 % | - | 12 % | 8 % | 5 % | 10 % | 7 % | 4 % |
| Rekisteröityjen nautaeläinten kokonaismäärä jakson alussa | 3 010 799 | 1 977 581 | 11 139 070 | | 6 833 668 | 21 000 000 | 7 569 735 | - | 201 859 | - | 2 154 667 | 1 202 200 | 1 065 932 | 1 732 839 | 6 896 759 | 1 664 169 |
| Tarkastettujen nautaeläinten kokonaismäärä | 757 990 | 179 238 | 1 178 221 | | 783 925 | 1 587 594 | 996 917 | 1 928 147 | 46 402 | 337 480 | 480 377 | 110 699 | 80 897 | 233 251 | 608 202 | 29 083 |
| % | 25 % | 9 % | 11 % | | 11 % | 8 % | 13 % | - | 23 % | - | 22 % | 9 % | 8 % | 13 % | 9 % | 2 % |
| Havaittujen rikkomusten lukumäärä | 530 | 9 583 | 10 800 | | 28 088 | 292 370 | 2 183 | 8 737 | 130 | - | - | 16 229 | 2 121 | 14 124 | 51 314 | 3 390 |
| Sovellettujen seuraamusten määrä | 220 | 37 | - | | 331 | 393 | - | 873 | 10 | - | | 677 | 9 | 90 | 34 683 | - |
| % | 42 % | 0 % | - | | 1 % | 0 % | | 10 % | 8 % | - | | 4 % | 0 % | 1 % | 68 % | - |
| Hävitettyjen eläinten lukumäärä | 7 | - | - | | - | 93 | - | - | 4 | - | - | 59 | - | - | 48 | - |
| % (tarkastetuista eläimistä) | 0,001 % | - | - | | - | 0,006 % | - | - | 0,009 % | - | - | 0,053 % | - | - | 0,008 % | - |
| Huom. 1: Viitejakso ei ole kaikissa jäsenvaltioissa sama.

  Huom. 2:”Sovellettuja seuraamuksia” koskevia tietoja ei voi vertailla jäsenvaltioiden kesken, sillä toimitetut tiedot eivät ole yhdenmukaisia; toiset jäsenvaltiot ilmoittavat sovellettujen seuraamusten määrän (B, I) ja toiset niiden tilojen ja eläinten määrän, joihin on sovellettu seuraamuksia (F, L, P, FIN, UK-GB), tai ainoastaan niiden tilojen määrän, joihin on sovellettu seuraamuksia (DK), tai niiden nautaeläinten määrän, joihin on sovellettu seuraamuksia (S). Yksi jäsenvaltio ilmoittaa oikeuden käsiteltäväksi annettujen tapausten määrän (E).

  Huom. 3: Kreikka ei ole vielä ottanut käyttöön yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää, joten asiasta ei ole saatavilla mitään tilastoja.

  Lähde: Komission asetuksessa (EY) N:o 2630/97 säädetyt vuosikertomukset. |

70.

Komissio ei analysoi eikä käytä ohjauksen apuvälineenä jäsenvaltioiden laatimia nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän paikalla toimitettaviin tarkastuksiin liittyviä tilastoja muuten kuin kohdissa 44 ja 92 esitettyjen puutteiden osalta (ks. taulukko 6).

Taulukko 6

Nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän mukaisten paikalla toimitettujen tarkastusten tulokset varainhoitovuoden 2000 osalta

Kuvaus

B

DK

D

EL

E

F

IRL

I

L

NL

A

P

FIN

S

UK

GB

Pohjois-Irlanti

Rekisteröityjen tilojen kokonaismäärä

50 666

35 667

249 966

211 490

334 008

138 263

234 257

1 882

-

105 943

93 684

31 540

35 671

108 658

31 533

Tarkastettujen tilojen kokonaismäärä

9 595

2 097

19 181

18 960

22 854

26 997

61 465

276

3 068

12 647

7 649

1 594

3 409

7 500

1 138

%

19 %

6 %

8 %

9 %

7 %

20 %

26 %

15 %

-

12 %

8 %

5 %

10 %

7 %

4 %

Rekisteröityjen nautaeläinten kokonaismäärä jakson alussa

3 010 799

1 977 581

11 139 070

6 833 668

21 000 000

7 569 735

-

201 859

-

2 154 667

1 202 200

1 065 932

1 732 839

6 896 759

1 664 169

Tarkastettujen nautaeläinten kokonaismäärä

757 990

179 238

1 178 221

783 925

1 587 594

996 917

1 928 147

46 402

337 480

480 377

110 699

80 897

233 251

608 202

29 083

%

25 %

9 %

11 %

11 %

8 %

13 %

-

23 %

-

22 %

9 %

8 %

13 %

9 %

2 %

Havaittujen rikkomusten lukumäärä

530

9 583

10 800

28 088

292 370

2 183

8 737

130

-

-

16 229

2 121

14 124

51 314

3 390

Sovellettujen seuraamusten määrä

220

37

-

331

393

-

873

10

-

677

9

90

34 683

-

%

42 %

0 %

-

1 %

0 %

10 %

8 %

-

4 %

0 %

1 %

68 %

-

Hävitettyjen eläinten lukumäärä

7

-

-

-

93

-

-

4

-

-

59

-

-

48

-

% (tarkastetuista eläimistä)

0,001 %

-

-

-

0,006 %

-

-

0,009 %

-

-

0,053 %

-

-

0,008 %

-

Huom. 1: Viitejakso ei ole kaikissa jäsenvaltioissa sama.

Huom. 2:”Sovellettuja seuraamuksia” koskevia tietoja ei voi vertailla jäsenvaltioiden kesken, sillä toimitetut tiedot eivät ole yhdenmukaisia; toiset jäsenvaltiot ilmoittavat sovellettujen seuraamusten määrän (B, I) ja toiset niiden tilojen ja eläinten määrän, joihin on sovellettu seuraamuksia (F, L, P, FIN, UK-GB), tai ainoastaan niiden tilojen määrän, joihin on sovellettu seuraamuksia (DK), tai niiden nautaeläinten määrän, joihin on sovellettu seuraamuksia (S). Yksi jäsenvaltio ilmoittaa oikeuden käsiteltäväksi annettujen tapausten määrän (E).

Huom. 3: Kreikka ei ole vielä ottanut käyttöön yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää, joten asiasta ei ole saatavilla mitään tilastoja.

Lähde: Komission asetuksessa (EY) N:o 2630/97 säädetyt vuosikertomukset.

| 71. | Seuraamuksista on säädetty nautaeläinten tunnistamista ja rekisteröintiä koskevissa kahdessa säädöksessä. Nautaeläinten tunnistamista ja rekisteröintiä koskevissa säädöksissä tai muissa eläinlääkintää koskevissa säännöksissä ei säädetä minkäänlaisista taloudellisista seuraamuksista, jos voimassa olevia sääntöjä jätetään noudattamatta. Yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevassa lainsäädännössä sitä vastoin esitetään taloudellisia seuraamuksia, jos sääntöjä ei noudateta. Näin ollen maatalouden pääosastossa saatetaan tehdä rahoituskorjauksia (47), jos tarkastusten yhteydessä havaitaan vakavia tunnistamiseen liittyviä säännönvastaisuuksia. Näiden kahden järjestelmän seuraamusjärjestelmät poikkeavat toisistaan, eikä niiden välille ole luotu minkäänlaista yhteyttä. |
| --- | --- |

71.

Seuraamuksista on säädetty nautaeläinten tunnistamista ja rekisteröintiä koskevissa kahdessa säädöksessä. Nautaeläinten tunnistamista ja rekisteröintiä koskevissa säädöksissä tai muissa eläinlääkintää koskevissa säännöksissä ei säädetä minkäänlaisista taloudellisista seuraamuksista, jos voimassa olevia sääntöjä jätetään noudattamatta. Yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevassa lainsäädännössä sitä vastoin esitetään taloudellisia seuraamuksia, jos sääntöjä ei noudateta. Näin ollen maatalouden pääosastossa saatetaan tehdä rahoituskorjauksia (47), jos tarkastusten yhteydessä havaitaan vakavia tunnistamiseen liittyviä säännönvastaisuuksia. Näiden kahden järjestelmän seuraamusjärjestelmät poikkeavat toisistaan, eikä niiden välille ole luotu minkäänlaista yhteyttä.

Palkkioiden hallinnointi on epäyhdenmukaista

Nautaeläinpalkkioita tarkastetaan yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän yhteydessä

| 72. | Yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevan lainsäädännön mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava hallinnollisia tarkastuksia siten, että varmistetaan tukien ja palkkioiden myöntämistä koskevien tukikelpoisuusedellytysten noudattaminen. Hallinnollinen valvonta muodostuu erityisesti ristiintarkastuksista nautaeläinten tietokannan kanssa. Yhdennetyssä hallinto- ja valvontajärjestelmässä palkkiohakemusten tarkastamiseen käytetään siis atk-pohjaista nautojen tietokantaa (joka on keskeinen osa nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmää) (48). |
| --- | --- |

72.

Yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevan lainsäädännön mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava hallinnollisia tarkastuksia siten, että varmistetaan tukien ja palkkioiden myöntämistä koskevien tukikelpoisuusedellytysten noudattaminen. Hallinnollinen valvonta muodostuu erityisesti ristiintarkastuksista nautaeläinten tietokannan kanssa. Yhdennetyssä hallinto- ja valvontajärjestelmässä palkkiohakemusten tarkastamiseen käytetään siis atk-pohjaista nautojen tietokantaa (joka on keskeinen osa nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmää) (48).

| 73. | Komissio valvoo, että kaikki jäsenvaltiot ottavat käyttöön kyseiset hallinnolliset tarkastukset. Tarkastuksiin on sisällyttävä kaikkien tukikelpoisuusedellytysten noudattamisen varmistaminen nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän tietokannan avulla. Tukikelpoisuusedellytysten valvonnan taso vaihtelee varsin paljon neljässä tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

73.

Komissio valvoo, että kaikki jäsenvaltiot ottavat käyttöön kyseiset hallinnolliset tarkastukset. Tarkastuksiin on sisällyttävä kaikkien tukikelpoisuusedellytysten noudattamisen varmistaminen nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän tietokannan avulla. Tukikelpoisuusedellytysten valvonnan taso vaihtelee varsin paljon neljässä tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa.

| 74. | Komissio on määritellyt hallinnollisen valvonnan täsmällisesti jakamalla sen nautapalkkioiden yhteydessä toteutettavaan keskeiseen valvontaan ja lisävalvontaan. Se ei ole täsmentänyt, mitkä tunnistamiseen liittyvät poikkeamat on otettava huomioon tai millaisten poikkeamien vuoksi palkkioiden maksaminen lakkautetaan. Laatikossa 8 on esitetty esimerkkejä eläinten siirtoihin liittyvistä poikkeamista.

  Esimerkkejä siirtoihin liittyvistä poikkeamista: poistuminen tilalta, ilman että toinen eläimen pitäjä (esim. karjankasvattaja, kauppias tai teurastamo) on rekisteröinyt eläimen saapumisen; poistumispäiväksi on ilmoitettu seuraavalle tilalle saapumisen päivää myöhäisempi päivä; eroja eläinten pitäjän rekisteröimän poistumispäivän ja seuraavan pitäjän rekisteröimän saapumispäivän kesken (voidaan olettaa, että välillä on tapahtunut rekisteröimätön siirto, jonka jälkeen jäljitettävyys ei ole enää mahdollista). |
| --- | --- |

74.

Komissio on määritellyt hallinnollisen valvonnan täsmällisesti jakamalla sen nautapalkkioiden yhteydessä toteutettavaan keskeiseen valvontaan ja lisävalvontaan. Se ei ole täsmentänyt, mitkä tunnistamiseen liittyvät poikkeamat on otettava huomioon tai millaisten poikkeamien vuoksi palkkioiden maksaminen lakkautetaan. Laatikossa 8 on esitetty esimerkkejä eläinten siirtoihin liittyvistä poikkeamista.

Esimerkkejä siirtoihin liittyvistä poikkeamista: poistuminen tilalta, ilman että toinen eläimen pitäjä (esim. karjankasvattaja, kauppias tai teurastamo) on rekisteröinyt eläimen saapumisen; poistumispäiväksi on ilmoitettu seuraavalle tilalle saapumisen päivää myöhäisempi päivä; eroja eläinten pitäjän rekisteröimän poistumispäivän ja seuraavan pitäjän rekisteröimän saapumispäivän kesken (voidaan olettaa, että välillä on tapahtunut rekisteröimätön siirto, jonka jälkeen jäljitettävyys ei ole enää mahdollista).

BSE-kriisin aiheuttamat poikkeukselliset tukitoimenpiteet naudanliha-alalla

| 75. | Vuonna 1996 puhjenneen BSE-kriisin aikana komissio otti käyttöön asetuksen, jossa säädetään yli 30 kuukauden ikäisten nautaeläinten teurastuksesta ja hävittämisestä; menettelyä sovelletaan yksinomaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa (49). Toisen, vuonna 2000 puhjenneen kriisin aikana komissio vahvisti uusia toimenpiteitä, joita sovelletaan muissa jäsenvaltioissa. Komissio säätää uudessa asetuksessa, että eläinten on oltava nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmää koskevan asetuksen mukaisesti tunnistettuja ja rekisteröityjä, jotta niistä voidaan maksaa nautaeläinten teurastusta ja hävittämistä koskevia palkkioita (50). |
| --- | --- |

75.

Vuonna 1996 puhjenneen BSE-kriisin aikana komissio otti käyttöön asetuksen, jossa säädetään yli 30 kuukauden ikäisten nautaeläinten teurastuksesta ja hävittämisestä; menettelyä sovelletaan yksinomaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa (49). Toisen, vuonna 2000 puhjenneen kriisin aikana komissio vahvisti uusia toimenpiteitä, joita sovelletaan muissa jäsenvaltioissa. Komissio säätää uudessa asetuksessa, että eläinten on oltava nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmää koskevan asetuksen mukaisesti tunnistettuja ja rekisteröityjä, jotta niistä voidaan maksaa nautaeläinten teurastusta ja hävittämistä koskevia palkkioita (50).

| 76. | Yhdistyneessä kuningaskunnassa sovellettavaa asetusta ei muutettu tämän edellytyksen sisällyttämiseksi asetukseen, joten eläimiä ei ole tunnistettava ja rekisteröitävä nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmää koskevan asetuksen mukaisesti, jotta niistä voidaan maksaa palkkioita mahdollisen teurastuksen ja hävittämisen vuoksi. Tällaisen jäsenvaltioiden välisen eriävän kohtelun vuoksi lainsäädännön soveltaminen on epäyhteneväistä. Nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä otettiin käyttöön unionissa itse asiassa BSE-kriisin vuoksi. Ainoastaan Yhdistynyt kuningaskunta – jäsenvaltio, jota tauti eniten kosketti – ei ollut oikeudellisesti velvoitettu toimittamaan ristiintarkastusta kansallisen tietokannan kanssa, ja se sai palkkioita tunnistamattomista, hävittämistä varten teurastetuista eläimistä. |
| --- | --- |

76.

Yhdistyneessä kuningaskunnassa sovellettavaa asetusta ei muutettu tämän edellytyksen sisällyttämiseksi asetukseen, joten eläimiä ei ole tunnistettava ja rekisteröitävä nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmää koskevan asetuksen mukaisesti, jotta niistä voidaan maksaa palkkioita mahdollisen teurastuksen ja hävittämisen vuoksi. Tällaisen jäsenvaltioiden välisen eriävän kohtelun vuoksi lainsäädännön soveltaminen on epäyhteneväistä. Nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä otettiin käyttöön unionissa itse asiassa BSE-kriisin vuoksi. Ainoastaan Yhdistynyt kuningaskunta – jäsenvaltio, jota tauti eniten kosketti – ei ollut oikeudellisesti velvoitettu toimittamaan ristiintarkastusta kansallisen tietokannan kanssa, ja se sai palkkioita tunnistamattomista, hävittämistä varten teurastetuista eläimistä.

| 77. | Komissio perusteli eriävän kohtelun vuoden 1996 asetuksen tavoitteella, jolla pyrittiin poistamaan markkinoilta vanhat nautaeläimet, joita tunnistamisvelvoitteet eivät koskeneet ja joiden ikä voitiin määritellä hampaiston tarkastuksella. Nykyisin jo vanhentunut argumentti olisi ollut perusteltu siinä tapauksessa, että vanhoille eläimille asetettu tunnistamisvaatimus olisi lisännyt laittomien teurastusten riskiä. |
| --- | --- |

77.

Komissio perusteli eriävän kohtelun vuoden 1996 asetuksen tavoitteella, jolla pyrittiin poistamaan markkinoilta vanhat nautaeläimet, joita tunnistamisvelvoitteet eivät koskeneet ja joiden ikä voitiin määritellä hampaiston tarkastuksella. Nykyisin jo vanhentunut argumentti olisi ollut perusteltu siinä tapauksessa, että vanhoille eläimille asetettu tunnistamisvaatimus olisi lisännyt laittomien teurastusten riskiä.

JÄSENVALTIOISSA TOIMITETTUJEN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUSTEN TULOKSET

| 78. | Neljään jäsenvaltioon vuoden 2002 ensimmäisellä puoliskolla – yli 24 kuukautta tehokkaan tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän perustamiselle asetetun määräajan (31. joulukuuta 1999) jälkeen – tehdyt tarkastuskäynnit toivat esille puutteita. Joissakin jäsenvaltioissa oma järjestelmä oli tarkastuksen toimittamisajankohtana vielä kehitteillä ja kaikissa tarkastuskohteena olleissa jäsenvaltioissa oli suunnitteilla parannuksia. Osa tilintarkastustuomioistuimen havainnoista ei ehkä ole enää ajankohtaisia, mutta joidenkin havaittujen puutteiden perusteella esitetään suosituksia (ks. kohdat 92–99), ja puutteet on korjattava. Taulukko 4 kuvaa vuonna 2002 neljässä tarkastetussa jäsenvaltiossa havaittua tilannetta viidellä eri alalla: korvamerkit, tilarekisterit, passit, atk-pohjaiset tietokannat ja eläinten eri pitäjien osallistumisaste järjestelmään. |
| --- | --- |

78.

Neljään jäsenvaltioon vuoden 2002 ensimmäisellä puoliskolla – yli 24 kuukautta tehokkaan tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän perustamiselle asetetun määräajan (31. joulukuuta 1999) jälkeen – tehdyt tarkastuskäynnit toivat esille puutteita. Joissakin jäsenvaltioissa oma järjestelmä oli tarkastuksen toimittamisajankohtana vielä kehitteillä ja kaikissa tarkastuskohteena olleissa jäsenvaltioissa oli suunnitteilla parannuksia. Osa tilintarkastustuomioistuimen havainnoista ei ehkä ole enää ajankohtaisia, mutta joidenkin havaittujen puutteiden perusteella esitetään suosituksia (ks. kohdat 92–99), ja puutteet on korjattava. Taulukko 4 kuvaa vuonna 2002 neljässä tarkastetussa jäsenvaltiossa havaittua tilannetta viidellä eri alalla: korvamerkit, tilarekisterit, passit, atk-pohjaiset tietokannat ja eläinten eri pitäjien osallistumisaste järjestelmään.

Korvamerkit

| 79. | Säädösten mukaan karjankasvattajille jaettavien korvamerkkien määrä kattaa enintään yhden vuoden tarpeet. Tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa korvamerkkien määrä ei pysynyt aina mainituissa rajoissa. Korvamerkkien koko vastaa yleisesti ottaen säädöksissä esitettyjä vaatimuksia (ks. valokuvat 1). |
| --- | --- |

79.

Säädösten mukaan karjankasvattajille jaettavien korvamerkkien määrä kattaa enintään yhden vuoden tarpeet. Tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa korvamerkkien määrä ei pysynyt aina mainituissa rajoissa. Korvamerkkien koko vastaa yleisesti ottaen säädöksissä esitettyjä vaatimuksia (ks. valokuvat 1).

| 80. | Saksan, Ranskan ja Italian viranomaiset eivät olleet arvioineet korvamerkkien laatua sen perusteella, kuinka paljon korvamerkkejä oli hävinnyt tai kuinka usein niitä oli asennettu uudelleen. Ne eivät olleet myöskään tutkineet hankintamenettelyjä. Sen sijaan Isossa-Britanniassa, missä oli hyväksytty 12:lta eri tuottajalta peräisin olevat korvamerkit, on käytettävissä tilastotiedot (Ear Tag Allocation System), jotka osoittavat, että 10,8 prosenttia kaikista korvamerkeistä oli korvattu uusilla neljän vuoden kuluttua. Merkkien korvaamista kuvaava luku vaihteli huomattavasti, jopa 23 prosenttia, eri toimittajien välillä. |
| --- | --- |

80.

Saksan, Ranskan ja Italian viranomaiset eivät olleet arvioineet korvamerkkien laatua sen perusteella, kuinka paljon korvamerkkejä oli hävinnyt tai kuinka usein niitä oli asennettu uudelleen. Ne eivät olleet myöskään tutkineet hankintamenettelyjä. Sen sijaan Isossa-Britanniassa, missä oli hyväksytty 12:lta eri tuottajalta peräisin olevat korvamerkit, on käytettävissä tilastotiedot (Ear Tag Allocation System), jotka osoittavat, että 10,8 prosenttia kaikista korvamerkeistä oli korvattu uusilla neljän vuoden kuluttua. Merkkien korvaamista kuvaava luku vaihteli huomattavasti, jopa 23 prosenttia, eri toimittajien välillä.

Tilarekisterit

| 81. | Tilarekisterit eivät olleet kaikissa tapauksissa säädösten mukaisia. Missään tarkastuskohteena olleessa jäsenvaltiossa teurastamoiden, tukkukauppiaiden ja kauppiaiden käyttämään rekisteriin eivät sisältyneet kaikki säädöksissä edellytetyt tiedot (ks. laatikko 9).

  Ranskassa toimivaltainen viranomainen ei ollut hyväksynyt asetuksen (EY) N:o 1760/2000 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti rekisteriä, jossa on luokiteltu erityyppiset eläinten pitäjät. Karjatilojen osalta hyväksyttyyn rekisterimuotoon ei sisältynyt karjan siirtojen jatkuvaa rekisteröintiä eikä siitä käynyt suoraan ilmi tilalla olevien nautaeläinten määrä.Italiassa oli käytössä kaksi eri eläinluetteloa. Niistä kumpaankaan ei sisältynyt nautaeläinten siirtojen jatkuva rekisteröinti. Yhtään teurastamoja koskevaa rekisteriä ei ollut hyväksytty.Isossa-Britanniassa kauppiaat, toimien hallinnoijat tai teurastamot eivät pitäneet kaikissa tapauksissa toimivaltaisen viranomaisen hyväksymää muotoa vastaavaa rekisteriä. |
| --- | --- |

81.

Tilarekisterit eivät olleet kaikissa tapauksissa säädösten mukaisia. Missään tarkastuskohteena olleessa jäsenvaltiossa teurastamoiden, tukkukauppiaiden ja kauppiaiden käyttämään rekisteriin eivät sisältyneet kaikki säädöksissä edellytetyt tiedot (ks. laatikko 9).

Ranskassa toimivaltainen viranomainen ei ollut hyväksynyt asetuksen (EY) N:o 1760/2000 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti rekisteriä, jossa on luokiteltu erityyppiset eläinten pitäjät. Karjatilojen osalta hyväksyttyyn rekisterimuotoon ei sisältynyt karjan siirtojen jatkuvaa rekisteröintiä eikä siitä käynyt suoraan ilmi tilalla olevien nautaeläinten määrä.Italiassa oli käytössä kaksi eri eläinluetteloa. Niistä kumpaankaan ei sisältynyt nautaeläinten siirtojen jatkuva rekisteröinti. Yhtään teurastamoja koskevaa rekisteriä ei ollut hyväksytty.Isossa-Britanniassa kauppiaat, toimien hallinnoijat tai teurastamot eivät pitäneet kaikissa tapauksissa toimivaltaisen viranomaisen hyväksymää muotoa vastaavaa rekisteriä.

Passit

| 82. | Passien muoto vaihteli huomattavasti jäsenvaltioiden välillä, sillä niistä jokainen oli kehittänyt oman järjestelmänsä. Passit eivät olleet keskenään vertailukelpoisia, ja yhdessä jäsenvaltiossa toimivan kasvattajan oli vaikeaa saada selvää toisista jäsenvaltioista peräisin olevien passien esitystavasta (ks. valokuvat 2). Jäsenvaltioiden kesken kaupan pidettyjen eläinten passien seuranta oli riittämätöntä tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa (ks. laatikko 10).

  Italiassa passien luotettavuus ei ollut taattua. Tietyillä alueilla oli käytössä erityyppisiä passeja; käsinkirjoitetut passit olivat edelleen käytössä rinnakkain painettujen kanssa. Joissakin tapauksissa kolmansista maista tuotujen, määräpaikkana olevalla tilalla tunnistettujen vasikoiden passeissa ei ollut mitään mainintaa eläinten lähtöpaikasta. Italian viranomaiset päättivät olla laatimatta uusia passeja toisista jäsenvaltioista lähtöisin oleville eläimille, mutta kaupan pidettyjen eläinten passien viivakoodeissa olevia tietoja ei käytetty systemaattisesti, koska viivakoodeja ei ollut standardoitu. Teurastettujen eläinten passeja ei palautettu järjestelmällisesti toimivaltaiselle viranomaiselle. Jotkin teurastamot lähettivät passit kansallisesta tietokannasta vastaavan tahon päätoimipaikkaan, toiset lähettivät ne paikallisille yksiköille ja osa puolestaan säilytti niitä usean vuoden ajan. Teurastettujen eläinten passien ja teurastamoiden tietokantoihin ilmoittamien teurastustietojen välillä ei suoritettu ristiintarkastusta.Baijerin ja Sachsenin alueilla ei ollut menettelyä nautaeläinten teurastusten jälkeiseen passien palauttamisen seurantaan. Passeja ei palautettu järjestelmällisesti osavaltion yksikköön (Regionalstelle). Teurastamot eivät täyttäneet kaikkien teurastettujen nautojen passeja. Tapauksissa, joissa laadittiin uudet passit, passien uudelleen laatimisen aiheellisuuden varmistamismenettely puuttui.Ranskassa viranomaiset laativat uuden passin toisista jäsenvaltioista tuleville eläimille. Toisesta jäsenvaltiosta lähtöisin olevien ja kaupan pidettyjen eläinten passeja ei palautettu alkuperämaahan. Passit kerättiin joko maatalousministeriöön tai paikallisille viranomaisille ennen mahdollista palauttamista alkuperämaana olevaan jäsenvaltioon. Passien rekisteröinti- tai mitätöintimenettelyä ei ollut. |
| --- | --- |

82.

Passien muoto vaihteli huomattavasti jäsenvaltioiden välillä, sillä niistä jokainen oli kehittänyt oman järjestelmänsä. Passit eivät olleet keskenään vertailukelpoisia, ja yhdessä jäsenvaltiossa toimivan kasvattajan oli vaikeaa saada selvää toisista jäsenvaltioista peräisin olevien passien esitystavasta (ks. valokuvat 2). Jäsenvaltioiden kesken kaupan pidettyjen eläinten passien seuranta oli riittämätöntä tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa (ks. laatikko 10).

Italiassa passien luotettavuus ei ollut taattua. Tietyillä alueilla oli käytössä erityyppisiä passeja; käsinkirjoitetut passit olivat edelleen käytössä rinnakkain painettujen kanssa. Joissakin tapauksissa kolmansista maista tuotujen, määräpaikkana olevalla tilalla tunnistettujen vasikoiden passeissa ei ollut mitään mainintaa eläinten lähtöpaikasta. Italian viranomaiset päättivät olla laatimatta uusia passeja toisista jäsenvaltioista lähtöisin oleville eläimille, mutta kaupan pidettyjen eläinten passien viivakoodeissa olevia tietoja ei käytetty systemaattisesti, koska viivakoodeja ei ollut standardoitu. Teurastettujen eläinten passeja ei palautettu järjestelmällisesti toimivaltaiselle viranomaiselle. Jotkin teurastamot lähettivät passit kansallisesta tietokannasta vastaavan tahon päätoimipaikkaan, toiset lähettivät ne paikallisille yksiköille ja osa puolestaan säilytti niitä usean vuoden ajan. Teurastettujen eläinten passien ja teurastamoiden tietokantoihin ilmoittamien teurastustietojen välillä ei suoritettu ristiintarkastusta.Baijerin ja Sachsenin alueilla ei ollut menettelyä nautaeläinten teurastusten jälkeiseen passien palauttamisen seurantaan. Passeja ei palautettu järjestelmällisesti osavaltion yksikköön (Regionalstelle). Teurastamot eivät täyttäneet kaikkien teurastettujen nautojen passeja. Tapauksissa, joissa laadittiin uudet passit, passien uudelleen laatimisen aiheellisuuden varmistamismenettely puuttui.Ranskassa viranomaiset laativat uuden passin toisista jäsenvaltioista tuleville eläimille. Toisesta jäsenvaltiosta lähtöisin olevien ja kaupan pidettyjen eläinten passeja ei palautettu alkuperämaahan. Passit kerättiin joko maatalousministeriöön tai paikallisille viranomaisille ennen mahdollista palauttamista alkuperämaana olevaan jäsenvaltioon. Passien rekisteröinti- tai mitätöintimenettelyä ei ollut.

Atk-pohjaiset tietokannat ja tietojen laatu

| 83. | Säädösten mukaan eläinten pitäjien on ilmoitettava tietokantaan kaikki eläinten siirrot tilalle ja tilalta; säädöksissä ei kuitenkaan yksilöidä ilmoitettavia tietoja. Näin ollen siirtoilmoitusten tiedot eivät olleet kaikissa tapauksissa riittäviä. Ranskan viranomaiset keräsivät varsin rajallisesti tietoa nautaeläinten määräpaikasta. Pitäjien oli ilmoitettava ainoastaan eläimen tilalta poistumisen syy (”lihakauppa” tai ”kasvatus”) ilman mitään mainintaa nautaeläimen varsinaisesta määräpaikasta (Ranskan markkinat vai muut maat). Tietokannassa ei tämän seurauksena ollut tietoja EU:n sisällä tai sen ulkopuolelle tapahtuvista eläinten siirroista. Italiassa keräyskeskukset eivät ilmoittaneet siirroista järjestelmällisesti. Myös ilmoitusten käsittelyyn liittyi huomattavia viivästyksiä. Vuosina 2000 ja 2001 yli 95 prosenttia kaikista ilmoituksista kirjattiin tietokantaan säädöksissä edellytettyä pidemmällä viiveellä. |
| --- | --- |

83.

Säädösten mukaan eläinten pitäjien on ilmoitettava tietokantaan kaikki eläinten siirrot tilalle ja tilalta; säädöksissä ei kuitenkaan yksilöidä ilmoitettavia tietoja. Näin ollen siirtoilmoitusten tiedot eivät olleet kaikissa tapauksissa riittäviä. Ranskan viranomaiset keräsivät varsin rajallisesti tietoa nautaeläinten määräpaikasta. Pitäjien oli ilmoitettava ainoastaan eläimen tilalta poistumisen syy (”lihakauppa” tai ”kasvatus”) ilman mitään mainintaa nautaeläimen varsinaisesta määräpaikasta (Ranskan markkinat vai muut maat). Tietokannassa ei tämän seurauksena ollut tietoja EU:n sisällä tai sen ulkopuolelle tapahtuvista eläinten siirroista. Italiassa keräyskeskukset eivät ilmoittaneet siirroista järjestelmällisesti. Myös ilmoitusten käsittelyyn liittyi huomattavia viivästyksiä. Vuosina 2000 ja 2001 yli 95 prosenttia kaikista ilmoituksista kirjattiin tietokantaan säädöksissä edellytettyä pidemmällä viiveellä.

| 84. | Siirtoihin liittyvien poikkeamien havaitsemiseen tähtäävät menettelyt ja poikkeamien hallinnointi vaihteli huomattavasti tarkastuskäynnin kohteena olleiden jäsenvaltioiden välillä (ks. laatikko 11).

  Saksassa suoritettiin ennalta 600 valvontajärjestelmän tarkastusta sen varmistamiseksi, että tietokantaan syötetään laadultaan optimaaliset tiedot. Myös jälkikäteen toimitettiin tarkastuksia. Lisäksi Saksan viranomaiset olivat ottaneet käyttöön tietokantaan syötettyjen tietojen laatua osoittavan indikaattorin. Se osoitti niiden eläinten, joihin liittyi poikkeamia, osuuden suhteessa siirtojen kokonaismäärään.Italiassa vuonna 2001 laadituista saapumisilmoituksista 515 967:ssä ei mainittu alkuperämaata (21 prosenttia kokonaismäärästä). Vuoden 2002 tammikuun 1 päivään mennessä 2 305 076 eläintä oli ilmoitettu siirretyksi ilman mainintaa niiden määräpaikasta. Maaliskuussa 2002 kansalliseen tietokantaan sisältyi 743 079 korvamerkkeihin liittyvää kaksinkertaista ilmoitusta.Isossa-Britanniassa havaittiin siirtoilmoituksiin liittyviä viivästyksiä. Osaa poistumisilmoituksista eivät seuranneet saapumisilmoitukset, mikä merkitsee, että kyseiset eläimet olivat ”kadonneita”. Tietyt poikkeamat korjattiin automaattisen menettelyn avulla, jolla luotiin puuttuva siirto (huhtikuussa 2002 suoritetuissa laskelmissa ”korjaavien” siirtojen lukumääräksi saatiin 1 915 000).Ranskassa keräyskeskusten ja kauppiaiden ei tarvinnut ilmoittaa siirroista, ellei nautaeläinten pitoaika ylittänyt 30:tä päivää. Teurastamoiden ei tarvinnut ilmoittaa siirroista. |
| --- | --- |

84.

Siirtoihin liittyvien poikkeamien havaitsemiseen tähtäävät menettelyt ja poikkeamien hallinnointi vaihteli huomattavasti tarkastuskäynnin kohteena olleiden jäsenvaltioiden välillä (ks. laatikko 11).

Saksassa suoritettiin ennalta 600 valvontajärjestelmän tarkastusta sen varmistamiseksi, että tietokantaan syötetään laadultaan optimaaliset tiedot. Myös jälkikäteen toimitettiin tarkastuksia. Lisäksi Saksan viranomaiset olivat ottaneet käyttöön tietokantaan syötettyjen tietojen laatua osoittavan indikaattorin. Se osoitti niiden eläinten, joihin liittyi poikkeamia, osuuden suhteessa siirtojen kokonaismäärään.Italiassa vuonna 2001 laadituista saapumisilmoituksista 515 967:ssä ei mainittu alkuperämaata (21 prosenttia kokonaismäärästä). Vuoden 2002 tammikuun 1 päivään mennessä 2 305 076 eläintä oli ilmoitettu siirretyksi ilman mainintaa niiden määräpaikasta. Maaliskuussa 2002 kansalliseen tietokantaan sisältyi 743 079 korvamerkkeihin liittyvää kaksinkertaista ilmoitusta.Isossa-Britanniassa havaittiin siirtoilmoituksiin liittyviä viivästyksiä. Osaa poistumisilmoituksista eivät seuranneet saapumisilmoitukset, mikä merkitsee, että kyseiset eläimet olivat ”kadonneita”. Tietyt poikkeamat korjattiin automaattisen menettelyn avulla, jolla luotiin puuttuva siirto (huhtikuussa 2002 suoritetuissa laskelmissa ”korjaavien” siirtojen lukumääräksi saatiin 1 915 000).Ranskassa keräyskeskusten ja kauppiaiden ei tarvinnut ilmoittaa siirroista, ellei nautaeläinten pitoaika ylittänyt 30:tä päivää. Teurastamoiden ei tarvinnut ilmoittaa siirroista.

| 85. | Ranskassa ja Italiassa paikallisia tietokantoja ei ollut synkronoitu kansallisen tietokannan kanssa. Ranskassa kansalliseen tietokantaan syötettiin tietoja 43 paikallisesta tietokannasta. Tarkastetuista tiloista 75 prosentin osalta havaittiin määrällisiä ja laadullisia eroja kansallisessa ja paikallisessa tietokannassa olevien tietojen välillä. Italian 198:sta paikallisesta tietokannasta kaikki eivät olleet suorassa yhteydessä kansalliseen tietokantaan. Myöskään teurastamoilla ei ollut yhteyttä kansalliseen tietokantaan. Eri tietokannoista peräisin olevien tietojen välillä havaittiin eroja kaikkien tarkastuskäynnin kohteena olleiden tilojen kohdalla. |
| --- | --- |

85.

Ranskassa ja Italiassa paikallisia tietokantoja ei ollut synkronoitu kansallisen tietokannan kanssa. Ranskassa kansalliseen tietokantaan syötettiin tietoja 43 paikallisesta tietokannasta. Tarkastetuista tiloista 75 prosentin osalta havaittiin määrällisiä ja laadullisia eroja kansallisessa ja paikallisessa tietokannassa olevien tietojen välillä. Italian 198:sta paikallisesta tietokannasta kaikki eivät olleet suorassa yhteydessä kansalliseen tietokantaan. Myöskään teurastamoilla ei ollut yhteyttä kansalliseen tietokantaan. Eri tietokannoista peräisin olevien tietojen välillä havaittiin eroja kaikkien tarkastuskäynnin kohteena olleiden tilojen kohdalla.

| 86. | Tietokantojen tiedot katsottiin laadultaan riittäviksi Saksassa, mutta puutteellisiksi kolmen muun jäsenvaltion osalta. Tietokantaan koottujen tietojen osalta oli kehitetty vain vähän laatuindikaattoreita eikä ulkopuolisia lähteitä ollut käytetty tietojen laadun validointiin. |
| --- | --- |

86.

Tietokantojen tiedot katsottiin laadultaan riittäviksi Saksassa, mutta puutteellisiksi kolmen muun jäsenvaltion osalta. Tietokantaan koottujen tietojen osalta oli kehitetty vain vähän laatuindikaattoreita eikä ulkopuolisia lähteitä ollut käytetty tietojen laadun validointiin.

Eläinten pitäjien ilmoitukset

| 87. | Ilmoitusten osalta kaikista eläinten pitäjistä karjankasvattajien osallistumisaste katsottiin tyydyttäväksi. Eläinten siirtoja ei pystytä kuitenkaan jäljittämään kattavasti, mikäli kaikki, myös tilapäiset eläinten pitäjät, kuten kauppiaat, tukkukauppiaat tai keräyskeskusten johtajat, eivät laadi saapumis- ja poistumisilmoituksia. |
| --- | --- |

87.

Ilmoitusten osalta kaikista eläinten pitäjistä karjankasvattajien osallistumisaste katsottiin tyydyttäväksi. Eläinten siirtoja ei pystytä kuitenkaan jäljittämään kattavasti, mikäli kaikki, myös tilapäiset eläinten pitäjät, kuten kauppiaat, tukkukauppiaat tai keräyskeskusten johtajat, eivät laadi saapumis- ja poistumisilmoituksia.

| 88. | Ranskassa teurastamot olivat järjestelmän ulkopuolella. Teurastamot muodostavat yhteyden varsinaisen eläinten tunnistamisen ja naudanlihan merkitsemisen välillä. Ne ovat tältä osin olennainen osa eläinten jäljitettävyyttä koskevan aukottoman ketjun muodostamista. |
| --- | --- |

88.

Ranskassa teurastamot olivat järjestelmän ulkopuolella. Teurastamot muodostavat yhteyden varsinaisen eläinten tunnistamisen ja naudanlihan merkitsemisen välillä. Ne ovat tältä osin olennainen osa eläinten jäljitettävyyttä koskevan aukottoman ketjun muodostamista.

Nautaeläinten siirtoja koskevat tiedot

| 89. | Yhteisön sisällä tapahtuvista eläinten vienneistä yli 50 prosentin osuutta edustavan Ranskan tietokanta ei sisältänyt tietoja eläinten siirroista toisiin jäsenvaltioihin. Muiden tarkastuskohteena olleiden jäsenvaltioiden kohdalla atk-pohjaisista tietokannoista peräisin oleviin, yhteisön sisällä tapahtuvia eläinten siirtoja koskeviin tietoihin sisältyy huomattavia eroja lähtömaana olevan jäsenvaltion ilmoittamien poistumisten ja määräpaikkana olevan jäsenvaltion ilmoittamien saapumisten välillä (ks. taulukko 7). Laatikossa 12 on esitetty esimerkkejä kansallisten tietokantojen välillä havaituista poikkeamista ja epäyhdenmukaisuuksista.
  Taulukko 7
  Yhteisön sisäisten siirtojen ristiintarkastus kansallisten tietokantojen kanssa
  SIIRROT VUONNA 2000











  Lähtöpaikka | Määräpaikka | Saksa | Ranska | Italia | Yhdistynyt kuningaskunta (Iso-Britannia + Pohjois-Irlanti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saksa | Määräpaikkana olevan maan tietokanta | | e. s. | 18 255 | 52 |
| Saksan tietokanta | | 51 432 | 79 691 | 23 |
| ero | | e. s. | 61 436 | 29 |
| Ranska | Määräpaikkana olevan maan tietokanta | 16 642 | | 401 894 | 202 |
| Ranskan tietokanta | e. s. | | e. s. | e. s. |
| ero | e. s. | | e. s. | e. s. |
| Italia | Määräpaikkana olevan maan tietokanta | 1 126 | e. s. | | 5 |
| Italian tietokanta | 0 | 174 | | 160 |
| ero | 1 126 | e. s. | | 155 |
| Yhdistynyt kuningaskunta(Iso-Britannia ja Pohjois-Irlanti) | Määräpaikkana olevan maan tietokanta | 0 | e. s. | 160 | |
| Yhdistyneen kuningaskunnan tietokannat (Iso-Britannia + Pohjois-Irlanti) | 0 | 0 | 0 | |
| ero | 0 | e. s. | 160 | |
| e. s.: tietoja ei ole saatavilla.

  Lähde: Kansalliset tietokannat. |

89.

Yhteisön sisällä tapahtuvista eläinten vienneistä yli 50 prosentin osuutta edustavan Ranskan tietokanta ei sisältänyt tietoja eläinten siirroista toisiin jäsenvaltioihin. Muiden tarkastuskohteena olleiden jäsenvaltioiden kohdalla atk-pohjaisista tietokannoista peräisin oleviin, yhteisön sisällä tapahtuvia eläinten siirtoja koskeviin tietoihin sisältyy huomattavia eroja lähtömaana olevan jäsenvaltion ilmoittamien poistumisten ja määräpaikkana olevan jäsenvaltion ilmoittamien saapumisten välillä (ks. taulukko 7). Laatikossa 12 on esitetty esimerkkejä kansallisten tietokantojen välillä havaituista poikkeamista ja epäyhdenmukaisuuksista.

Taulukko 7

Yhteisön sisäisten siirtojen ristiintarkastus kansallisten tietokantojen kanssa

SIIRROT VUONNA 2000

Lähtöpaikka

Määräpaikka

Saksa

Ranska

Italia

Yhdistynyt kuningaskunta (Iso-Britannia + Pohjois-Irlanti

Saksa

Määräpaikkana olevan maan tietokanta

e. s.

18 255

52

Saksan tietokanta

51 432

79 691

23

ero

e. s.

61 436

29

Ranska

Määräpaikkana olevan maan tietokanta

16 642

401 894

202

Ranskan tietokanta

e. s.

e. s.

e. s.

ero

e. s.

e. s.

e. s.

Italia

Määräpaikkana olevan maan tietokanta

1 126

e. s.

5

Italian tietokanta

0

174

160

ero

1 126

e. s.

155

Yhdistynyt kuningaskunta(Iso-Britannia ja Pohjois-Irlanti)

Määräpaikkana olevan maan tietokanta

0

e. s.

160

Yhdistyneen kuningaskunnan tietokannat (Iso-Britannia + Pohjois-Irlanti)

0

0

0

ero

0

e. s.

160

e. s.: tietoja ei ole saatavilla.

Lähde: Kansalliset tietokannat.

SIIRROT VUONNA 2001

| Lähtöpaikka | Määräpaikka | Saksa | Ranska | Italia | Yhdistynyt kuningaskunta (Iso-Britannia ja Pohjois-Irlanti) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saksa | Määräpaikkana olevan maan tietokanta | | e. s. | 22 687 | 1 122 |
| Saksan tietokanta | | 62 809 | 114 820 | 163 |
| ero | | e. s. | 92 133 | 959 |
| Ranska | Määräpaikkana olevan maan tietokanta | 8 847 | | 367 769 | 159 |
| Ranskan tietokanta | e. s. | | e. s. | e. s. |
| ero | e. s. | | e. s. | e. s. |
| Italia | Määräpaikkana olevan maan tietokanta | 73 | e. s. | | 37 |
| Italian tietokanta | 0 | 353 | | 0 |
| ero | 73 | e. s. | | 37 |
| Yhdistynyt kuningaskunta (Iso-Britannia ja Pohjois-Irlanti) | Määräpaikkana olevan maan tietokanta | 0 | e. s. | 82 | |
| Yhdistyneen kuningaskunnan tietokannat (Iso-Britannia ja Pohjois-Irlanti) | 0 | 0 | 0 | |
| ero | 0 | e. s. | 82 | |
| e. s.: tietoja ei ole saatavilla.

  Lähde: Kansalliset tietokannat. |

Lähtöpaikka

Määräpaikka

Saksa

Ranska

Italia

Yhdistynyt kuningaskunta (Iso-Britannia ja Pohjois-Irlanti)

Saksa

Määräpaikkana olevan maan tietokanta

e. s.

22 687

1 122

Saksan tietokanta

62 809

114 820

163

ero

e. s.

92 133

959

Ranska

Määräpaikkana olevan maan tietokanta

8 847

367 769

159

Ranskan tietokanta

e. s.

e. s.

e. s.

ero

e. s.

e. s.

e. s.

Italia

Määräpaikkana olevan maan tietokanta

73

e. s.

37

Italian tietokanta

0

353

0

ero

73

e. s.

37

Yhdistynyt kuningaskunta (Iso-Britannia ja Pohjois-Irlanti)

Määräpaikkana olevan maan tietokanta

0

e. s.

82

Yhdistyneen kuningaskunnan tietokannat (Iso-Britannia ja Pohjois-Irlanti)

0

0

0

ero

0

e. s.

82

e. s.: tietoja ei ole saatavilla.

Lähde: Kansalliset tietokannat.

Italian tietokantaan sisältyi vuoden 2001 osalta ainoastaan 22 687 Saksasta lähtöisin olevaa eläintä, mutta Saksan tietokannassa mainittiin 114 820 Italiaan siirrettyä eläintä. Vuoden 2000 osalta vastaavat luvut olivat 18 255 ja 79 691. Italian tietokannassa ei myöskään mainittu yhtään Saksaan tapahtunutta siirtoa, vaikka Saksan tietokantaan oli tallennettu tietoja Italiasta lähtöisin olevista eläimistä (1 126 nautaeläintä vuonna 2000 ja 73 nautaeläintä vuonna 2001).Saksan tietokannassa mainittiin vuoden 2000 osalta ainoastaan 23 Isoon-Britanniaan siirrettyä eläintä, mutta Ison-Britannian tietokannoissa niiden lukumäärä oli 52. Vuonna 2001 Saksan tietokannassa ilmoitettiin 163 Isoon-Britanniaan siirrettyä eläintä, mutta Ison-Britannian tietokannoissa niiden lukumäärä oli 1 122.Ison-Britannian tietokantoihin ei sisältynyt mainintaa eläinten poistumisista, mutta Italian tietokannassa mainittiin vuoden 2000 osalta 160 nautaeläimen saapuminen ja vuoden 2001 osalta 82 nautaeläimen saapuminen, vaikka kyseiset siirrot ovat kiellettyjä.Epäyhdenmukaisuuksia paljastui myös Italiasta Isoon-Britanniaan siirrettyjen eläinten kohdalla. Vuonna 2000 Italian tietokannassa ilmoitettiin 160 eläintä siirretyiksi Isoon-Britanniaan, mutta Ison-Britannian tietokannassa oli maininta ainoastaan viidestä eläimestä. Vuoden 2001 osalta tilanne oli päinvastainen, sillä Italian tietokannassa ei ollut ainoatakaan mainintaa Isoon-Britanniaan siirretyistä eläimistä, mutta Ison-Britannian tietokannan mukaan maahan oli siirretty 37 eläintä.

| 90. | Myös kolmansien maiden kanssa vuosina 2000 ja 2001 käytyä kauppaa koskevissa tiedoissa on huomattavia eroja Eurostatin ja kansallisten tietokantojen välillä (ks. taulukko 8). Tilintarkastustuomioistuimen tutkimusten mukaan mainituista lähteistä peräisin olevat tiedot eivät vastaa toisiaan miltään osin. Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä tapahtuneista eläinten siirroista ei voitu saada luotettavaa kuvaa.
  Taulukko 8
  Kolmansista maista tapahtunutta tuontia koskevien tietojen vertailu
  TUONTI VUONNA 2000 | Saksa | Ranska | Italia | Yhdistynyt kuningaskunta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eurostatin mukaan | 118 780 | 25 | 330 632 | 432 |
| Kansallisten tietokantojen mukaan | 33 583 | e. s. | 170 184 | 1 127 |
| Ero | 85 197 | e. s. | 160 448 | - 695 |
| % | 254 % | e. s. | 94 % | -62 % |
| e. s.: tietoja ei ole saatavilla.

  Lähde: Eurostat ja kansalliset tietokannat. |

90.

Myös kolmansien maiden kanssa vuosina 2000 ja 2001 käytyä kauppaa koskevissa tiedoissa on huomattavia eroja Eurostatin ja kansallisten tietokantojen välillä (ks. taulukko 8). Tilintarkastustuomioistuimen tutkimusten mukaan mainituista lähteistä peräisin olevat tiedot eivät vastaa toisiaan miltään osin. Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä tapahtuneista eläinten siirroista ei voitu saada luotettavaa kuvaa.

Taulukko 8

Kolmansista maista tapahtunutta tuontia koskevien tietojen vertailu

TUONTI VUONNA 2000

Saksa

Ranska

Italia

Yhdistynyt kuningaskunta

Eurostatin mukaan

118 780

25

330 632

432

Kansallisten tietokantojen mukaan

33 583

e. s.

170 184

1 127

Ero

85 197

e. s.

160 448

- 695

%

254 %

e. s.

94 %

-62 %

e. s.: tietoja ei ole saatavilla.

Lähde: Eurostat ja kansalliset tietokannat.

TUONTI VUONNA 2001

| | Saksa | Ranska | Italia | Yhdistynyt kuningaskunta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eurostatin mukaan | 74 730 | 8 | 310 739 | 49 |
| Kansallisten tietokantojen mukaan | 21 637 | e. s. | 128 515 | 65 |
| Ero | 53 093 | e. s. | 182 224 | -16 |
| % | 245 % | e. s. | 142 % | -25 % |
| e. s.: tietoja ei ole saatavilla.

  Lähde: Eurostat ja kansalliset tietokannat. |

Saksa

Ranska

Italia

Yhdistynyt kuningaskunta

Eurostatin mukaan

74 730

8

310 739

49

Kansallisten tietokantojen mukaan

21 637

e. s.

128 515

65

Ero

53 093

e. s.

182 224

-16

%

245 %

e. s.

142 %

-25 %

e. s.: tietoja ei ole saatavilla.

Lähde: Eurostat ja kansalliset tietokannat.

Paikalla toimitettavat tarkastukset

| 91. | Jäsenvaltioiden paikalla toimittamat tarkastukset (ks. taulukko 6) arvioitiin seuraavalla tavalla. Saksassa paikalla toimitettavat tarkastukset järjestettiin osavaltioiden tasolla. Baijerissa ei noudatettu valvonnalle asetettua 10 prosentin vähimmäistasoa, tarkastettavien edunsaajien valintamenettelyssä ei käytetty vuosittaista riskianalyysiä, säädöksiin perustuvia seuraamuksia ei sovellettu eikä paikalla toimitettujen tarkastusten tuloksia toimitettu järjestelmällisesti palkkioiden hallinnoinnista vastaaville tahoille. Ranskassa ja Isossa-Britanniassa ei noudatettu paikalla toimitettaville tarkastuksille asetettua 10 prosentin vähimmäistasoa. Italiassa tarkastusten laatu, tulosten vahvistaminen, seuraamusten soveltaminen ja tulosten toimittaminen palkkioiden hallinnoinnista vastaaville tahoille asettivat kyseenalaiseksi paikalla toimitettujen tarkastusten luotettavuuden. |
| --- | --- |

91.

Jäsenvaltioiden paikalla toimittamat tarkastukset (ks. taulukko 6) arvioitiin seuraavalla tavalla. Saksassa paikalla toimitettavat tarkastukset järjestettiin osavaltioiden tasolla. Baijerissa ei noudatettu valvonnalle asetettua 10 prosentin vähimmäistasoa, tarkastettavien edunsaajien valintamenettelyssä ei käytetty vuosittaista riskianalyysiä, säädöksiin perustuvia seuraamuksia ei sovellettu eikä paikalla toimitettujen tarkastusten tuloksia toimitettu järjestelmällisesti palkkioiden hallinnoinnista vastaaville tahoille. Ranskassa ja Isossa-Britanniassa ei noudatettu paikalla toimitettaville tarkastuksille asetettua 10 prosentin vähimmäistasoa. Italiassa tarkastusten laatu, tulosten vahvistaminen, seuraamusten soveltaminen ja tulosten toimittaminen palkkioiden hallinnoinnista vastaaville tahoille asettivat kyseenalaiseksi paikalla toimitettujen tarkastusten luotettavuuden.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 92. | Jos nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmää koskevan lainsäädännön tavoitteena on Euroopan unionin alueella tapahtuvien nautaeläinten kaikkien siirtojen jäljitettävyyden varmistaminen, käyttöön otetussa säännöksessä on suunnitteluun liittyviä puutteita (kohdat 33–46). Yhteisön lainsäädännössä ei esimerkiksi säädetä jäsenvaltioiden välillä tapahtuvien nautaeläinten siirtojen seurantamenettelystä, vaikka 3–4 prosenttia nautaeläimistä siirtyy jäsenvaltiosta toiseen vuosittain.






  — | Lainsäädäntökehyksen avulla olisi järjestettävä jäsenvaltioiden tietokantojen välinen järjestelmällinen tietojen vaihto, jotta yhteisön sisällä tapahtuvat nautaeläinten siirrot voitaisiin jäljittää yhteisön lainsäädännön vaatimusten mukaisesti (kohdat 35–37). |
| --- | --- | --- |

92.

Jos nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmää koskevan lainsäädännön tavoitteena on Euroopan unionin alueella tapahtuvien nautaeläinten kaikkien siirtojen jäljitettävyyden varmistaminen, käyttöön otetussa säännöksessä on suunnitteluun liittyviä puutteita (kohdat 33–46). Yhteisön lainsäädännössä ei esimerkiksi säädetä jäsenvaltioiden välillä tapahtuvien nautaeläinten siirtojen seurantamenettelystä, vaikka 3–4 prosenttia nautaeläimistä siirtyy jäsenvaltiosta toiseen vuosittain.

—

Lainsäädäntökehyksen avulla olisi järjestettävä jäsenvaltioiden tietokantojen välinen järjestelmällinen tietojen vaihto, jotta yhteisön sisällä tapahtuvat nautaeläinten siirrot voitaisiin jäljittää yhteisön lainsäädännön vaatimusten mukaisesti (kohdat 35–37).

| 93. | Nykyinen lainsäädäntö sisältää epätarkkuuksia tai epäyhdenmukaisuuksia, jotka mahdollistavat menettelyjen vaihtelun jäsenvaltioiden välillä (kohta 38). Lisäksi mahdollisuudet säädöksen soveltamiseen eri tavoin monimutkaistavat järjestelmää (kohta 39).






  — | Kaikki nautaeläinten pitäjät olisi liitettävä nautaeläinten tunnistus- ja valvontajärjestelmään (ks. kohta 32). Ilmoituksista olisi oltava selkeät ja yhdenmukaiset säännöt kaikissa jäsenvaltioissa. Rekisterin pitämistä olisi mukautettava siten, että se soveltuisi erilaisten eläinten pitäjien käyttöön nykyinen teknologinen kehitys huomioon ottaen (esimerkiksi viivakoodien optinen lukeminen ja internet). Olisi otettava käyttöön valvontamenettely sekä menettely passien palauttamiseksi passin myöntävälle viranomaiselle. Lisäksi tunnistusnumeroiden olisi oltava yhdenmukaisempia (kohdat 38–39). |
| --- | --- | --- |

93.

Nykyinen lainsäädäntö sisältää epätarkkuuksia tai epäyhdenmukaisuuksia, jotka mahdollistavat menettelyjen vaihtelun jäsenvaltioiden välillä (kohta 38). Lisäksi mahdollisuudet säädöksen soveltamiseen eri tavoin monimutkaistavat järjestelmää (kohta 39).

—

Kaikki nautaeläinten pitäjät olisi liitettävä nautaeläinten tunnistus- ja valvontajärjestelmään (ks. kohta 32). Ilmoituksista olisi oltava selkeät ja yhdenmukaiset säännöt kaikissa jäsenvaltioissa. Rekisterin pitämistä olisi mukautettava siten, että se soveltuisi erilaisten eläinten pitäjien käyttöön nykyinen teknologinen kehitys huomioon ottaen (esimerkiksi viivakoodien optinen lukeminen ja internet). Olisi otettava käyttöön valvontamenettely sekä menettely passien palauttamiseksi passin myöntävälle viranomaiselle. Lisäksi tunnistusnumeroiden olisi oltava yhdenmukaisempia (kohdat 38–39).

| 94. | Jäsenvaltioissa luodut tietokannat ovat keskenään varsin erilaisia, mikä estää näiden tietokantojen kytkemistä toisiinsa (kohdat 40–41).






  — | Jos tavoitteena on kansallisten tietokantojen toimiminen luotettavasti keskenään, komissiolle olisi osoitettava valtuudet antaa yhteiset yksityiskohtaiset säännöt jäsenvaltioiden tietokantojen yhdistämiseksi keskenään (kohdat 40–41). |
| --- | --- | --- |

94.

Jäsenvaltioissa luodut tietokannat ovat keskenään varsin erilaisia, mikä estää näiden tietokantojen kytkemistä toisiinsa (kohdat 40–41).

—

Jos tavoitteena on kansallisten tietokantojen toimiminen luotettavasti keskenään, komissiolle olisi osoitettava valtuudet antaa yhteiset yksityiskohtaiset säännöt jäsenvaltioiden tietokantojen yhdistämiseksi keskenään (kohdat 40–41).

| 95. | Kukin jäsenvaltio on antanut omat säännöt nautaeläinten tunnistus- ja valvontajärjestelmän hallinnointia varten. Laatuindikaattoreita on määritetty hyvin vähän (kohdat 86–90).






  — | Komissiolle olisi annettava valtuudet laatia nykyisten tai muutettujen menettelyiden mukaisesti tarkat kriteerit kansallisten tietokantojen toiminnasta (esimerkiksi yhteiset hallinnointisäännöt, laatuindikaattorit ja kansallisten tietokantojen tiedonvaihtomuodon mallin määrittely) (kohdat 86–90). |
| --- | --- | --- |

95.

Kukin jäsenvaltio on antanut omat säännöt nautaeläinten tunnistus- ja valvontajärjestelmän hallinnointia varten. Laatuindikaattoreita on määritetty hyvin vähän (kohdat 86–90).

—

Komissiolle olisi annettava valtuudet laatia nykyisten tai muutettujen menettelyiden mukaisesti tarkat kriteerit kansallisten tietokantojen toiminnasta (esimerkiksi yhteiset hallinnointisäännöt, laatuindikaattorit ja kansallisten tietokantojen tiedonvaihtomuodon mallin määrittely) (kohdat 86–90).

| 96. | Lainsäädännössä säädetään – yksityiskohtaisia sääntöjä kuitenkaan määrittelemättä – että komissio arvioi tietokantojen täyden käyttökunnon. Tunnustamisen tarkoituksena on antaa jäsenvaltioille lupa poistaa käytöstä passit jäsenvaltion sisäisissä nautaeläinten siirroissa ja vähentää eläinpalkkioiden tarkastusten osuutta kymmenestä prosentista viiteen prosenttiin. Kyseinen oikeutus vähentää tietokantojen käyttökunnon tunnustamisen vaikutusta (kohdat 55–64).






  — | Jos tavoitteena ovat käyttökuntoiset tietokannat, on syytä vahvistaa tietokantojen tunnustamismenettelyä määrittelemällä uudelleen menettelyn tavoite ja tarkentamalla kriteereitä, joita on noudatettava niin suunnittelun kuin toiminnan tasolla, jotta komissio voisi tunnustaa tietokannat ja uusia tunnustuksen ajoittain (kohdat 55–65). Näin ollen komission olisi opastettava nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käytössä (kohdat 38–40, 47) ja varmistettava säännöllisesti, että tietokannat ovat kaikilta osin käyttökunnossa (kohdat 55–59, 65–69 ja 71) ottamalla käyttöön jäsenvaltioissa nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän yhdenmukainen valvontamenettely, joka käsittää kansallisten tietokantojen sisältämien tietojen laadun varmentamisen vuosittain (kohdat 37, 69). |
| --- | --- | --- |

96.

Lainsäädännössä säädetään – yksityiskohtaisia sääntöjä kuitenkaan määrittelemättä – että komissio arvioi tietokantojen täyden käyttökunnon. Tunnustamisen tarkoituksena on antaa jäsenvaltioille lupa poistaa käytöstä passit jäsenvaltion sisäisissä nautaeläinten siirroissa ja vähentää eläinpalkkioiden tarkastusten osuutta kymmenestä prosentista viiteen prosenttiin. Kyseinen oikeutus vähentää tietokantojen käyttökunnon tunnustamisen vaikutusta (kohdat 55–64).

—

Jos tavoitteena ovat käyttökuntoiset tietokannat, on syytä vahvistaa tietokantojen tunnustamismenettelyä määrittelemällä uudelleen menettelyn tavoite ja tarkentamalla kriteereitä, joita on noudatettava niin suunnittelun kuin toiminnan tasolla, jotta komissio voisi tunnustaa tietokannat ja uusia tunnustuksen ajoittain (kohdat 55–65). Näin ollen komission olisi opastettava nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käytössä (kohdat 38–40, 47) ja varmistettava säännöllisesti, että tietokannat ovat kaikilta osin käyttökunnossa (kohdat 55–59, 65–69 ja 71) ottamalla käyttöön jäsenvaltioissa nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän yhdenmukainen valvontamenettely, joka käsittää kansallisten tietokantojen sisältämien tietojen laadun varmentamisen vuosittain (kohdat 37, 69).

| 97. | Jäsenvaltioiden paikalla toteuttamia tarkastuksia ei ole mukautettu nautaeläinten erityyppisiin pitäjiin. Tunnistustarkastuksia ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tarkastuksia ei ole karjankasvattajien osalta yhdennetty järjestelmällisesti. Tällä tavoin monet erilaiset tarkastukset haittaavat mahdollisia yhteisvaikutuksia (kohdat 42–46). Kaikkia jäsenvaltioita koskevien tarkkojen ja yhdenmukaisten sääntöjen puuttuessa (kohdat 72–74) tunnistamiseen liittyvillä poikkeamilla on erilaiset rahoitusvaikutukset eri jäsenvaltioissa maksettuihin palkkioihin.






  — | Eri jäsenvaltioissa suoritettavien hallinnollisten tarkastusten vertailun perusteella olisi päädyttävä määrittelemään tarkastukset, jotka kattavat edellytykset palkkioiden saamiseksi sekä nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tietokantojen ristiintarkastukset, jotka on tehtävä ennen palkkioiden maksamista (kohdat 72–74). Lisäksi olisi tarkasteltava uudelleen paikalla toimitettujen tarkastusten säännöksiä (seuraamukset mukaan lukien), määriteltävä erityisiä lähestymistapoja nautaeläinten erilaisten pitäjien mukaan ja otettava käyttöön varsinkin karjankasvattajien tarpeita vastaava ja yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään täysin soveltuva lähestymistapa ja sisällytettävä eläinlääkintää koskevaan lainsäädäntöön pelkästään eläinten terveyttä koskevat näkökohdat (kohdat 43–46 ja kohta 71). |
| --- | --- | --- |

97.

Jäsenvaltioiden paikalla toteuttamia tarkastuksia ei ole mukautettu nautaeläinten erityyppisiin pitäjiin. Tunnistustarkastuksia ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tarkastuksia ei ole karjankasvattajien osalta yhdennetty järjestelmällisesti. Tällä tavoin monet erilaiset tarkastukset haittaavat mahdollisia yhteisvaikutuksia (kohdat 42–46). Kaikkia jäsenvaltioita koskevien tarkkojen ja yhdenmukaisten sääntöjen puuttuessa (kohdat 72–74) tunnistamiseen liittyvillä poikkeamilla on erilaiset rahoitusvaikutukset eri jäsenvaltioissa maksettuihin palkkioihin.

—

Eri jäsenvaltioissa suoritettavien hallinnollisten tarkastusten vertailun perusteella olisi päädyttävä määrittelemään tarkastukset, jotka kattavat edellytykset palkkioiden saamiseksi sekä nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tietokantojen ristiintarkastukset, jotka on tehtävä ennen palkkioiden maksamista (kohdat 72–74). Lisäksi olisi tarkasteltava uudelleen paikalla toimitettujen tarkastusten säännöksiä (seuraamukset mukaan lukien), määriteltävä erityisiä lähestymistapoja nautaeläinten erilaisten pitäjien mukaan ja otettava käyttöön varsinkin karjankasvattajien tarpeita vastaava ja yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään täysin soveltuva lähestymistapa ja sisällytettävä eläinlääkintää koskevaan lainsäädäntöön pelkästään eläinten terveyttä koskevat näkökohdat (kohdat 43–46 ja kohta 71).

| 98. | Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevissa nykyisissä säännöksissä ei säädetä, että eläimet olisi tunnistettava ja rekisteröitävä nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmää koskevan lainsäädännön mukaisesti, jotta yli 30 kuukauden ikäisten nautaeläinten mahdollisesta teurastuksesta ja hävittämisestä voitaisiin maksaa palkkioita.






  — | Lainsäädäntöä olisi muutettava siten, että Yhdistyneen kuningaskunnan ja muiden jäsenvaltioiden yhdenmukainen kohtelu BSE-tautiin liittyvien poikkeuksellisten tukitoimenpiteiden yhteydessä olisi tulevaisuudessa taattu (kohdat 75–77). |
| --- | --- | --- |

98.

Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevissa nykyisissä säännöksissä ei säädetä, että eläimet olisi tunnistettava ja rekisteröitävä nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmää koskevan lainsäädännön mukaisesti, jotta yli 30 kuukauden ikäisten nautaeläinten mahdollisesta teurastuksesta ja hävittämisestä voitaisiin maksaa palkkioita.

—

Lainsäädäntöä olisi muutettava siten, että Yhdistyneen kuningaskunnan ja muiden jäsenvaltioiden yhdenmukainen kohtelu BSE-tautiin liittyvien poikkeuksellisten tukitoimenpiteiden yhteydessä olisi tulevaisuudessa taattu (kohdat 75–77).

| 99. | Yhteisön elimissä ja neljässä jäsenvaltiossa vuonna 2002 tehty tilintarkastustuomioistuimen tutkimus osoitti, että tavoitetta tuotantovaiheessa käytettävän tehokkaan nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän luomiseksi ei ole täysin saavutettu. Kaikkien Euroopan unionin alueella liikkuvien nautaeläinten jäljitettävyys ei ole täysin taattu. Erityinen yhteisön merkintäjärjestelmä liitettiin puutteelliseen järjestelmään, joten jäljitettävyyden puute heijastui väistämättä myös järjestelmän seuraaviin vaiheisiin (kohdat 78–91). |
| --- | --- |

99.

Yhteisön elimissä ja neljässä jäsenvaltiossa vuonna 2002 tehty tilintarkastustuomioistuimen tutkimus osoitti, että tavoitetta tuotantovaiheessa käytettävän tehokkaan nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän luomiseksi ei ole täysin saavutettu. Kaikkien Euroopan unionin alueella liikkuvien nautaeläinten jäljitettävyys ei ole täysin taattu. Erityinen yhteisön merkintäjärjestelmä liitettiin puutteelliseen järjestelmään, joten jäljitettävyyden puute heijastui väistämättä myös järjestelmän seuraaviin vaiheisiin (kohdat 78–91).

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 7. ja 8. heinäkuuta 2004 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Juan Manuel FABRA VALLÉS

presidentti

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1760/2000, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2000, nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönottamisesta sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden pakollisesta merkitsemisestä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97 kumoamisesta (EYVL L 204, 11.8.2000, s. 1).

1

(2)  Nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden merkitsemisen käyttöönottamisesta 21 päivänä huhtikuuta 1997 annetun asetuksen (EY) N:o 820/97 (EYVL L 117, 7.5.1997, s. 1) johdanto-osassa mainitaan, että ”eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa sisämarkkinoiden toteutumista varten 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädetään, että yhteisön sisäisessä kaupassa eläimet on varustettava tunnisteella yhteisön määräysten mukaisesti ja että eläimet on rekisteröitävä siten, että alkuperä- tai kauttakulkutila, keskus tai järjestö voidaan jäljittää”.

2

(3)  Asetus (EY) N:o 820/97: ”yhteisön tiettyjen maatalousalan tukijärjestelmien hallinnoiminen vaatii tietynlaisen karjan yksilöllistä tunnistamista; tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmien on tämän vuoksi sovelluttava tällaisten toimenpiteiden soveltamiseen ja valvontaan; on tarpeen varmistaa tiedon nopea ja tehokas vaihto jäsenvaltioiden välillä tämän asetuksen moitteettomaksi soveltamiseksi”.

3

(4)  Komission asetus (EY) N:o 2419/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2001, tiettyjä yhteisön tukijärjestelmiä koskevan yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaista säännöistä (EYVL L 327, 12.12.2001, s. 11), 16 artikla.

4

(5)  Erityiskertomus nro 4/2001 yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä (EYVL C 214, 31.7.2001, s. 1) ja erityiskertomus nro 14/2001 BSE-tautia koskevan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 19/98 seurannasta (EYVL C 324, 20.11.2001, s. 1).

5

(6)  Eurostat, Statistics in Focus, Agriculture and Fisheries, Theme 5 – 10/2001, marras–joulukuun 2000 tutkimus nautakarjasta.

6

(7)  Kausiporrastuspalkkion tavoitteena on kannustaa härkien teurastukseen vuotuisen laidunkauden päättymiseen ajoittuvan jakson ulkopuolella. Palkkion tarkoituksena on välttää, että liian suuria määriä härkiä teurastettaisiin saman jakson aikana, minkä seurauksena voisi olla markkinoiden häiriintyminen ja markkinahintojen lasku.

7

(8)  Laajaperäistämispalkkion tavoitteena on liian voimaperäisen tuotannon välttäminen ja näiden palkkioiden myöntämisen edellytyksenä on tilalla pidettävien eläinten enimmäistiheyden noudattaminen.

8

(9)  Neuvoston direktiivi 92/102/ETY, annettu 27 päivänä marraskuuta 1992, eläinten tunnistamisesta ja rekisteröinnistä (EYVL L 355, 5.12.1992, s. 32).

9

(10)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 3508/92 (EYVL L 355, 5.12.1992, s. 1).

10

(11)  Neuvoston asetus (EY) N:o 820/97.

11

(12)  Vuoden 1997 asetus korvattiin asetuksella (EY) N:o 1760/2000.

12

(13)  Kyse on yhteisön talousarviosta maksetuista lisämaksuista, joita jäsenvaltiot voivat päättää myöntää naudanlihan tuottajille, ja jotka lasketaan pääluvun ja/tai pinta-alan mukaan puolueettomien kriteereiden, kuten tuotantorakenteiden tai -olosuhteiden perusteella.

13

(14)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1254/1999, annettu 17 päivänä toukokuuta 1999, naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä (EYVL L 160, 26.6.1999, s. 21), 21 artikla.

14

(15)  Järjestelmä koskee myös nautaeläinten pääluvun mukaan maksettavia maaseudun kehittämisen menoja. Se pätee myös suu- ja sorkkataudin aiheuttaman kriisin vuoksi suoritettuihin teurastuksiin liittyviin menoihin.

15

(16)  Asetus (EY) N:o 1760/2000, 13 artiklan 1 kohta.

16

(17)  Eläimen tunnistamiskoodi, syntymäaika, sukupuoli ja eläimen rotu tai tiedot ulkonäöstä.

17

(18)  Emän tunnistuskoodi (tai kolmannesta maasta tuodun eläimen kohdalla saapumisen yhteydessä myönnetty tunnistusnumero, joka liittyy alkuperäiseen tunnistusnumeroon), syntymätilan rekisteröintinumero, kaikkien sellaisten tilojen rekisteröintinumerot, joissa eläintä on pidetty, ja jokaisen siirron suorittamispäivämäärät, eläinten pitäjien allekirjoitukset, passin myöntäneen viranomaisen nimi, passin myöntämispäivä, ja urospuolisten nautaeläinten osalta eläimen palkkiotilannetta koskevat tiedot.

18

(19)  Kaikille tukimuodoille yhteisten perustietojen lisäksi rekisteri sisältää tiedot eläinten tilalle saapumisesta, sieltä poistumisesta tai kuolemasta tilalla, alkuperäisen pitäjän ja sen pitäjän, jonka luo eläin on siirretty, nimen ja osoitteen tai niiden tunnistuskoodit sekä rekisterin varmistaneen toimivaltaisen viranomaisen edustajan nimen ja allekirjoituksen.

19

(20)  Saapumistila on tila, jolla nautaeläintä pidetään välittömästi sen saavuttua Euroopan unionin alueelle.

20

(21)  Komission asetus (EY) N:o 2630/97, annettu 29 päivänä joulukuuta 1997, yksityiskohtaisista säännöistä neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97 täytäntöönpanemiseksi tarkastusten vähimmäistason osalta tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän puitteissa (EYVL L 354, 30.12.1997, s. 23). Asetus (EY) N:o 2630/97 on korvattu asetuksella (EY) N:o 1082/2003 (EUVL L 156, 25.6.2003, s. 9).

21

(22)  Komission asetus (EY) N:o 494/98, annettu 27 päivänä helmikuuta 1998, neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän hallinnollisten vähimmäisseuraamusten osalta (EYVL L 60, 28.2.1998, s. 78).

22

(23)  Asetus (EY) N:o 1760/2000, 6 artiklan 3 kohta.

23

(24)  Asetus (EY) N:o 2630/97, 2 artiklan 2 kohta.

24

(25)  Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 152 artiklan 4 kohdan b alakohta.

25

(26)  Asetuksen (EY) N:o 1760/2000 10 artikla.

26

(27)  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 11 artiklassa tarkoitettu komitea (EYVL L 160, 26.6.1999, s. 103).

27

(28)  Asetuksen (EY) N:o 1760/2000 22 ja 23 artikla.

28

(29)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 62 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu komitea (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

29

(30)  Asetuksen (EY) N:o 1760/2000 2 ja 7 artikla.

30

(31)  Komission asetukset (EY) N:o 2629/97 (EYVL L 354, 30.12.1997, s. 19) ja (EY) N:o 2630/97, kodifioitu komission asetuksella (EY) N:o 1082/2003 (EUVL L 156, 25.6.2003, s. 9).

31

(32)  Asetus (EY) N:o 494/98.

32

(33)  Kauppiaiden tai keräyskeskusten rekisteröimien siirtojen määrä on niin suuri, että manuaalisesti pidettävään rekisteriin tulee helposti virheitä. Paikalla olevien eläinten lukumäärää ei voida laskea automaattisesti ja rekisteröintien kattavuus on varmistettava (ristiintarkastuksia tehtävä).

33

(34)  Asetus (EY) N:o 1760/2000, 6 artiklan 3 kohta.

34

(35)  Asetuksen (EY) N:o 1760/2000 22 artiklan 2 kohdan laajempi tulkinta olisi sallinut komission toimia aktiivisemmin tietokantojen käyttökunnon tunnustamisessa. Komissio ei ole asiasta samaa mieltä, sillä se katsoo, että asetuksen (EY) N:o 1760/2000 22 artiklan 2 kohta ei anna sille minkäänlaista oikeutta tunnustaa tietokantoja, ja että ainoastaan asetuksen (EY) N:o 1760/2000 6 artiklan 3 kohta antaa oikeusperustan tietokantojen käyttökunnon tunnustamiselle.

35

(36)  Tietoisena siitä, että yhdenmukaisesti toimivien atk-pohjaisten tietokantojen ottaminen käyttöön jäsenvaltioissa on tärkeää, komissio ehdotti vuonna 1998, että sille osoitettaisiin tehtäväksi soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen määrittely tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Ehdotuksessa esitettiin myös pyyntö ottaa käyttöön avoin menettely eläimiä ja niiden siirtoja koskevien tietojen vaihtamiseksi jäsenvaltioiden kesken. Neuvosto ei ole ryhtynyt asiaa koskeviin toimiin, mikä selittää soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen puuttumisen.

36

(37)  Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston tätä taulukkoa koskevat huomautukset on esitetty erityiskertomuksen tekstiosassa, varsinkin passien valvonnan, yhteisön sisäisen kaupan hallinnoinnin ja tietokantoihin sisältyvien tietojen laadun osalta.

37

(38)  Asetus (EY) N:o 1760/2000, 6 artiklan 3 kohta.

38

(39)  Lisäksi viivakoodit olisi ehdottomasti painettava passeihin. Niiden standardointi yhteisön tasolla helpottaisi hallinnollista käsittelyä ja poistaisi virheen mahdollisuuden tietojen käsittelyn yhteydessä.

39

(40)  Jäsenvaltiot vastaavat kustannuksista. Vain erittäin pieni osuus rahoitettiin yhteisön talousarviosta.

40

(41)  Asetus (EY) N:o 1760/2000, 6 artiklan 3 kohta.

41

(42)  Tarkastushavaintoja koskevan kirjeen vastauksessa todetaan: ”The Commission acknowledges the fact that the approval of more than one database per Member state is not foreseen in the legislation in place”.

42

(43)  Saavuttaakseen lainsäädännössä vahvistetut eläinten terveyttä koskevat tavoitteet Ison-Britannian eläinlääkärit ovat ottaneet käyttöön tunnistamista varten luodusta tietokannasta (CTS, Cattle Tracing System) erillisen tietokannan. Tämä ei ole lainsäädännön tavoitteiden mukaista, sillä alkuperäisenä tavoitteena oli yhdistää eläinten terveyttä koskevat näkökohdat ja palkkioiden hallinnoinnin tavoitteet.

43

(44)  Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosastolla on lainsäädännöllinen vastuu elintarvikkeisiin ja eläinlääkintään, kasvien suojeluun sekä kansanterveyteen liittyvissä asioissa. Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto on uudelleenjärjestelyn yhteydessä koottu kolmen pääosaston (sisämarkkinoiden pääosasto, maatalouden pääosasto ja kuluttaja-asioiden pääosasto) useammasta yksiköstä.

44

(45)  Asetuksen (EY) N:o 1254/1999 21 artikla.

45

(46)  Asetuksen (EY) N:o 2419/2001 18 artikla.

46

(47)  Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä tehdään rahoituskorjauksia, jotka vastaavat yhteisön varoille aiheutuneen riskin suuruutta.

47

(48)  Asetuksen (EY) N:o 2419/2001 16 artiklan b kohta.

48

(49)  Komission asetus (EY) N:o 716/96 (EYVL L 99, 20.4.1996, s. 14).

49

(50)  Komission asetuksen (EY) N:o 2777/2000 (EYVL L 321, 19.12.2000, s. 47) 4 artiklan 3 kohta.

50

---

KOMISSION VASTAUKSET

TIIVISTELMÄ

| I–IV | Komissio ottaa huomioon tarkastajien havainnot, jotka nämä tekivät lokakuun 2001 ja kesäkuun 2002 välisenä aikana kyseisiin neljään jäsenvaltioon tekemiensä tarkastusmatkojen aikana. Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto teki vuonna 2002 kaikissa jäsenvaltioissa jäljitettävyyttä koskevia tarkastuksia ja laati suosituksia tarkastajien havaitsemien puutteiden korjaamiseksi.
  Komissio on havainnut, että nautaeläinten passien hallinnoinnissa esiintyy puutteita jäsenvaltioiden välisen kaupan yhteydessä. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1760/2000 6 artiklan mukaan jäsenvaltio voi ”antaa passin toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevia eläimiä varten. Tällöin eläimen mukana sen maahan saapuessa oleva passi luovutetaan toimivaltaiselle viranomaiselle, joka palauttaa sen passin antaneelle jäsenvaltiolle. (...) Jos eläin kuolee, pitäjän on palautettava passi toimivaltaiselle viranomaiselle seitsemän päivän kuluessa eläimen kuolemasta. Jos eläin lähetetään teurastamoon, teurastamon hoitaja on vastuussa passin palauttamisesta toimivaltaiselle viranomaiselle.” Lainsäätäjät eli neuvosto ja Euroopan parlamentti eivät ole säätäneet yksityiskohtaisten soveltamissääntöjen antamisesta. Asetuksen hyväksymisen jälkeen komission yksiköt ovat selventäneet tätä asiaa useissa komission työryhmissä käytyjen keskustelujen aikana.
  On jäsenvaltioiden tehtävä ottaa käyttöön kansallinen nautaeläinten atk-tietokanta ja varmistaa, että vaatimuksia noudatetaan. Tietokannan on sisällettävä ajantasaista tietoa kaikista nautaeläimistä ja niiden siirroista, mikä takaa jäljitettävyyden.
  Jäljitettävyyden osalta olisi lisäksi huomattava, että yhteisön sisäisessä kaupassa nautaeläinten mukana on oltava neuvoston direktiivin 64/432/ETY mukaisesti terveystodistus, joka sisältää kyseisiä eläimiä koskevat virallista yksilöllistä tunnistamista koskevat tiedot. |
| --- | --- |

I–IV

Komissio ottaa huomioon tarkastajien havainnot, jotka nämä tekivät lokakuun 2001 ja kesäkuun 2002 välisenä aikana kyseisiin neljään jäsenvaltioon tekemiensä tarkastusmatkojen aikana. Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto teki vuonna 2002 kaikissa jäsenvaltioissa jäljitettävyyttä koskevia tarkastuksia ja laati suosituksia tarkastajien havaitsemien puutteiden korjaamiseksi.

Komissio on havainnut, että nautaeläinten passien hallinnoinnissa esiintyy puutteita jäsenvaltioiden välisen kaupan yhteydessä. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1760/2000 6 artiklan mukaan jäsenvaltio voi ”antaa passin toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevia eläimiä varten. Tällöin eläimen mukana sen maahan saapuessa oleva passi luovutetaan toimivaltaiselle viranomaiselle, joka palauttaa sen passin antaneelle jäsenvaltiolle. (...) Jos eläin kuolee, pitäjän on palautettava passi toimivaltaiselle viranomaiselle seitsemän päivän kuluessa eläimen kuolemasta. Jos eläin lähetetään teurastamoon, teurastamon hoitaja on vastuussa passin palauttamisesta toimivaltaiselle viranomaiselle.” Lainsäätäjät eli neuvosto ja Euroopan parlamentti eivät ole säätäneet yksityiskohtaisten soveltamissääntöjen antamisesta. Asetuksen hyväksymisen jälkeen komission yksiköt ovat selventäneet tätä asiaa useissa komission työryhmissä käytyjen keskustelujen aikana.

On jäsenvaltioiden tehtävä ottaa käyttöön kansallinen nautaeläinten atk-tietokanta ja varmistaa, että vaatimuksia noudatetaan. Tietokannan on sisällettävä ajantasaista tietoa kaikista nautaeläimistä ja niiden siirroista, mikä takaa jäljitettävyyden.

Jäljitettävyyden osalta olisi lisäksi huomattava, että yhteisön sisäisessä kaupassa nautaeläinten mukana on oltava neuvoston direktiivin 64/432/ETY mukaisesti terveystodistus, joka sisältää kyseisiä eläimiä koskevat virallista yksilöllistä tunnistamista koskevat tiedot.

| V | Vastuu asetuksen (EY) N:o 1760/2000 täytäntöönpanosta on jäsenvaltioilla. Nautaeläimet on tunnistettava jäsenvaltion vahvistaman ajan kuluessa eläimen syntymästä (viimeistään 20 päivän ikäisinä) ja joka tapauksessa ennen kuin eläin siirretään syntymätilaltaan (4 artikla). Eläinten syntymät, kuolemat ja siirrot on annettava tiedoksi toimivaltaiselle viranomaiselle jäsenvaltion vahvistaman ajan kuluessa, joka on 3–7 päivää (7 artikla). Eläinten viimeisen pitäjän on palautettava passit toimivaltaiselle viranomaiselle (6 artikla).
  Komissio on kuitenkin todennut, että on syytä täsmentää määräaikaa, jonka kuluessa pitäjän on ilmoitettava syntymistä toimivaltaiselle viranomaiselle. Tätä varten on annettu asetus (EY) N:o 911/2004, joka selventää tätä seikkaa. |
| --- | --- |

V

Vastuu asetuksen (EY) N:o 1760/2000 täytäntöönpanosta on jäsenvaltioilla. Nautaeläimet on tunnistettava jäsenvaltion vahvistaman ajan kuluessa eläimen syntymästä (viimeistään 20 päivän ikäisinä) ja joka tapauksessa ennen kuin eläin siirretään syntymätilaltaan (4 artikla). Eläinten syntymät, kuolemat ja siirrot on annettava tiedoksi toimivaltaiselle viranomaiselle jäsenvaltion vahvistaman ajan kuluessa, joka on 3–7 päivää (7 artikla). Eläinten viimeisen pitäjän on palautettava passit toimivaltaiselle viranomaiselle (6 artikla).

Komissio on kuitenkin todennut, että on syytä täsmentää määräaikaa, jonka kuluessa pitäjän on ilmoitettava syntymistä toimivaltaiselle viranomaiselle. Tätä varten on annettu asetus (EY) N:o 911/2004, joka selventää tätä seikkaa.

| VI | Komissio ottaa huomioon tarkastajien havainnon, jonka mukaan nykyisiä valvontaa ja seuraamuksia koskevia säännöksiä ei ole mukautettu siten, että se soveltuisi kaikkien nautaeläinten pitäjien käyttöön. Olisi kuitenkin huomattava, että vahvistetut yksityiskohtaiset säännöt koskevat tarkastusten vähimmäismäärää ja hallinnollisia vähimmäisseuraamuksia ja että jäsenvaltiot voivat soveltaa tiukempia vaatimuksia. Tarkastusten osalta on täsmennetty, että tarkastusten vähimmäismäärää on lisättävä välittömästi, jos havaitaan, että tunnistamista koskevaa yhteisön lainsäädäntöä ei ole noudatettu. Vuonna 1997 annettujen ja komission asetuksella (EY) N:o 1082/2003 kodifioitujen tarkastuksia koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaan valittaessa tiloja paikalla tehtäviin tarkastuksiin on otettava huomioon muun muassa se, onko tiedot toimitettu toimivaltaiselle viranomaiselle asianmukaisesti. |
| --- | --- |

VI

Komissio ottaa huomioon tarkastajien havainnon, jonka mukaan nykyisiä valvontaa ja seuraamuksia koskevia säännöksiä ei ole mukautettu siten, että se soveltuisi kaikkien nautaeläinten pitäjien käyttöön. Olisi kuitenkin huomattava, että vahvistetut yksityiskohtaiset säännöt koskevat tarkastusten vähimmäismäärää ja hallinnollisia vähimmäisseuraamuksia ja että jäsenvaltiot voivat soveltaa tiukempia vaatimuksia. Tarkastusten osalta on täsmennetty, että tarkastusten vähimmäismäärää on lisättävä välittömästi, jos havaitaan, että tunnistamista koskevaa yhteisön lainsäädäntöä ei ole noudatettu. Vuonna 1997 annettujen ja komission asetuksella (EY) N:o 1082/2003 kodifioitujen tarkastuksia koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaan valittaessa tiloja paikalla tehtäviin tarkastuksiin on otettava huomioon muun muassa se, onko tiedot toimitettu toimivaltaiselle viranomaiselle asianmukaisesti.

| VII | Lainsäädännössä on selkeä velvoite, jonka mukaan jäsenvaltioiden on otettava käyttöön nautaeläinten atk-tietokanta, jonka olisi oltava täysin käyttökunnossa 31. joulukuuta 1999 mennessä ja jonka avulla voitaisiin milloin tahansa saada kaikkien tilalla olevien eläinten tunnistusnumero ja luettelo kaikista eläinten siirroista tilalle ja tilalta. On jäsenvaltioiden vastuulla varmistaa, että tällaisia vaatimuksia noudatetaan. Se, että komissiolla on rajoitettu rooli kansallisten tietokantojen täyden käyttökunnon toteamisen osalta (asetuksen (EY) N:o 1760/2000 6 artiklan 3 kohta), johtuu lainsäätäjän poliittisesta valinnasta säätää yhden yhteisön tietokannan sijasta erillisistä kansallisista tietokannoista eri jäsenvaltioissa. On myös selvää, että lainsäätäjä ei ole halunnut ottaa tavoitteeksi kansallisten tietokantojen ominaisuuksien yhdenmukaistamista, minkä vuoksi jäsenvaltioilla on vapaus suunnitella itse omat tietokantansa. Kuten tarkastajat toteavat, ministerineuvosto on hylännyt komission pyrkimykset varmistaa tai jopa yhdenmukaistaa kansallisten tietokantojen yhteentoimivuus. |
| --- | --- |

VII

Lainsäädännössä on selkeä velvoite, jonka mukaan jäsenvaltioiden on otettava käyttöön nautaeläinten atk-tietokanta, jonka olisi oltava täysin käyttökunnossa 31. joulukuuta 1999 mennessä ja jonka avulla voitaisiin milloin tahansa saada kaikkien tilalla olevien eläinten tunnistusnumero ja luettelo kaikista eläinten siirroista tilalle ja tilalta. On jäsenvaltioiden vastuulla varmistaa, että tällaisia vaatimuksia noudatetaan. Se, että komissiolla on rajoitettu rooli kansallisten tietokantojen täyden käyttökunnon toteamisen osalta (asetuksen (EY) N:o 1760/2000 6 artiklan 3 kohta), johtuu lainsäätäjän poliittisesta valinnasta säätää yhden yhteisön tietokannan sijasta erillisistä kansallisista tietokannoista eri jäsenvaltioissa. On myös selvää, että lainsäätäjä ei ole halunnut ottaa tavoitteeksi kansallisten tietokantojen ominaisuuksien yhdenmukaistamista, minkä vuoksi jäsenvaltioilla on vapaus suunnitella itse omat tietokantansa. Kuten tarkastajat toteavat, ministerineuvosto on hylännyt komission pyrkimykset varmistaa tai jopa yhdenmukaistaa kansallisten tietokantojen yhteentoimivuus.

| VIII | Komissio on sitä mieltä, että kansallisille tietokannoille on tarpeen vahvistaa avoimet kriteerit ja yhteisiin standardeihin perustuvat viitearvot (benchmarks). Oikeusperustan puuttumisesta huolimatta komission yksiköt ovat aloittaneet nykyisten kriteerien ja viitearvojen tarkastelun ja vahvistamisen. |
| --- | --- |

VIII

Komissio on sitä mieltä, että kansallisille tietokannoille on tarpeen vahvistaa avoimet kriteerit ja yhteisiin standardeihin perustuvat viitearvot (benchmarks). Oikeusperustan puuttumisesta huolimatta komission yksiköt ovat aloittaneet nykyisten kriteerien ja viitearvojen tarkastelun ja vahvistamisen.

| IX | Komissio katsoo, että tunnistusjärjestelmän sisällyttäminen yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään voisi järjestelmien erilaisten tavoitteiden vuoksi vaarantaa eläinpalkkiojärjestelmän moitteettoman toiminnan ja aiheuttaa oikeudellisten toimien riskin. Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä koskee muun muassa eläimiä, joista on haettu YMP-tukea. Sen vuoksi varmistetaan ainoastaan, että tällaiset eläimet on kirjattu nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmään.
  Yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää ja sitä koskevia tulkintoja laadittaessa on pyritty kaikin asianmukaisin keinoin varmistamaan, että tuen vähennyksiä tai tukien ulkopuolelle sulkemisia sovelletaan oikeassa suhteessa rikkomiseen ja ainoastaan silloin kun se on asiaankuuluvaa. Komissio uskoo, että sääntelyn mukaisten tarkastusten olisi oltava mahdollisimman käytännöllisiä ja tehokkaita kuitenkin siten, että tarvittava rahoitukseen liittyvä suoja on varmistettu. |
| --- | --- |

IX

Komissio katsoo, että tunnistusjärjestelmän sisällyttäminen yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään voisi järjestelmien erilaisten tavoitteiden vuoksi vaarantaa eläinpalkkiojärjestelmän moitteettoman toiminnan ja aiheuttaa oikeudellisten toimien riskin. Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä koskee muun muassa eläimiä, joista on haettu YMP-tukea. Sen vuoksi varmistetaan ainoastaan, että tällaiset eläimet on kirjattu nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmään.

Yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää ja sitä koskevia tulkintoja laadittaessa on pyritty kaikin asianmukaisin keinoin varmistamaan, että tuen vähennyksiä tai tukien ulkopuolelle sulkemisia sovelletaan oikeassa suhteessa rikkomiseen ja ainoastaan silloin kun se on asiaankuuluvaa. Komissio uskoo, että sääntelyn mukaisten tarkastusten olisi oltava mahdollisimman käytännöllisiä ja tehokkaita kuitenkin siten, että tarvittava rahoitukseen liittyvä suoja on varmistettu.

JÄRJESTELMÄN SYNTY JA KEHITYS

| 13. | Asetuksessa (ETY) N:o 3887/92 todetaan selkeästi, että yhdennettyä järjestelmää voidaan soveltaa täydellisenä mahdollisesti vasta myöhemmin ja että jäsenvaltioiden on pakko toteuttaa vaihtoehtoisia korvaavia toimenpiteitä.
  Asetuksen (ETY) N:o 3887/92 17 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Jos tiettyjä yhdennetyn järjestelmän osia ei asetuksen (ETY) N:o 3508/92 13 artiklan nojalla vielä sovelleta, kunkin jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sellaisten hallinto- ja valvontatoimenpiteiden soveltamiseksi, jotka takaavat kyseisten tukien myöntämiselle säädettyjen edellytysten noudattamisen.” |
| --- | --- |

13.

Asetuksessa (ETY) N:o 3887/92 todetaan selkeästi, että yhdennettyä järjestelmää voidaan soveltaa täydellisenä mahdollisesti vasta myöhemmin ja että jäsenvaltioiden on pakko toteuttaa vaihtoehtoisia korvaavia toimenpiteitä.

Asetuksen (ETY) N:o 3887/92 17 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Jos tiettyjä yhdennetyn järjestelmän osia ei asetuksen (ETY) N:o 3508/92 13 artiklan nojalla vielä sovelleta, kunkin jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sellaisten hallinto- ja valvontatoimenpiteiden soveltamiseksi, jotka takaavat kyseisten tukien myöntämiselle säädettyjen edellytysten noudattamisen.”

| 14. | Neuvosto päätti vuonna 1997 säännösten vahvistamisesta.
  Sen vuoksi komissio laati nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönottamista koskevan neuvoston asetusehdotuksen, jonka se esitti 2. lokakuuta 1996. |
| --- | --- |

14.

Neuvosto päätti vuonna 1997 säännösten vahvistamisesta.

Sen vuoksi komissio laati nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönottamista koskevan neuvoston asetusehdotuksen, jonka se esitti 2. lokakuuta 1996.

HAVAINTOJA JÄRJESTELMÄN SUUNNITTELUSTA YHTEISÖN TASOLLA

| 34. | Komissio on antanut yksityiskohtaiset säännöt kaikilla niillä aloilla, joilla se on asetuksen (EY) N:o 1760/2000 mukaisesti toimivaltainen. Se on antanut yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat korvamerkkejä, tilarekistereitä ja passeja (komission asetus (EY) N:o 2629/97), tarkastusten vähimmäistasoa (komission asetus (EY) N:o 2630/97, joka on kodifioitu komission asetuksella (EY) N:o 1082/2003) ja hallinnollisten vähimmäisseuraamusten soveltamista (komission asetus (EY) N:o 494/98).
  Komissio ei ole voinut antaa kansallisia tietokantoja koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä, koska asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 ei ole tätä varten oikeusperustaa. |
| --- | --- |

34.

Komissio on antanut yksityiskohtaiset säännöt kaikilla niillä aloilla, joilla se on asetuksen (EY) N:o 1760/2000 mukaisesti toimivaltainen. Se on antanut yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat korvamerkkejä, tilarekistereitä ja passeja (komission asetus (EY) N:o 2629/97), tarkastusten vähimmäistasoa (komission asetus (EY) N:o 2630/97, joka on kodifioitu komission asetuksella (EY) N:o 1082/2003) ja hallinnollisten vähimmäisseuraamusten soveltamista (komission asetus (EY) N:o 494/98).

Komissio ei ole voinut antaa kansallisia tietokantoja koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä, koska asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 ei ole tätä varten oikeusperustaa.

| 35.—37. | Animo on atk-järjestelmä jäsenvaltioiden väliseen kauppaan liittyviä eläinlähetyksiä koskevien tietojen vaihtamiseksi, ja jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäistä avunantoa sekä jäsenvaltioiden ja komission yhteistyötä eläinlääkintää ja kotieläinjalostusta koskevan lainsäädännön oikean soveltamisen varmistamiseksi koskee direktiivi 89/608/ETY. Kyseiseen direktiiviin viitataan asetuksen (EY) N:o 1760/2000 johdanto-osan 11 kappaleessa. Animo-järjestelmä korvataan uudella atk-järjestelmällä (Traces), joka on suunniteltu parantamaan EU:n ulkopuolelta tulevien eläinten siirtojen ja EU:n sisällä tapahtuvien siirtojen hallintaa. Komissio sääti Traces-järjestelmästä huhtikuussa 2004. Traces-tietojärjestelmällä parannetaan eläinten siirtoja koskevien tietojen määrää ja laatua sekä helpotetaan tiedonvaihtoa kansallisten viranomaisten ja EU:n välillä.
  Kun kyseessä on eläinten terveydellinen asema yhteisön sisäisessä kaupassa, voidaan todeta, että direktiivin 64/432/ETY mukaan nautaeläinten mukana on niitä toisiin jäsenvaltioihin lähetettäessä oltava virallisen eläinlääkärin antama terveystodistus, joka sisältää terveydellistä asemaa ja eläinten tunnistamista koskevia tietoja. |
| --- | --- |

35.—37.

Animo on atk-järjestelmä jäsenvaltioiden väliseen kauppaan liittyviä eläinlähetyksiä koskevien tietojen vaihtamiseksi, ja jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäistä avunantoa sekä jäsenvaltioiden ja komission yhteistyötä eläinlääkintää ja kotieläinjalostusta koskevan lainsäädännön oikean soveltamisen varmistamiseksi koskee direktiivi 89/608/ETY. Kyseiseen direktiiviin viitataan asetuksen (EY) N:o 1760/2000 johdanto-osan 11 kappaleessa. Animo-järjestelmä korvataan uudella atk-järjestelmällä (Traces), joka on suunniteltu parantamaan EU:n ulkopuolelta tulevien eläinten siirtojen ja EU:n sisällä tapahtuvien siirtojen hallintaa. Komissio sääti Traces-järjestelmästä huhtikuussa 2004. Traces-tietojärjestelmällä parannetaan eläinten siirtoja koskevien tietojen määrää ja laatua sekä helpotetaan tiedonvaihtoa kansallisten viranomaisten ja EU:n välillä.

Kun kyseessä on eläinten terveydellinen asema yhteisön sisäisessä kaupassa, voidaan todeta, että direktiivin 64/432/ETY mukaan nautaeläinten mukana on niitä toisiin jäsenvaltioihin lähetettäessä oltava virallisen eläinlääkärin antama terveystodistus, joka sisältää terveydellistä asemaa ja eläinten tunnistamista koskevia tietoja.

| 38. | a) | Rekisterin pitäminen on tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän keskeisin osatekijä. Tällaisen rekisterin pitäminen voi olla joillekin pitäjille huomattava rajoite. Tämä on otettu huomioon, sillä nykyisen lainsäädännön mukaan jäsenvaltioilla on mahdollisuus käyttää viivakoodeja ja Internetiä. Näin nautaeläinten pitäjän voi olla helpompi täyttää lainmukainen rekisterin pitovelvoitteensa. |
| --- | --- | --- |

38.

a)

Rekisterin pitäminen on tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän keskeisin osatekijä. Tällaisen rekisterin pitäminen voi olla joillekin pitäjille huomattava rajoite. Tämä on otettu huomioon, sillä nykyisen lainsäädännön mukaan jäsenvaltioilla on mahdollisuus käyttää viivakoodeja ja Internetiä. Näin nautaeläinten pitäjän voi olla helpompi täyttää lainmukainen rekisterin pitovelvoitteensa.

| b) | Nautaeläinten pitäjän määritelmä annetaan asetuksessa (EY) N:o 1760/2000. Komission yksiköt ovat antaneet lisäselvennyksiä työryhmissä käydyissä keskusteluissa, joihin ovat osallistuneet kaikki jäsenvaltiot, sekä kansallisten tietokantojen käyttökunnon tunnustamisprosessin aikana. Eräät jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet kansallisiin tietokantoihinsa nautaeläinten pitäjiksi myös renderointilaitokset. Vaikka asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 esitetyssä nautaeläinten pitäjän määritelmässä viitataan ainoastaan eläviin eläimiin, renderointilaitosten sisällyttäminen kansalliseen tietokantaan tehostaa ristiintarkastusta. |
| --- | --- |

b)

Nautaeläinten pitäjän määritelmä annetaan asetuksessa (EY) N:o 1760/2000. Komission yksiköt ovat antaneet lisäselvennyksiä työryhmissä käydyissä keskusteluissa, joihin ovat osallistuneet kaikki jäsenvaltiot, sekä kansallisten tietokantojen käyttökunnon tunnustamisprosessin aikana. Eräät jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet kansallisiin tietokantoihinsa nautaeläinten pitäjiksi myös renderointilaitokset. Vaikka asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 esitetyssä nautaeläinten pitäjän määritelmässä viitataan ainoastaan eläviin eläimiin, renderointilaitosten sisällyttäminen kansalliseen tietokantaan tehostaa ristiintarkastusta.

| c) | Komissio ottaa huomioon tarkastajien havainnot, joiden mukaan kuolleiden eläinten tai toiseen jäsenvaltioon siirrettyjen eläinten passeja ei aina mitätöidä. Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto on raportoinut samankaltaisista havainnoista. |
| --- | --- |

c)

Komissio ottaa huomioon tarkastajien havainnot, joiden mukaan kuolleiden eläinten tai toiseen jäsenvaltioon siirrettyjen eläinten passeja ei aina mitätöidä. Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto on raportoinut samankaltaisista havainnoista.

Seuraavat seikat on syytä ottaa huomioon:

Asetuksen (EY) N:o 1760/2000 6 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltiot voivat antaa passin toisen jäsenvaltion eläimelle. Tällöin eläimen mukana sen maahan saapuessa oleva passi luovutetaan toimivaltaiselle viranomaiselle, joka palauttaa sen passin antaneelle jäsenvaltiolle.

Jos eläin kuolee, 6 artiklan 4 kohdan mukaan nautaeläinten pitäjän on palautettava passi toimivaltaiselle viranomaiselle seitsemän päivän kuluessa eläimen kuolemasta.

Jos eläin viedään kolmanteen maahan 6 artiklan 5 kohdan mukaisesti, viimeisen pitäjän on palautettava passi sen paikkakunnan toimivaltaiselle viranomaiselle, josta eläin viedään maasta.

Lainsäätäjä ei ole säätänyt tätä koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä. Komission yksiköt ovat kuitenkin antaneet ohjeita työryhmissä käydyissä keskusteluissa, joihin kaikki jäsenvaltiot ovat osallistuneet.

Vastauksena toteamukseen, jonka mukaan yhteyttä alkuperämaana olevaan kolmanteen maahan on vaikea hahmottaa, todetaan, että EU:hun tuotujen nautaeläinten mukana on oltava eläinlääkärin todistus, joka sisältää kyseisiä eläimiä koskevat virallista yksilöllistä tunnistamista ja terveydellistä asemaa koskevat tiedot.

| 39. | b) | Komissio on tietoinen tarkastajien mainitsemista vaikeuksista, jotka liittyvät siihen, että korvamerkintöjen tunnistuskoodit eivät ole standardoidussa muodossa. Tästä seikasta on keskusteltu lukuisissa komission työryhmien kokouksissa, mutta komissio voi oikeusperustan nojalla vain vahvistaa komission asetuksessa (EY) N:o 2629/97 säädettyjen numeroiden enimmäismäärän. |
| --- | --- | --- |

39.

b)

Komissio on tietoinen tarkastajien mainitsemista vaikeuksista, jotka liittyvät siihen, että korvamerkintöjen tunnistuskoodit eivät ole standardoidussa muodossa. Tästä seikasta on keskusteltu lukuisissa komission työryhmien kokouksissa, mutta komissio voi oikeusperustan nojalla vain vahvistaa komission asetuksessa (EY) N:o 2629/97 säädettyjen numeroiden enimmäismäärän.

| 40. | Komissiolla ei ole oikeusperustaa kansallisia tietokantoja koskevien sääntöjen antamiseksi. Tällainen kansallisten tietokantojen välisen tiedonvaihdon mahdollisuus sisältyi komission vuoden 1998 ehdotukseen, mutta neuvosto hylkäsi sen. |
| --- | --- |

40.

Komissiolla ei ole oikeusperustaa kansallisia tietokantoja koskevien sääntöjen antamiseksi. Tällainen kansallisten tietokantojen välisen tiedonvaihdon mahdollisuus sisältyi komission vuoden 1998 ehdotukseen, mutta neuvosto hylkäsi sen.

| 41. | Asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 ei määritellä niitä edellytyksiä, jotka kansallisen tietokannan olisi täytettävä, jotta se voitaisiin tunnustaa käyttökunnossa olevaksi. Komission on oikeudellisesti sääntelemättömän tilan vuoksi pitänyt ottaa kansallisten tietokantojen täyden käyttökunnon arviointi- ja tunnustamismenettelyssä perustaksi joukko johdonmukaisia käytännön kriteereitä. Komission yksiköt ovat laatineet kyselylomakkeen ja vahvistaneet sisäiseen tarkastusluetteloon perustuvan käytännön tietokantojen arvioimiseksi paikalla tehtävien tarkastusten aikana. Lisäksi otetaan huomioon elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston raportit. |
| --- | --- |

41.

Asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 ei määritellä niitä edellytyksiä, jotka kansallisen tietokannan olisi täytettävä, jotta se voitaisiin tunnustaa käyttökunnossa olevaksi. Komission on oikeudellisesti sääntelemättömän tilan vuoksi pitänyt ottaa kansallisten tietokantojen täyden käyttökunnon arviointi- ja tunnustamismenettelyssä perustaksi joukko johdonmukaisia käytännön kriteereitä. Komission yksiköt ovat laatineet kyselylomakkeen ja vahvistaneet sisäiseen tarkastusluetteloon perustuvan käytännön tietokantojen arvioimiseksi paikalla tehtävien tarkastusten aikana. Lisäksi otetaan huomioon elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston raportit.

| 42. | Komission asetuksessa (EY) N:o 494/98 vahvistetaan hallinnollisia vähimmäisseuraamuksia koskevat yksityiskohtaiset soveltamissäännöt. Komission yksiköt ovat antaneet lisäselvennyksiä työryhmissä käydyissä keskusteluissa, joihin ovat osallistuneet kaikki jäsenvaltiot, ja elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto on antanut tarvittaessa suosituksia. |
| --- | --- |

42.

Komission asetuksessa (EY) N:o 494/98 vahvistetaan hallinnollisia vähimmäisseuraamuksia koskevat yksityiskohtaiset soveltamissäännöt. Komission yksiköt ovat antaneet lisäselvennyksiä työryhmissä käydyissä keskusteluissa, joihin ovat osallistuneet kaikki jäsenvaltiot, ja elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto on antanut tarvittaessa suosituksia.

| 45. | Tarkastusten sisällöstä säädetään komission asetuksessa (EY) N:o 1082/2003, jolla korvataan asetus (EY) N:o 2630/97. Komission yksiköt ovat antaneet lisäselvennyksiä työryhmissä käydyissä keskusteluissa, joihin ovat osallistuneet kaikki jäsenvaltiot, ja elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto on antanut tarvittaessa suosituksia. Tehtyjä tarkastuksia koskevan jäsenvaltioiden vuosikertomuksen mallia on muutettu komission asetuksella (EY) N:o 499/2004 selkeyden ja verrattavuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

45.

Tarkastusten sisällöstä säädetään komission asetuksessa (EY) N:o 1082/2003, jolla korvataan asetus (EY) N:o 2630/97. Komission yksiköt ovat antaneet lisäselvennyksiä työryhmissä käydyissä keskusteluissa, joihin ovat osallistuneet kaikki jäsenvaltiot, ja elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto on antanut tarvittaessa suosituksia. Tehtyjä tarkastuksia koskevan jäsenvaltioiden vuosikertomuksen mallia on muutettu komission asetuksella (EY) N:o 499/2004 selkeyden ja verrattavuuden parantamiseksi.

HAVAINNOT JÄRJESTELMÄN HALLINNOINNISTA YHTEISÖN TASOLLA

| 47. | Komission mukaan oikeusperustan puuttuminen on valitettavaa, sillä se estää antamasta kansallisia tietokantoja koskevia yhdenmukaistettuja sääntöjä, varsinkin kun komissio on aiemmin tehnyt sitä koskevia ehdotuksia. Komission yksiköt ovat kuitenkin antaneet tietokantoihin liittyviä vastauksia työryhmissä käydyissä keskusteluissa, joihin kaikki jäsenvaltiot ovat osallistuneet. Se on tehnyt näin vuodesta 1997 alkaen, jolloin nautaeläinten kansallisia tietokantoja koskevat yhteisön vaatimukset vahvistettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 820/97. Lisäksi se on antanut ohjeita kansallisten tietokantojen täyden käyttökunnon tunnustamisprosessin aikana. |
| --- | --- |

47.

Komission mukaan oikeusperustan puuttuminen on valitettavaa, sillä se estää antamasta kansallisia tietokantoja koskevia yhdenmukaistettuja sääntöjä, varsinkin kun komissio on aiemmin tehnyt sitä koskevia ehdotuksia. Komission yksiköt ovat kuitenkin antaneet tietokantoihin liittyviä vastauksia työryhmissä käydyissä keskusteluissa, joihin kaikki jäsenvaltiot ovat osallistuneet. Se on tehnyt näin vuodesta 1997 alkaen, jolloin nautaeläinten kansallisia tietokantoja koskevat yhteisön vaatimukset vahvistettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 820/97. Lisäksi se on antanut ohjeita kansallisten tietokantojen täyden käyttökunnon tunnustamisprosessin aikana.

| 49. | Asetuksen (EY) N:o 1760/2000 7 artiklan mukaan kaikkien nautaeläinten pitäjien on eläimiä kuljettavaa henkilöä lukuun ottamatta ilmoitettava kaikista eläinten siirroista toimivaltaiselle viranomaiselle. |
| --- | --- |

49.

Asetuksen (EY) N:o 1760/2000 7 artiklan mukaan kaikkien nautaeläinten pitäjien on eläimiä kuljettavaa henkilöä lukuun ottamatta ilmoitettava kaikista eläinten siirroista toimivaltaiselle viranomaiselle.

| 52. | Komissio esitti vuonna 1998 neuvostolle ehdotuksen tietojenvaihdosta kansallisten tietokantojen välillä. Neuvosto hylkäsi ehdotuksen.
  Jäsenvaltioiden välisessä kaupassa lähetettyjä eläimiä koskevat tiedot vaihdetaan Animo-tietojärjestelmässä, joka tullaan korvaamaan Traces-järjestelmällä. Traces on uusi atk-järjestelmä, joka on suunniteltu parantamaan EU:n ulkopuolelta tulevien eläinten siirtojen ja EU:n sisällä tapahtuvien siirtojen hallintaa. Komissio sääti Traces-järjestelmästä huhtikuussa 2004. Traces-tietojärjestelmällä parannetaan eläinten siirtoja koskevien tietojen määrää ja laatua sekä helpotetaan tiedonvaihtoa kansallisten viranomaisten ja EU:n välillä. |
| --- | --- |

52.

Komissio esitti vuonna 1998 neuvostolle ehdotuksen tietojenvaihdosta kansallisten tietokantojen välillä. Neuvosto hylkäsi ehdotuksen.

Jäsenvaltioiden välisessä kaupassa lähetettyjä eläimiä koskevat tiedot vaihdetaan Animo-tietojärjestelmässä, joka tullaan korvaamaan Traces-järjestelmällä. Traces on uusi atk-järjestelmä, joka on suunniteltu parantamaan EU:n ulkopuolelta tulevien eläinten siirtojen ja EU:n sisällä tapahtuvien siirtojen hallintaa. Komissio sääti Traces-järjestelmästä huhtikuussa 2004. Traces-tietojärjestelmällä parannetaan eläinten siirtoja koskevien tietojen määrää ja laatua sekä helpotetaan tiedonvaihtoa kansallisten viranomaisten ja EU:n välillä.

| 53. | Kaikkien nautaeläinten pitäjien eläimiä kuljettavaa henkilöä lukuun ottamatta on ilmoitettava eläinten syntymät, kuolemat ja siirrot toimivaltaiselle viranomaiselle jäsenvaltion vahvistaman ajan kuluessa, joka on vähintään kolme päivää ja enintään seitsemän päivää. Komission yksiköt ovat korostaneet tätä velvollisuutta komission työryhmissä käydyissä kansallisia tietokantoja koskevissa keskusteluissa. Ilmoituksille asetetun määräajan noudattaminen on myös yksi kriteeri, jota komissio käyttää arvioidessaan kansallisten tietokantojen täyttä käyttökuntoa, ja se sisältyy jäsenvaltioiden sitoumuksiin tietokantojensa luotettavuuden parantamiseksi. Lisäksi tietojen moitteeton toimittaminen toimivaltaiselle viranomaiselle on yksi riskianalyysiin sisällytettävä osatekijä valittaessa tarkastettavia tiloja komission asetuksen (EY) N:o 1082/2003 ja aiemmin komission asetuksen (EY) N:o 2630/97 mukaisesti. |
| --- | --- |

53.

Kaikkien nautaeläinten pitäjien eläimiä kuljettavaa henkilöä lukuun ottamatta on ilmoitettava eläinten syntymät, kuolemat ja siirrot toimivaltaiselle viranomaiselle jäsenvaltion vahvistaman ajan kuluessa, joka on vähintään kolme päivää ja enintään seitsemän päivää. Komission yksiköt ovat korostaneet tätä velvollisuutta komission työryhmissä käydyissä kansallisia tietokantoja koskevissa keskusteluissa. Ilmoituksille asetetun määräajan noudattaminen on myös yksi kriteeri, jota komissio käyttää arvioidessaan kansallisten tietokantojen täyttä käyttökuntoa, ja se sisältyy jäsenvaltioiden sitoumuksiin tietokantojensa luotettavuuden parantamiseksi. Lisäksi tietojen moitteeton toimittaminen toimivaltaiselle viranomaiselle on yksi riskianalyysiin sisällytettävä osatekijä valittaessa tarkastettavia tiloja komission asetuksen (EY) N:o 1082/2003 ja aiemmin komission asetuksen (EY) N:o 2630/97 mukaisesti.

| 54. | Yhdistynyt kuningaskunta on ainoana jäsenvaltiona pyytänyt komissiolta apua. Komission yksiköt antoivat tällaista apua ja ohjausta työryhmissä, joihin kaikki jäsenvaltiot osallistuivat. |
| --- | --- |

54.

Yhdistynyt kuningaskunta on ainoana jäsenvaltiona pyytänyt komissiolta apua. Komission yksiköt antoivat tällaista apua ja ohjausta työryhmissä, joihin kaikki jäsenvaltiot osallistuivat.

| 55. | Kansallisten tietokantojen täyden käyttökunnon tunnustamisprosessiin kuuluvien paikalla tehtyjen tarkastusten jälkeen päätelmistä keskusteltiin komission työryhmissä ja laadittiin päätös komission hyväksyttäväksi. Komission päätös julkaistiin hyväksymisen jälkeen Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

  Saksassa viranomaiset ovat sitoutuneet parantamaan tietokannan luotettavuutta varmistamalla erityisesti, että i) lisätoimenpiteitä ja erityisesti valvontatoimenpiteitä toteutetaan eläinten siirtojen, syntymien ja kuolemien ilmoittamiselle asetetun seitsemän päivän määräajan noudattamiseksi, ii) kaikki siirrot merkitään tietokantaan ja tietoja seurataan, iii) kaikkia nykyisiä toimenpiteitä vahvistetaan sellaisten virheiden tai puutteiden nopeaksi korjaamiseksi, jotka voidaan havaita automaattisesti tai asianmukaisissa paikalla tehtävissä tarkastuksissa, iv) lisätoimenpiteitä toteutetaan komission asetuksen (EY) N:o 2630/97 noudattamisen varmistamiseksi jäsenvaltion alueella. |
| --- | --- |

55.

Kansallisten tietokantojen täyden käyttökunnon tunnustamisprosessiin kuuluvien paikalla tehtyjen tarkastusten jälkeen päätelmistä keskusteltiin komission työryhmissä ja laadittiin päätös komission hyväksyttäväksi. Komission päätös julkaistiin hyväksymisen jälkeen Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Saksassa viranomaiset ovat sitoutuneet parantamaan tietokannan luotettavuutta varmistamalla erityisesti, että i) lisätoimenpiteitä ja erityisesti valvontatoimenpiteitä toteutetaan eläinten siirtojen, syntymien ja kuolemien ilmoittamiselle asetetun seitsemän päivän määräajan noudattamiseksi, ii) kaikki siirrot merkitään tietokantaan ja tietoja seurataan, iii) kaikkia nykyisiä toimenpiteitä vahvistetaan sellaisten virheiden tai puutteiden nopeaksi korjaamiseksi, jotka voidaan havaita automaattisesti tai asianmukaisissa paikalla tehtävissä tarkastuksissa, iv) lisätoimenpiteitä toteutetaan komission asetuksen (EY) N:o 2630/97 noudattamisen varmistamiseksi jäsenvaltion alueella.

| 56. | Kohtaan 55 annetussa vastauksessa tarkoitettu päätös perustui jäsenvaltioiden sitoumuksiin. Portugalin ja Yhdistyneen kuningaskunnan tietokantojen täyttä käyttökuntoa koskevan tunnustamisprosessin aikana elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto havaitsi toimivaltaisten viranomaisten sitoumusten vastaisia puutteita, joita olivat esimerkiksi syntymästä, kuolemasta ja siirroista ilmoittamatta jättäminen sekä nopeiden korjausten tekemättä jättäminen tarkastusten jälkeen. |
| --- | --- |

56.

Kohtaan 55 annetussa vastauksessa tarkoitettu päätös perustui jäsenvaltioiden sitoumuksiin. Portugalin ja Yhdistyneen kuningaskunnan tietokantojen täyttä käyttökuntoa koskevan tunnustamisprosessin aikana elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto havaitsi toimivaltaisten viranomaisten sitoumusten vastaisia puutteita, joita olivat esimerkiksi syntymästä, kuolemasta ja siirroista ilmoittamatta jättäminen sekä nopeiden korjausten tekemättä jättäminen tarkastusten jälkeen.

| 57. | Komission mukaan kansallisten tietokantojen täyden käyttökunnon tunnustamisessa käytetyt teknistä hallinnointia ja laatua koskevat indikaattorit olivat asianmukaiset. Koska kansallisten tietokantojen täyden käyttökunnon tunnustamisedellytyksien osalta on olemassa oikeudellisesti sääntelemätön tila, komission on pitänyt perustaa arviointi- ja tunnustamismenettely johdonmukaisille käytännön kriteereille (esim. kirjatut tiedot, tiedon syöttämismenettely ja tiedon laadun varmistamismenettely). Komission yksiköt ovat laatineet kyselylomakkeen ja vahvistaneet sisäiseen tarkastusluetteloon perustuvan käytännön tietokantojen arvioimiseksi paikalla tehtävien tarkastusten aikana.
  Olisi muistettava, että parhainkin sovellus toimii vain, jos tiedot syötetään siihen asianmukaisesti. Tämä on jäsenvaltioiden vastuulla. |
| --- | --- |

57.

Komission mukaan kansallisten tietokantojen täyden käyttökunnon tunnustamisessa käytetyt teknistä hallinnointia ja laatua koskevat indikaattorit olivat asianmukaiset. Koska kansallisten tietokantojen täyden käyttökunnon tunnustamisedellytyksien osalta on olemassa oikeudellisesti sääntelemätön tila, komission on pitänyt perustaa arviointi- ja tunnustamismenettely johdonmukaisille käytännön kriteereille (esim. kirjatut tiedot, tiedon syöttämismenettely ja tiedon laadun varmistamismenettely). Komission yksiköt ovat laatineet kyselylomakkeen ja vahvistaneet sisäiseen tarkastusluetteloon perustuvan käytännön tietokantojen arvioimiseksi paikalla tehtävien tarkastusten aikana.

Olisi muistettava, että parhainkin sovellus toimii vain, jos tiedot syötetään siihen asianmukaisesti. Tämä on jäsenvaltioiden vastuulla.

| 61.—62. | Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto havaitsi Portugalin ja Yhdistyneen kuningaskunnan (Iso-Britannia) kansallisten tietokantojen täyden käyttökunnon tunnustamisprosessin aikana vakavia puutteita. Päätösluonnoksia ei ole esitetty komission hyväksyttäviksi, koska jäsenvaltioiden odotetaan toteuttavan asiaankuuluvat toimenpiteet näiden puutteiden korjaamiseksi. |
| --- | --- |

61.—62.

Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto havaitsi Portugalin ja Yhdistyneen kuningaskunnan (Iso-Britannia) kansallisten tietokantojen täyden käyttökunnon tunnustamisprosessin aikana vakavia puutteita. Päätösluonnoksia ei ole esitetty komission hyväksyttäviksi, koska jäsenvaltioiden odotetaan toteuttavan asiaankuuluvat toimenpiteet näiden puutteiden korjaamiseksi.

| 64. | Neuvoston perusasetuksesta johtuvien rajoitusten, tavoitteiden moninaisuuden ja sääntelyn epämääräisen luonteen vuoksi kaikki seikat on kussakin konkreettisessa tilanteessa otettava huomioon ja punnittava. Pohjois-Irlannin tietokannan täyden käyttökunnon tunnustamisen perumiselle ei ole oikeudellisia perusteita. |
| --- | --- |

64.

Neuvoston perusasetuksesta johtuvien rajoitusten, tavoitteiden moninaisuuden ja sääntelyn epämääräisen luonteen vuoksi kaikki seikat on kussakin konkreettisessa tilanteessa otettava huomioon ja punnittava. Pohjois-Irlannin tietokannan täyden käyttökunnon tunnustamisen perumiselle ei ole oikeudellisia perusteita.

| 67. | Mainitut tarkastuskäynnit tehtiin vuonna 2002. Havainnoista, päätelmistä ja suosituksista laadittiin yksityiskohtainen kertomus, joka lähetettiin jäsenvaltioille huomautuksia varten, minkä jälkeen kertomus viimeisteltiin ja julkaistiin Internetissä.
  Kultakin jäsenvaltiolta pyydettiin toimintasuunnitelma havaittujen puutteiden korjaamiseksi.
  Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto arvioi jäsenvaltioiden vastaukset ja toimintasuunnitelmat. Eräissä tapauksissa toimintasuunnitelmia ei pidetty tyydyttävinä ja lisätietoja/lisäsitoumuksia vaadittiin.
  Seurantaa on sovellettu kaikkiin kertomuksiin ja ongelmatapauksissa on tehty uusia tarkastuskäyntejä kehityksen arvioimiseksi omien havaintojen pohjalta.
  Lisäksi on laadittu näiden jäsenvaltioihin tehtyjen tarkastusmatkojen pääkohtia käsittelevä yleiskertomus, joka on julkaistu Internetissä.
  Komission yksiköt ovat myös käyttäneet tarkastuskäynneillä hankittuja tietoja ja kokemuksia laatiakseen asiakirjan, jossa esitetään luettelo tietokantoihin syötettyjen tietojen validointia koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä kutakin viitearvoa koskevista vaatimustasoista. |
| --- | --- |

67.

Mainitut tarkastuskäynnit tehtiin vuonna 2002. Havainnoista, päätelmistä ja suosituksista laadittiin yksityiskohtainen kertomus, joka lähetettiin jäsenvaltioille huomautuksia varten, minkä jälkeen kertomus viimeisteltiin ja julkaistiin Internetissä.

Kultakin jäsenvaltiolta pyydettiin toimintasuunnitelma havaittujen puutteiden korjaamiseksi.

Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto arvioi jäsenvaltioiden vastaukset ja toimintasuunnitelmat. Eräissä tapauksissa toimintasuunnitelmia ei pidetty tyydyttävinä ja lisätietoja/lisäsitoumuksia vaadittiin.

Seurantaa on sovellettu kaikkiin kertomuksiin ja ongelmatapauksissa on tehty uusia tarkastuskäyntejä kehityksen arvioimiseksi omien havaintojen pohjalta.

Lisäksi on laadittu näiden jäsenvaltioihin tehtyjen tarkastusmatkojen pääkohtia käsittelevä yleiskertomus, joka on julkaistu Internetissä.

Komission yksiköt ovat myös käyttäneet tarkastuskäynneillä hankittuja tietoja ja kokemuksia laatiakseen asiakirjan, jossa esitetään luettelo tietokantoihin syötettyjen tietojen validointia koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä kutakin viitearvoa koskevista vaatimustasoista.

| 70. | Tilastoihin perustuva seuranta on kehittynyt tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen jälkeen. Komissio on halunnut parantaa niiden vuosikertomusten selkeyttä ja verrattavuutta, jotka jäsenvaltiot laativat nautaeläinten tunnistamiseen ja rekisteröimiseen liittyviä yhteisön säännöksiä koskevista tarkastuksista, minkä vuoksi se on antanut asetuksen (EY) N:o 499/2004 (asetuksen (EY) N:o 1082/2003 muuttamisesta nautaeläinalaa koskevan määräajan sekä vuosikertomusta koskevan mallin osalta). |
| --- | --- |

70.

Tilastoihin perustuva seuranta on kehittynyt tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen jälkeen. Komissio on halunnut parantaa niiden vuosikertomusten selkeyttä ja verrattavuutta, jotka jäsenvaltiot laativat nautaeläinten tunnistamiseen ja rekisteröimiseen liittyviä yhteisön säännöksiä koskevista tarkastuksista, minkä vuoksi se on antanut asetuksen (EY) N:o 499/2004 (asetuksen (EY) N:o 1082/2003 muuttamisesta nautaeläinalaa koskevan määräajan sekä vuosikertomusta koskevan mallin osalta).

| 74. | Yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevat säädökset ovat hyvin yksityiskohtaisia sellaisten sääntöjenvastaisuuksien osalta, joiden vuoksi sovelletaan tuen vähennyksiä tai tuen ulkopuolelle jättämisiä.
  Tilintarkastustuomioistuimen esimerkkeinä mainitsemien sääntöjenvastaisuuksien osalta jäsenvaltioiden olisi sovellettava asianmukaisesti asetuksen (EY) N:o 1760/2000 10 artiklan e alakohdassa säädettyjä hallinnollisia seuraamuksia. |
| --- | --- |

74.

Yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevat säädökset ovat hyvin yksityiskohtaisia sellaisten sääntöjenvastaisuuksien osalta, joiden vuoksi sovelletaan tuen vähennyksiä tai tuen ulkopuolelle jättämisiä.

Tilintarkastustuomioistuimen esimerkkeinä mainitsemien sääntöjenvastaisuuksien osalta jäsenvaltioiden olisi sovellettava asianmukaisesti asetuksen (EY) N:o 1760/2000 10 artiklan e alakohdassa säädettyjä hallinnollisia seuraamuksia.

JÄSENVALTIOISSA TOIMITETTUJEN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUSTEN TULOKSET

| 83. | Jäsenvaltioiden on pitänyt varmistaa, että kansalliset tietokannat ovat täysin käyttökunnossa 31. joulukuuta 1999 alkaen ja että kutakin nautaeläintä koskevat tiedot ja kaikkia niitä tiloja koskevat tiedot, joilla eläintä on pidetty, ovat saatavilla milloin tahansa. Neuvoston direktiivin 64/432/ETY mukaan yhteisön sisäiseen kauppaan tarkoitettujen nautaeläinten mukana on oltava virallisen eläinlääkärin antama terveystodistus, joka sisältää kyseisen eläimen tunnistamista ja määrätilaa koskevat tiedot. Lisäksi jälkimmäisen eläinryhmän osalta sillä tilalla, jolta eläin siirretään, toimivan nautaeläinten pitäjän on tehtävä ilmoitus. |
| --- | --- |

83.

Jäsenvaltioiden on pitänyt varmistaa, että kansalliset tietokannat ovat täysin käyttökunnossa 31. joulukuuta 1999 alkaen ja että kutakin nautaeläintä koskevat tiedot ja kaikkia niitä tiloja koskevat tiedot, joilla eläintä on pidetty, ovat saatavilla milloin tahansa. Neuvoston direktiivin 64/432/ETY mukaan yhteisön sisäiseen kauppaan tarkoitettujen nautaeläinten mukana on oltava virallisen eläinlääkärin antama terveystodistus, joka sisältää kyseisen eläimen tunnistamista ja määrätilaa koskevat tiedot. Lisäksi jälkimmäisen eläinryhmän osalta sillä tilalla, jolta eläin siirretään, toimivan nautaeläinten pitäjän on tehtävä ilmoitus.

| 87. | Asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 säädetään, että jokaisen nautaeläinten pitäjän on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kaikista siirroista tilalle ja tilalta. Lisäksi tietojen moitteeton toimittaminen toimivaltaiselle viranomaiselle on yksi riskianalyysin osatekijä, ja tarkastettava tilat valitaan riskianalyysin perusteella. Komission yksiköt ovat antaneet lisäselvennyksiä työryhmissä käydyissä keskusteluissa, joihin ovat osallistuneet kaikki jäsenvaltiot, ja elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto on antanut tarvittaessa suosituksia. |
| --- | --- |

87.

Asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 säädetään, että jokaisen nautaeläinten pitäjän on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kaikista siirroista tilalle ja tilalta. Lisäksi tietojen moitteeton toimittaminen toimivaltaiselle viranomaiselle on yksi riskianalyysin osatekijä, ja tarkastettava tilat valitaan riskianalyysin perusteella. Komission yksiköt ovat antaneet lisäselvennyksiä työryhmissä käydyissä keskusteluissa, joihin ovat osallistuneet kaikki jäsenvaltiot, ja elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto on antanut tarvittaessa suosituksia.

| 88. | Asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 annettu pitäjän määritelmä kattaa teurastamot, minkä vuoksi ne on sisällytettävä kansallisiin tietokantoihin. Komission yksiköt ovat käsitelleet tätä seikkaa Ranskan tietokannan täyden käyttökunnon tunnustamisprosessin aikana, ja Ranskan viranomaiset ovat sitoutuneet muun muassa varmistamaan, että kaikenlaiset siirrot syötetään tietokantaan. Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto on antanut suosituksia tarkastajien tekemiä havaintoja vastaavien havaintojen vuoksi. |
| --- | --- |

88.

Asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 annettu pitäjän määritelmä kattaa teurastamot, minkä vuoksi ne on sisällytettävä kansallisiin tietokantoihin. Komission yksiköt ovat käsitelleet tätä seikkaa Ranskan tietokannan täyden käyttökunnon tunnustamisprosessin aikana, ja Ranskan viranomaiset ovat sitoutuneet muun muassa varmistamaan, että kaikenlaiset siirrot syötetään tietokantaan. Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto on antanut suosituksia tarkastajien tekemiä havaintoja vastaavien havaintojen vuoksi.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 92. | Kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa, komissio on tehnyt ehdotuksen kansallisten tietokantojen välisestä tietojenvaihdosta, mutta neuvosto hylkäsi ehdotuksen. Soveltamista koskevia päätöksiä ei voida tehdä oikeusperustan puuttumisen vuoksi.
  Animo on atk-järjestelmä jäsenvaltioiden välisessä kaupassa lähetettyjä eläimiä koskevien tietojen vaihtamiseksi. Se korvataan uudella Traces-järjestelmällä, joka on suunniteltu parantamaan EU:n ulkopuolelta tulevien eläinten siirtojen ja EU:n sisällä tapahtuvien siirtojen hallintaa. Traces-järjestelmän avulla kehitetään eläinten siirtojen jäljittämiseen liittyvien tietojen määrää ja laatua sekä tiedonvaihtoa kansallisten viranomaisten ja EU:n välillä. Siihen sisältyy myös sähköisten eläinlääkärintodistusten järjestelmä. Komissio sääti Traces-järjestelmästä huhtikuussa 2004, ja komission asetuksessa (EY) N:o 599/2004 vahvistetaan eläinten ja eläinperäisten tuotteiden yhteisön sisäiseen kauppaan liittyvä yhdenmukainen todistusmalli ja tarkastuspöytäkirja. Todistuksiin merkitään mallin mukaisesti eläinten tunnistamista koskevia tietoja.
  direktiivin 64/432/ETY mukaan nautaeläinten mukana on niitä toisiin jäsenvaltioihin lähetettäessä oltava virallisen eläinlääkärin antama terveystodistus, joka sisältää terveydellistä asemaa ja eläinten tunnistamista koskevia tietoja.
  Lisäksi jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten välisestä vastavuoroisesta avunannosta sekä jäsenvaltioiden ja komission välisestä yhteistyöstä eläinlääkintää ja kotieläinjalostusta koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi säädetään direktiivissä 89/608/ETY, johon viitataan asetuksen (EY) N:o 1760/2000 johdanto-osan 11 kappaleessa. |
| --- | --- |

92.

Kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa, komissio on tehnyt ehdotuksen kansallisten tietokantojen välisestä tietojenvaihdosta, mutta neuvosto hylkäsi ehdotuksen. Soveltamista koskevia päätöksiä ei voida tehdä oikeusperustan puuttumisen vuoksi.

Animo on atk-järjestelmä jäsenvaltioiden välisessä kaupassa lähetettyjä eläimiä koskevien tietojen vaihtamiseksi. Se korvataan uudella Traces-järjestelmällä, joka on suunniteltu parantamaan EU:n ulkopuolelta tulevien eläinten siirtojen ja EU:n sisällä tapahtuvien siirtojen hallintaa. Traces-järjestelmän avulla kehitetään eläinten siirtojen jäljittämiseen liittyvien tietojen määrää ja laatua sekä tiedonvaihtoa kansallisten viranomaisten ja EU:n välillä. Siihen sisältyy myös sähköisten eläinlääkärintodistusten järjestelmä. Komissio sääti Traces-järjestelmästä huhtikuussa 2004, ja komission asetuksessa (EY) N:o 599/2004 vahvistetaan eläinten ja eläinperäisten tuotteiden yhteisön sisäiseen kauppaan liittyvä yhdenmukainen todistusmalli ja tarkastuspöytäkirja. Todistuksiin merkitään mallin mukaisesti eläinten tunnistamista koskevia tietoja.

direktiivin 64/432/ETY mukaan nautaeläinten mukana on niitä toisiin jäsenvaltioihin lähetettäessä oltava virallisen eläinlääkärin antama terveystodistus, joka sisältää terveydellistä asemaa ja eläinten tunnistamista koskevia tietoja.

Lisäksi jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten välisestä vastavuoroisesta avunannosta sekä jäsenvaltioiden ja komission välisestä yhteistyöstä eläinlääkintää ja kotieläinjalostusta koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi säädetään direktiivissä 89/608/ETY, johon viitataan asetuksen (EY) N:o 1760/2000 johdanto-osan 11 kappaleessa.

| 93. | Komissio ottaa huomioon tarkastajien suosituksen, jonka mukaan ilmoituksia olisi kaikissa jäsenvaltioissa koskettava tarkat ja samanlaiset säännöt, mutta Euroopan parlamentin ja neuvoston antamassa asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 ei säädetä sellaisten yksityiskohtaisten sääntöjen antamisesta, jotka koskisivat nautaeläinten pitäjän toimivaltaiselle viranomaiselle tekemiä ilmoituksia koskevaa menettelyä.
  Komissio on yhtä mieltä tarkastajien suosituksesta, joka koskee rekisterin pitämisen mukauttamista siten, että se soveltuisi erilaisten eläinten pitäjien käyttöön nykyinen teknologinen kehitys huomioon ottaen. Olisi kuitenkin huomattava, että nykyisen lainsäädännön mukaan jäsenvaltioilla on mahdollisuus käyttää viivakoodeja ja Internetiä.
  Komissio on samaa mieltä tarkastajien suosituksesta, joka liittyy passien niitä myöntävälle viranomaiselle palauttamista koskevaan valvontamenettelyyn, mutta asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 ei säädetä yksityiskohtaisten sääntöjen antamisesta tällaisten menettelyjen osalta. |
| --- | --- |

93.

Komissio ottaa huomioon tarkastajien suosituksen, jonka mukaan ilmoituksia olisi kaikissa jäsenvaltioissa koskettava tarkat ja samanlaiset säännöt, mutta Euroopan parlamentin ja neuvoston antamassa asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 ei säädetä sellaisten yksityiskohtaisten sääntöjen antamisesta, jotka koskisivat nautaeläinten pitäjän toimivaltaiselle viranomaiselle tekemiä ilmoituksia koskevaa menettelyä.

Komissio on yhtä mieltä tarkastajien suosituksesta, joka koskee rekisterin pitämisen mukauttamista siten, että se soveltuisi erilaisten eläinten pitäjien käyttöön nykyinen teknologinen kehitys huomioon ottaen. Olisi kuitenkin huomattava, että nykyisen lainsäädännön mukaan jäsenvaltioilla on mahdollisuus käyttää viivakoodeja ja Internetiä.

Komissio on samaa mieltä tarkastajien suosituksesta, joka liittyy passien niitä myöntävälle viranomaiselle palauttamista koskevaan valvontamenettelyyn, mutta asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 ei säädetä yksityiskohtaisten sääntöjen antamisesta tällaisten menettelyjen osalta.

| 94. | Komissio on tehnyt ehdotuksen kansallisten tietokantojen välisestä tietojenvaihdosta, mutta neuvosto hylkäsi ehdotuksen. |
| --- | --- |

94.

Komissio on tehnyt ehdotuksen kansallisten tietokantojen välisestä tietojenvaihdosta, mutta neuvosto hylkäsi ehdotuksen.

| 95. | On tarpeen vahvistaa yhteisiin standardeihin perustuvat avoimet kriteerit ja viitearvot. Oikeusperustan puuttumisesta huolimatta komission yksiköt ovat aloittaneet nykyisten kriteerien ja viitearvojen tarkastelun ja vahvistamisen. Näistä viitearvoista on jo keskusteltu lukuisissa elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston kanssa pidetyissä koordinaatiokokouksissa ja komission työryhmissä, joihin kaikki jäsenvaltiot ovat osallistuneet. |
| --- | --- |

95.

On tarpeen vahvistaa yhteisiin standardeihin perustuvat avoimet kriteerit ja viitearvot. Oikeusperustan puuttumisesta huolimatta komission yksiköt ovat aloittaneet nykyisten kriteerien ja viitearvojen tarkastelun ja vahvistamisen. Näistä viitearvoista on jo keskusteltu lukuisissa elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston kanssa pidetyissä koordinaatiokokouksissa ja komission työryhmissä, joihin kaikki jäsenvaltiot ovat osallistuneet.

| 96. | Asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 ei säädetä kansallisten tietokantojen täyden käyttökunnon tunnustuksen uusimisesta eikä tällaisten tietokantojen varmentamisesta vuosittain. Vastuu käyttökuntoisten kansallisten tietokantojen käyttöönotosta on jäsenvaltioilla.
  Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto on tarkastanut nautaeläinten tunnistamis- ja rekisteröintijärjestelmää, johon kansallinen tietokanta kuuluu, erityisesti vuonna 2002 tehtyjen jäljitettävyyttä koskevien tarkastusmatkojen aikana mutta myös sellaisten tarkastusten aikana, jotka liittyvät eläinten tunnistamiseen. Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto on näiden tarkastusten perusteella laatinut suosituksia toimenpiteistä, jotka kyseisten jäsenvaltioiden on tarpeen toteuttaa. |
| --- | --- |

96.

Asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 ei säädetä kansallisten tietokantojen täyden käyttökunnon tunnustuksen uusimisesta eikä tällaisten tietokantojen varmentamisesta vuosittain. Vastuu käyttökuntoisten kansallisten tietokantojen käyttöönotosta on jäsenvaltioilla.

Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto on tarkastanut nautaeläinten tunnistamis- ja rekisteröintijärjestelmää, johon kansallinen tietokanta kuuluu, erityisesti vuonna 2002 tehtyjen jäljitettävyyttä koskevien tarkastusmatkojen aikana mutta myös sellaisten tarkastusten aikana, jotka liittyvät eläinten tunnistamiseen. Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto on näiden tarkastusten perusteella laatinut suosituksia toimenpiteistä, jotka kyseisten jäsenvaltioiden on tarpeen toteuttaa.

| 97. | Komissio ottaa huomioon tarkastajien suosituksen tarkastella uudelleen tarkastuksia ja seuraamuksia koskevia sääntöjä.
  Hallinnollisia vähimmäisseuraamuksia koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 494/98, ja niiden mukaan jäsenvaltioilla on mahdollisuus ottaa käyttöön muita kansallisia hallinnollisia tai rikosoikeudellisia seuraamuksia sääntöjenvastaisuuden vakavuuden mukaan.
  Tarkastusten vähimmäistasosta säädetään komission asetuksessa (EY) N:o 1082/2003, jolla korvataan asetus (EY) N:o 2630/97.
  Komissio katsoo, että tunnistusjärjestelmän sisällyttäminen yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään voisi järjestelmien erilaisten tavoitteiden vuoksi vaarantaa eläinpalkkiojärjestelmän moitteettoman toiminnan ja aiheuttaa oikeudellisten toimien riskin. Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä koskee muun muassa eläimiä, joista on haettu YMP-tukea. Sen vuoksi varmistetaan ainoastaan, että tällaiset eläimet on kirjattu nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmään.
  Tunnistusjärjestelmän on mahdollistettava eläinten jäljittäminen eläinlääkinnällisistä syistä tehtyjen siirtojen kautta, eli tartunnan saaneet eläimet pitää voida jäljittää nopeasti taudinpurkauksen yhteydessä, jotta tautia voidaan nopeasti ja tehokkaasti torjua.
  Yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää ja sitä koskevia tulkintoja laadittaessa on pyritty kaikin asianmukaisin keinoin varmistamaan, että tuen vähennyksiä tai tukien ulkopuolelle sulkemisia sovelletaan oikeassa suhteessa rikkomiseen ja ainoastaan silloin kun se on asiaankuuluvaa. Komissio uskoo, että sääntelyn mukaisten tarkastusten olisi oltava mahdollisimman käytännöllisiä ja tehokkaita kuitenkin siten, että tarvittava rahoitukseen liittyvä suoja on varmistettu. |
| --- | --- |

97.

Komissio ottaa huomioon tarkastajien suosituksen tarkastella uudelleen tarkastuksia ja seuraamuksia koskevia sääntöjä.

Hallinnollisia vähimmäisseuraamuksia koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 494/98, ja niiden mukaan jäsenvaltioilla on mahdollisuus ottaa käyttöön muita kansallisia hallinnollisia tai rikosoikeudellisia seuraamuksia sääntöjenvastaisuuden vakavuuden mukaan.

Tarkastusten vähimmäistasosta säädetään komission asetuksessa (EY) N:o 1082/2003, jolla korvataan asetus (EY) N:o 2630/97.

Komissio katsoo, että tunnistusjärjestelmän sisällyttäminen yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään voisi järjestelmien erilaisten tavoitteiden vuoksi vaarantaa eläinpalkkiojärjestelmän moitteettoman toiminnan ja aiheuttaa oikeudellisten toimien riskin. Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä koskee muun muassa eläimiä, joista on haettu YMP-tukea. Sen vuoksi varmistetaan ainoastaan, että tällaiset eläimet on kirjattu nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmään.

Tunnistusjärjestelmän on mahdollistettava eläinten jäljittäminen eläinlääkinnällisistä syistä tehtyjen siirtojen kautta, eli tartunnan saaneet eläimet pitää voida jäljittää nopeasti taudinpurkauksen yhteydessä, jotta tautia voidaan nopeasti ja tehokkaasti torjua.

Yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää ja sitä koskevia tulkintoja laadittaessa on pyritty kaikin asianmukaisin keinoin varmistamaan, että tuen vähennyksiä tai tukien ulkopuolelle sulkemisia sovelletaan oikeassa suhteessa rikkomiseen ja ainoastaan silloin kun se on asiaankuuluvaa. Komissio uskoo, että sääntelyn mukaisten tarkastusten olisi oltava mahdollisimman käytännöllisiä ja tehokkaita kuitenkin siten, että tarvittava rahoitukseen liittyvä suoja on varmistettu.

| 98. | Säännösten muuttaminen ei estäisi sitä, että yli 30 kuukauden ikäisiä lehmiä, joihin ei sovelleta tunnistamis- ja rekisteröintivelvoitetta, vietäisiin teurastettaviksi, mutta saattaisi johtaa luvattomiin teurastuksiin.
  Elintarviketurvallisuusviranomaisen antaman lausunnon mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset aikovat lopettaa yli 30 kuukauden ikäisten eläinten teurastamisjärjestelmän. Lopettamispäivää ei ole vielä vahvistettu, mutta se tullee olemaan vuoden 2005 alkupuolella. |
| --- | --- |

98.

Säännösten muuttaminen ei estäisi sitä, että yli 30 kuukauden ikäisiä lehmiä, joihin ei sovelleta tunnistamis- ja rekisteröintivelvoitetta, vietäisiin teurastettaviksi, mutta saattaisi johtaa luvattomiin teurastuksiin.

Elintarviketurvallisuusviranomaisen antaman lausunnon mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset aikovat lopettaa yli 30 kuukauden ikäisten eläinten teurastamisjärjestelmän. Lopettamispäivää ei ole vielä vahvistettu, mutta se tullee olemaan vuoden 2005 alkupuolella.

| 99. | Komissio on samaa mieltä siitä, että kaikkien nautaeläinten jäljitettävyyttä ei voida taata ehdottoman varmasti. Oikeusaukon vuoksi komission yksiköt ovat pyrkineet viitearvoja jatkuvasti kehittämällä auttamaan jäsenvaltioita lisäämään kansallisten tietokantojen luotettavuutta. Lisäksi Traces-järjestelmän käyttöönotto parantaa eläinten jäljitettävyyttä yhteisön sisäisessä kaupassa. |
| --- | --- |

99.

Komissio on samaa mieltä siitä, että kaikkien nautaeläinten jäljitettävyyttä ei voida taata ehdottoman varmasti. Oikeusaukon vuoksi komission yksiköt ovat pyrkineet viitearvoja jatkuvasti kehittämällä auttamaan jäsenvaltioita lisäämään kansallisten tietokantojen luotettavuutta. Lisäksi Traces-järjestelmän käyttöönotto parantaa eläinten jäljitettävyyttä yhteisön sisäisessä kaupassa.

---