# Europos Sąjungos C 81/2005

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 81 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 48 tomas2005m. balandžio 2d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 81

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

48 tomas2005m. balandžio 2d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Taryba |
| 2005/C 081/1 | Slovėnijos Respublikos deklaracija pagal 1971 m. birželio 14 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų taikymo pagal darbo sutartį dirbantiems asmenims, savarankiškai dirbantiems asmenims ir jų šeimos nariams, judantiems Bendrijoje, 5 straipsnį | 1 |
| | Komisija |
| 2005/C 081/2 | Palūkanų norma taikoma Europos Centrinio Banko pagrindinėms pakartotinio finansavimo operacijoms: 2,05 % 2005 m. balandžio 1 d. — Euro kursas | 3 |
| 2005/C 081/3 | Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis — Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  ) | 4 |
| 2005/C 081/4 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.3726 – Dansk Supermarked/Netto) — Bylą yra numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 6 |
| 2005/C 081/5 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.3782 – CVC/Forbo) — Bylą yra numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 7 |
| 2005/C 081/6 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.3692 – Reuters/Telerate) (
  1
  ) | 8 |
| 2005/C 081/7 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.3772 – Aviva/RAC) (
  1
  ) | 9 |
| | Europos centrinis bankas |
| 2005/C 081/8 | 2005 m. kovo 17 d. Europos centrinio banko nuomonė, Europos Sąjungos Tarybos prašymu dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Hagos konvencijos dėl teisės, taikomos tam tikroms teisėms tarpininko laikomų vertybinių popierių atžvilgiu, pasirašymo (KOM(20030 783 galutinis) (CON/2005/7) | 10 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Taryba

2005/C 081/1

Slovėnijos Respublikos deklaracija pagal 1971 m. birželio 14 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų taikymo pagal darbo sutartį dirbantiems asmenims, savarankiškai dirbantiems asmenims ir jų šeimos nariams, judantiems Bendrijoje, 5 straipsnį

1

Komisija

2005/C 081/2

Palūkanų norma taikoma Europos Centrinio Banko pagrindinėms pakartotinio finansavimo operacijoms: 2,05 % 2005 m. balandžio 1 d. — Euro kursas

3

2005/C 081/3

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis — Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  )

1

4

2005/C 081/4

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.3726 – Dansk Supermarked/Netto) — Bylą yra numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

6

2005/C 081/5

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.3782 – CVC/Forbo) — Bylą yra numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

7

2005/C 081/6

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.3692 – Reuters/Telerate) (
  1
  )

1

8

2005/C 081/7

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.3772 – Aviva/RAC) (
  1
  )

1

9

Europos centrinis bankas

2005/C 081/8

2005 m. kovo 17 d. Europos centrinio banko nuomonė, Europos Sąjungos Tarybos prašymu dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Hagos konvencijos dėl teisės, taikomos tam tikroms teisėms tarpininko laikomų vertybinių popierių atžvilgiu, pasirašymo (KOM(20030 783 galutinis) (CON/2005/7)

10

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Taryba

| 2.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/1

---

Slovėnijos Respublikos deklaracija pagal 1971 m. birželio 14 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų taikymo pagal darbo sutartį dirbantiems asmenims, savarankiškai dirbantiems asmenims ir jų šeimos nariams, judantiems Bendrijoje, 5 straipsnį

(2005/C 81/01)

I.   4 STRAIPSNIO 1 IR 2 DALYSE PAMINĖTI TEISĖS AKTAI IR SISTEMOS

Sritis: Pensijų ir invalidumo draudimas

Pensijų ir invalidumo draudimo atveju Reglamentas 1408/71 taikomas šiam nacionalinės teisės aktui:

| — | Pensijų ir invalidumo draudimo aktas (Official Gazette of the Republic of Slovenia, Nr. 20/2004-ZPIZ-1-UPB2), išskyrus XII dalies III skyrių: Savanoriškas papildomas pensijų draudimas, susijęs su šiomis keturiomis socialinės apsaugos sritimis, kaip apibrėžta reglamento 4 straipsnio 1 dalyje:






  b) | invalidumo išmokomis; |
| --- | --- | --- |

—

Pensijų ir invalidumo draudimo aktas (Official Gazette of the Republic of Slovenia, Nr. 20/2004-ZPIZ-1-UPB2), išskyrus XII dalies III skyrių: Savanoriškas papildomas pensijų draudimas, susijęs su šiomis keturiomis socialinės apsaugos sritimis, kaip apibrėžta reglamento 4 straipsnio 1 dalyje:

b)

invalidumo išmokomis;

| c) | senatvės išmokomis; |
| --- | --- |

c)

senatvės išmokomis;

| d) | išmokomis maitintojo netekusiems asmenims; |
| --- | --- |

d)

išmokomis maitintojo netekusiems asmenims;

| e) | išmokomis dėl nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų. |
| --- | --- |

e)

išmokomis dėl nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų.

Sritis: Motinystės išmokos ir išmokos šeimai

Motinystės išmokų ir išmokų šeimai atveju Reglamentas 1408/71 taikomas šiam nacionalinės teisės aktui:

| — | Motinystės ir tėvystės apsaugos ir išmokų šeimai aktas (Official Gazette of the Republic of Slovenia, Nr. 110/2003-ZSDP-UPB1), susijęs su šiomis dviem sritimis:






  a) | motinystės išmokomis; |
| --- | --- | --- |

—

Motinystės ir tėvystės apsaugos ir išmokų šeimai aktas (Official Gazette of the Republic of Slovenia, Nr. 110/2003-ZSDP-UPB1), susijęs su šiomis dviem sritimis:

a)

motinystės išmokomis;

| h) | išmokomis šeimai. |
| --- | --- |

h)

išmokomis šeimai.

Sritis: Sveikatos draudimas

Sveikatos draudimo atveju Reglamentas 1408/71 taikomas šiam nacionalinės teisės aktui:

| — | Sveikatos apsaugos ir sveikatos draudimo aktas (Official Gazette of the Republic of Slovenia, Nr. 20/2004-ZZVZZ-UPB1), susijęs su šiomis sritimis:






  a) | išmokomis ligos atveju; |
| --- | --- | --- |

—

Sveikatos apsaugos ir sveikatos draudimo aktas (Official Gazette of the Republic of Slovenia, Nr. 20/2004-ZZVZZ-UPB1), susijęs su šiomis sritimis:

a)

išmokomis ligos atveju;

| e) | išmokomis dėl nelaimingų atsitikimų darbe; |
| --- | --- |

e)

išmokomis dėl nelaimingų atsitikimų darbe;

| f) | išmokomis mirties atveju. |
| --- | --- |

f)

išmokomis mirties atveju.

Sritis: Draudimas nuo nedarbo

Draudimo nuo nedarbo atveju Reglamentas 1408/71 taikomas šiam nacionalinės teisės aktui:

| — | Užimtumo ir draudimo nedarbo atveju aktas (Official Gazette of the Republic of Slovenia, Nr. 5/1991-ZZZPB, (17/1991, 2/1994 – klaidų atitaisymas), 12/1992, 71/1993, 35/1994, 38/1994, 69/1998, 67/2002), susijęs su šiomis sritimis:






  g) | bedarbio išmokomis. |
| --- | --- | --- |

—

Užimtumo ir draudimo nedarbo atveju aktas (Official Gazette of the Republic of Slovenia, Nr. 5/1991-ZZZPB, (17/1991, 2/1994 – klaidų atitaisymas), 12/1992, 71/1993, 35/1994, 38/1994, 69/1998, 67/2002), susijęs su šiomis sritimis:

g)

bedarbio išmokomis.

II.   50 STRAIPSNYJE PAMINĖTOS MINIMALIOS IŠMOKOS

Sritis: Pensijų ir invalidumo draudimas

Pensijų ir invalidumo draudimo atveju Reglamentas 1408/71 taikomas šiam nacionalinės teisės aktui:

| — | Pensijų ir invalidumo draudimo aktas (Official Gazette of the Republic of Slovenia, Nr. 20/2004-ZPIZ-1-UPB2), išskyrus XII dalies III skyrių: Savanoriškas papildomas pensijų draudimas. |
| --- | --- |

—

Pensijų ir invalidumo draudimo aktas (Official Gazette of the Republic of Slovenia, Nr. 20/2004-ZPIZ-1-UPB2), išskyrus XII dalies III skyrių: Savanoriškas papildomas pensijų draudimas.

---

Komisija

| 2.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/3

---

Palūkanų norma taikoma Europos Centrinio Banko pagrindinėms pakartotinio finansavimo operacijoms (1):

2,05 % 2005 m. balandžio 1 d.

Euro kursas (2)

2005 m. balandžio 1 d.

(2005/C 81/02)

1 euro=

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,2959 |
| JPY | Japonijos jena | 139,07 |
| DKK | Danijos krona | 7,4502 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,68665 |
| SEK | Švedijos krona | 9,1687 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,5527 |
| ISK | Islandijos krona | 78,59 |
| NOK | Norvegijos krona | 8,195 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CYP | Kipro svaras | 0,584 |
| CZK | Čekijos krona | 30,031 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 247,25 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,696 |
| MTL | Maltos lira | 0,4304 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,0876 |
| ROL | Rumunijos lėja | 36 627 |
| SIT | Slovėnijos tolaras | 239,7 |
| SKK | Slovakijos krona | 38,75 |
| TRY | Turkijos lira | 1,7521 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6803 |
| CAD | Kanados doleris | 1,5736 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,1063 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,8239 |
| SGD | Singapūro doleris | 2,1449 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 306,01 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 8,0119 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 10,7255 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,422 |
| IDR | Indijos rupija | 12 272,17 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,9243 |
| PHP | Filipinų pesas | 70,944 |
| RUB | Rusijos rublis | 36,115 |
| THB | Tailando batas | 50,745 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,2959

JPY

Japonijos jena

139,07

DKK

Danijos krona

7,4502

GBP

Svaras sterlingas

0,68665

SEK

Švedijos krona

9,1687

CHF

Šveicarijos frankas

1,5527

ISK

Islandijos krona

78,59

NOK

Norvegijos krona

8,195

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CYP

Kipro svaras

0,584

CZK

Čekijos krona

30,031

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

247,25

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,696

MTL

Maltos lira

0,4304

PLN

Lenkijos zlotas

4,0876

ROL

Rumunijos lėja

36 627

SIT

Slovėnijos tolaras

239,7

SKK

Slovakijos krona

38,75

TRY

Turkijos lira

1,7521

AUD

Australijos doleris

1,6803

CAD

Kanados doleris

1,5736

HKD

Honkongo doleris

10,1063

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,8239

SGD

Singapūro doleris

2,1449

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 306,01

ZAR

Pietų Afrikos randas

8,0119

CNY

Kinijos ženminbi juanis

10,7255

HRK

Kroatijos kuna

7,422

IDR

Indijos rupija

12 272,17

MYR

Malaizijos ringitas

4,9243

PHP

Filipinų pesas

70,944

RUB

Rusijos rublis

36,115

THB

Tailando batas

50,745

---

(1)  Kursas taikomas pačioms paskutinėms operacijoms atliktoms prieš nurodytą dieną. Kintamosios įmokos už skolą atvejais palūkanų norma laikoma ribinė norma.

(2)

Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 2.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/4

---

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis

Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

(2005/C 81/03)

(Tekstas svarbus EEE)

Sprendimo priėmimo data:

Valstybė narė: Jungtinė Karalystė

Pagalbos Nr.: N2/04

Pavadinimas: Šiaurės Airijos agregatų mokestis

Pagalbos tikslas: pagalba aplinkosaugai

Teisinis pagrindas: Finance Act 2004

Pagalbos intensyvumas arba suma: 225 mln. GBP

Trukmė: 2004–2011 m.

Kita informacija: Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja(-iosiomis) kalba(-omis) galima rasti tinklalapyje

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids.

Sprendimo priėmimo data:

Valstybė narė: Italija

Pagalbos numeris: N 147/2004

Pavadinimas: Dalinis Italijos regioninės pagalbos žemėlapio pakeitimas 2000–2006 m. dėl regionų, kuriems taikoma nukrypti leidžianti nuostata, numatyta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte

Tikslas: Pagalba regionams

Pagalbos intensyvumas arba suma: Zonoms, kurioms taikomas pakeitimas (87.3.c Molise zonos): 20 % didelėms įmonėms ir 30 % mažoms ir vidutinėms įmonėms.

Trukmė: iki 2006 12 31

Kita informacija: Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialia kalba galima rasti tinklalapyje

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Sprendimo priėmimo data:

Valstybė narė: Italija

Pagalbos Nr.: N 236/04

Pavadinimas: N322/03 pakeitimas – pagalba mokymui, skirta „Fiat“ ir „Comau“

Tikslas (sektorius): Mokymo projektas yra, Italijos valdžios institucijų nuomone, svarbi priemonė ne tik „Fiat Group“ pramonės planų įgyvendinimui, bet ir „Fiat Group“ darbuotojų galimybių įsidarbinti gerinimui. Projekto tikslas yra gerinti kompetencijas ir „know-how“, kurios gali būti panaudotos ne tik pačioje grupėje, bet ir platesniame kontekste.

Teisinis pagrindas (originalo kalba): La base giuridica è costituita dall'articolo 9 della legge 19 luglio 1993, n. 236: „Interventi urgenti a sostegno dell'occupazione“ (ed inoltre l'Accordo quadro Fiat del dicembre 2002 e gli Accordi sindacali del 18 dicembre 2003).

Biudžetas: Pagalbos suma sudaro 5 132 970 EUR.

Pagalbos intensyvumas arba suma: Pagalbos intensyvumas sudarys 33,7 % reikalavimus atitinkančių išlaidų, skirtų specialiajam mokymui (tai sudaro 15,9 % viso mokymo) ir 58,6 % bendrajam mokymui.

Trukmė: Pakeistas mokymo planas tęsis nuo 2004 m. iki 2006 m.

Kita informacija: Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja(-iosiomis) kalba(-omis) galima rasti tinklalapyje

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids.

Sprendimo priėmimo data:

Valstybė narė: Airija

Pagalbos Nr.: N 257/2004

Pavadinimas: Tam tikrų kaimo vietovių atkūrimui skirts paramos schemos pratęsimas (Ex N 271/2002)

Tikslas: Skatinti regionų vystymąsi

Teisinis pagrindas [originalo kalba]: Taxes Consolidation Act 1997 as amended by Finance Act 2004 section 26(1)(b)

Biudžetas: 20 milijonų EUR – 2005 m., 15 milijonų EUR – 2006 m.

Pagalbos intensyvumas arba suma: Pagal 2000–2006 m. regioninės pagalbos žemėlapį

Laikotarpis: nuo 2004 12 31 iki 2006 7 31

Kita informacija: Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja(-iosiomis) kalba(-omis) galima rasti tinklalapyje

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids

Sprendimo priėmimo data:

Valstybė narė: Nyderlandai

Pagalbos Nr.: N 304/2003

Pavadinimas: Pagalba „Akzo-Nobel“, siekiant sumažinti chlorino transportavimą

Tikslas: pagalba bus panaudota perkelti chlorino ir monochlorino acto rūgšties gamybos patalpoms, siekiant sumažinti chlorino transportavimą Nyderlanduose. (Chemijos pramonė)

Teisinis pagrindas: Saistanti vyriausybės ir „Akzo Nobel“ sutartis

Biudžetas: 22,5–32,5 mln. EUR priklausomai nuo faktinių investicijų išlaidų ir 31,68 mln. EUR žalai atlyginti

Trukmė: Perkėlimas turėtų būti įvykdytas 2006 metais.

Kita informacija: Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja(-iosiomis) kalba(-omis) galima rasti tinklalapyje

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids.

Sprendimo priėmimo data:

Valstybė narė: Vokietija

Pagalbos numeris: N 493/2003

Pavadinimas: Pagalba anglies pramonei 2004 m.

Tikslas: paremti anglies gavybą siekiant prisidėti prie energijos tiekimo saugumo tikslo ir būtinybės tęsti anglies pramonės restruktūrizavimo procesą

Teisinis pagrindas: Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1407/2002 dėl valstybės paramos anglies pramonei

Biudžetas: 3 040 600 000 EUR

Pagalbos intensyvumas ar dydis: Pagalba veiklos intensyvumui mažinti ir pagalba gamybai padengia gamybos sąnaudų ir pardavimo kainos skirtumą. Pagalba ypatingoms išlaidoms padengti padengia išlaidas, kylančias ar kilusias iš anglies pramonės racionalizavimo ir restruktūrizavimo.

Trukmė: 2004

Kita informacija: Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja(-iosiomis) kalba(-omis) galima rasti tinklalapyje

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids.

Sprendimo priėmimo data:

Valstybė narė: Vokietija (Saksonija)

Pagalbos Nr.: N 612/2003

Pavadinimas: Didelė investicinė pagalba Sachsenmilch Anlagen Holding AG (SAHO) ir Sachsenmilch Investitions-GmbH (SMIG)

Tikslas: Regioninė plėtra, 1998 m. Tarpsektorinė Programa

Teisinis pagrindas: Investitionszulagengesetz 1999 vom 11.10.2002, BGBl 1 Nr. 74, S. 4034

Pagalbos suma: 31,29 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas: 24,5 %

Reikalavimus atitinkančios išlaidos: 127,70 mln. EUR

Trukmė: 2003 m. kovo mėn. – 2006 m. gruodžio mėn.

Kita informacija: Vokietijos įsipareigojimas vykdyti prievoles dėl ex-post stebėjimo pagal Tarpsektorinės regioninės pagalbos dideliems investiciniams projektams Programos 6 punktą.

Sprendimo tekstą(-us) be konfidencialių duomenų oficialiąja(-iosiomis) kalba(-omis) galima rasti tinklalapyje

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids

---

| 2.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/6

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla Nr. COMP/M.3726 – Dansk Supermarked/Netto)

Bylą yra numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(2005/C 81/04)

(Tekstas svarbus EEE)

| 1. | 2005 m. kovo 18 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1), 4 straipsnį, Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė Dansk Supermarked A/S („DS“, Danija), kontroliuojama A.P. Møller – Mærsk Group („A.P. Møller“, Danija) ir F. Salling A/S („F. Salling“, Danija), įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės Offene Handelsgesellschaft Netto Supermarkt GmbH & CO („NS“, Vokietija) kontrolę, pirkdama akcijas. |
| --- | --- |

1.

2005 m. kovo 18 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1), 4 straipsnį, Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė Dansk Supermarked A/S („DS“, Danija), kontroliuojama A.P. Møller – Mærsk Group („A.P. Møller“, Danija) ir F. Salling A/S („F. Salling“, Danija), įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės Offene Handelsgesellschaft Netto Supermarkt GmbH & CO („NS“, Vokietija) kontrolę, pirkdama akcijas.

| 2. | Atitinkamų įmonių verslo veikla yra:






  — | DS įmonė: mažmeninė prekyba plataus vartojimo prekėmis Danijoje, |
| --- | --- | --- |

2.

Atitinkamų įmonių verslo veikla yra:

—

DS įmonė: mažmeninė prekyba plataus vartojimo prekėmis Danijoje,

| — | A.P. Møller įmonė: pagrinde užsiima laivininkyste, naftos gavyba, laivų statyba, aviacija ir mažmenine prekyba, |
| --- | --- |

—

A.P. Møller įmonė: pagrinde užsiima laivininkyste, naftos gavyba, laivų statyba, aviacija ir mažmenine prekyba,

| — | F. Salling įmonė: pagrinde aktyvi mažmeninės prekybos srityje Danijoje, |
| --- | --- |

—

F. Salling įmonė: pagrinde aktyvi mažmeninės prekybos srityje Danijoje,

| — | NS įmonė: mažmeninė prekyba plataus vartojimo prekėmis Vokietijoje. |
| --- | --- |

—

NS įmonė: mažmeninė prekyba plataus vartojimo prekėmis Vokietijoje.

| 3. | Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos Pranešimu dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo procedūros pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti Pranešime nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos Pranešimu dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo procedūros pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti Pranešime nurodyta tvarka.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl siūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (fakso numeris (32 2) 296 43 01 arba 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.3726 – Dansk Supermarked/Netto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl siūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (fakso numeris (32 2) 296 43 01 arba 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.3726 – Dansk Supermarked/Netto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

(2)  Pranešimą galima rasti Konkurencijos generalinio direktorato tinklapyje:

http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation/consultation/simplified_tru.pdf.

---

| 2.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/7

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla Nr. COMP/M.3782 – CVC/Forbo)

Bylą yra numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(2005/C 81/05)

(Tekstas svarbus EEE)

| 1. | 2005 m. kovo 22 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1), 4 straipsnį, Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė CVC European Equity Partners III L.P. („CVC“, Didysis Keimanas), per savo padalinį AFB Investment S.A., Liuksemburgas, įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės Forbo Holding AG („Forbo“, Šveicarija) kontrolę, viešojo konkurso, paskelbto 2005 m. kovo 8 d., būdu. |
| --- | --- |

1.

2005 m. kovo 22 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1), 4 straipsnį, Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė CVC European Equity Partners III L.P. („CVC“, Didysis Keimanas), per savo padalinį AFB Investment S.A., Liuksemburgas, įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės Forbo Holding AG („Forbo“, Šveicarija) kontrolę, viešojo konkurso, paskelbto 2005 m. kovo 8 d., būdu.

| 2. | Atitinkamų įmonių verslo veikla yra:






  — | CVC įmonė: privataus kapitalo įmonė, |
| --- | --- | --- |

2.

Atitinkamų įmonių verslo veikla yra:

—

CVC įmonė: privataus kapitalo įmonė,

| — | Forbo įmonė: grindys, klijai ir juostos. |
| --- | --- |

—

Forbo įmonė: grindys, klijai ir juostos.

| 3. | Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos Pranešimu dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo procedūros pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti Pranešime nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos Pranešimu dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo procedūros pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti Pranešime nurodyta tvarka.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl siūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (fakso numeris (32 2) 296 43 01 arba 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.3782 – CVC/Forbo adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl siūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (fakso numeris (32 2) 296 43 01 arba 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.3782 – CVC/Forbo adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

(2)  Pranešimą galima rasti Konkurencijos generalinio direktorato tinklapyje:

http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation/consultation/simplified_tru.pdf.

---

| 2.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/8

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla Nr. COMP/M.3692 – Reuters/Telerate)

(2005/C 81/06)

(Tekstas svarbus EEE)

| 1. | 2005 m. kovo 29 d. Komisija gavo pranešimą apie pasiūlytą koncentraciją pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį ir remiantis klausimo perdavimu svarstyti pagal 4 straipsnio 5 dalį, į kuriuos atsižvelgdama Jungtinės Karalystės įmonė Reuters Limited (toliau – Reuters), įsigydama turtą, įgyja teisę kontroliuoti, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visą JAV įmonę Moneyline Telerate Holdings (toliau – Telerate). |
| --- | --- |

1.

2005 m. kovo 29 d. Komisija gavo pranešimą apie pasiūlytą koncentraciją pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį ir remiantis klausimo perdavimu svarstyti pagal 4 straipsnio 5 dalį, į kuriuos atsižvelgdama Jungtinės Karalystės įmonė Reuters Limited (toliau – Reuters), įsigydama turtą, įgyja teisę kontroliuoti, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visą JAV įmonę Moneyline Telerate Holdings (toliau – Telerate).

| 2. | Atitinkamų įmonių veikla yra ši:






  — | Reuters įmonės: informacijos teikimas finansinėms tarnyboms, žiniasklaidai ir įmonių sektoriams; |
| --- | --- | --- |

2.

Atitinkamų įmonių veikla yra ši:

—

Reuters įmonės: informacijos teikimas finansinėms tarnyboms, žiniasklaidai ir įmonių sektoriams;

| — | Telerate įmonės: finansų rinkos duomenų ir naujienų teikimas. |
| --- | --- |

—

Telerate įmonės: finansų rinkos duomenų ir naujienų teikimas.

| 3. | Atsižvelgdama į pirminį tyrimą, Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Tačiau ji pasilieka teisę pati priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Atsižvelgdama į pirminį tyrimą, Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Tačiau ji pasilieka teisę pati priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija prašo suinteresuotąsias trečiąsias šalis jai pateikti galimas pastabas dėl pasiūlytos operacijos.
  Pastabas Komisijai būtina pateikti ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos. Jas Komisijai galima siųsti faksu (faks.: (32 2) 296 43 01, 296 72 44) arba paštu, nurodant numerį COMP/M.3692 – Reuters/Telerate, šiuo adresu:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence, |
| Greffe Fusions |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Komisija prašo suinteresuotąsias trečiąsias šalis jai pateikti galimas pastabas dėl pasiūlytos operacijos.

Pastabas Komisijai būtina pateikti ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos. Jas Komisijai galima siųsti faksu (faks.: (32 2) 296 43 01, 296 72 44) arba paštu, nurodant numerį COMP/M.3692 – Reuters/Telerate, šiuo adresu:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence,

Greffe Fusions

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 2.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/9

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla Nr. COMP/M.3772 – Aviva/RAC)

(2005/C 81/07)

(Tekstas svarbus EEE)

| 1. | 2005 m. kovo 29 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1), 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė Aviva plc („Aviva“, Jungtinė Karalystė), priklausanti įmonių grupei Aviva, viešojo konkurso, paskelbto 2005 m. kovo 9 d., būdu įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės RAC plc („RAC“, Jungtinė Karalystė) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2005 m. kovo 29 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1), 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė Aviva plc („Aviva“, Jungtinė Karalystė), priklausanti įmonių grupei Aviva, viešojo konkurso, paskelbto 2005 m. kovo 9 d., būdu įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės RAC plc („RAC“, Jungtinė Karalystė) kontrolę.

| 2. | Atitinkamų įmonių verslo veikla yra:






  — | įmonė Aviva: gyvybės ir ne gyvybės draudimo paslaugų teikimas, ilgalaikių indėlių ir fondų vadyba, |
| --- | --- | --- |

2.

Atitinkamų įmonių verslo veikla yra:

—

įmonė Aviva: gyvybės ir ne gyvybės draudimo paslaugų teikimas, ilgalaikių indėlių ir fondų vadyba,

| — | įmonė RAC: su motorinėm ir transporto priemonėm susijusių produktų ir paslaugų teikimas, įskaitant ir techninės pagalbos keliuose teikimą, vairavimo mokymą, transporto priemonių išperkamąją nuomą ir transporto priemonių parko vadybą. |
| --- | --- |

—

įmonė RAC: su motorinėm ir transporto priemonėm susijusių produktų ir paslaugų teikimas, įskaitant ir techninės pagalbos keliuose teikimą, vairavimo mokymą, transporto priemonių išperkamąją nuomą ir transporto priemonių parko vadybą.

| 3. | Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl siūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (fakso numeris (32 2) 296 43 01 arba 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.3772 – Aviva/RAC adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl siūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (fakso numeris (32 2) 296 43 01 arba 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.3772 – Aviva/RAC adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

Europos centrinis bankas

| 2.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/10

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO NUOMONĖ

2005 m. kovo 17 d.

Europos Sąjungos Tarybos prašymu dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Hagos konvencijos dėl teisės, taikomos tam tikroms teisėms tarpininko laikomų vertybinių popierių atžvilgiu, pasirašymo (KOM(20030 783 galutinis)

(CON/2005/7)

(2005/C 81/08)

Įžanga

| 1. | 2005 m. sausio 31 d. Europos centrinis bankas (ECB) gavo Europos Sąjungos Tarybos prašymą pateikti nuomonę dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Hagos konvencijos dėl teisės, taikomos tam tikroms teisėms tarpininko laikomų vertybinių popierių atžvilgiu, pasirašymo (toliau – pasiūlytas sprendimas) (1). |
| --- | --- |

1.

2005 m. sausio 31 d. Europos centrinis bankas (ECB) gavo Europos Sąjungos Tarybos prašymą pateikti nuomonę dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Hagos konvencijos dėl teisės, taikomos tam tikroms teisėms tarpininko laikomų vertybinių popierių atžvilgiu, pasirašymo (toliau – pasiūlytas sprendimas) (1).

| 2. | ECB kompetencija teikti nuomonę yra grindžiama Europos bendrijos steigimo sutarties 105 straipsnio 4 dalies pirma įtrauka. Pasiūlyto sprendimo vienintelis tikslas yra įgalioti pasirašyti Konvenciją Bendrijos vardu. Pasiūlytas sprendimas yra „siūlomas Bendrijos aktas“ Sutarties 105 straipsnio 4 dalies prasme dėl šių priežasčių:






  — | tarptautinis susitarimas yra privalomas Bendrijai ir yra sudėtinė Bendrijos teisės dalis (2); ir |
| --- | --- | --- |

2.

ECB kompetencija teikti nuomonę yra grindžiama Europos bendrijos steigimo sutarties 105 straipsnio 4 dalies pirma įtrauka. Pasiūlyto sprendimo vienintelis tikslas yra įgalioti pasirašyti Konvenciją Bendrijos vardu. Pasiūlytas sprendimas yra „siūlomas Bendrijos aktas“ Sutarties 105 straipsnio 4 dalies prasme dėl šių priežasčių:

—

tarptautinis susitarimas yra privalomas Bendrijai ir yra sudėtinė Bendrijos teisės dalis (2); ir

| — | Bendrijos institucijos sprendimas, įgaliojantis Bendrijos vardu pasirašyti tarptautinį susitarimą, galinčių turėti teisinių padarinių Bendrijoje, pats yra Bendrijos aktas (3). |
| --- | --- |

—

Bendrijos institucijos sprendimas, įgaliojantis Bendrijos vardu pasirašyti tarptautinį susitarimą, galinčių turėti teisinių padarinių Bendrijoje, pats yra Bendrijos aktas (3).

Konvencija yra tiesiogiai susijusi su Eurosistemos ir ECB kompetencijos sritimis, kadangi ji:

| i) | galėtų turėti pasekmių sklandžiam, veiksmingam ir patikimam kliringo ir mokėjimo sistemų euro zonoje veikimui (Sutarties 105 straipsnio 2 dalis ir Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statuto 3.1 straipsnis ir 22 straipsnis); ir |
| --- | --- |

i)

galėtų turėti pasekmių sklandžiam, veiksmingam ir patikimam kliringo ir mokėjimo sistemų euro zonoje veikimui (Sutarties 105 straipsnio 2 dalis ir Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statuto 3.1 straipsnis ir 22 straipsnis); ir

| ii) | galėtų turėti pasekmių pinigų politikos euro zonoje nustatymui ir įgyvendinimui (Sutarties 105 straipsnio 2 dalis ir Statuto 3.1 straipsnis), ypač atsižvelgiant į Eurosistemos pareigą atlikti savo kredito operacijas užtikrinus pakankamu įkeitimu (Statuto 18.1 straipsnis). |
| --- | --- |

ii)

galėtų turėti pasekmių pinigų politikos euro zonoje nustatymui ir įgyvendinimui (Sutarties 105 straipsnio 2 dalis ir Statuto 3.1 straipsnis), ypač atsižvelgiant į Eurosistemos pareigą atlikti savo kredito operacijas užtikrinus pakankamu įkeitimu (Statuto 18.1 straipsnis).

ECB taip pat pažymi, kad Konvencija, jei Bendrija ją pasirašys ir ratifikuos, jai įsigaliojus tiesiogiai paveiktų esmines Bendrijos teisės aktų nuostatas, dėl kurių praeityje buvo konsultuotasi su ECB ir Europos pinigų institutu (EPI) (4).

Vadovaudamasi Europos centrinio banko darbo reglamento 17 straipsnio 5 dalies pirmu sakiniu, Valdančioji taryba priėmė šią nuomonę.

| 3. | Konvencijos tikslas yra sukurti visuotinai taikomą teisės normų kolizijos tvarką, kuri nustatytų, kokia teisė yra taikoma tam tikriems klausimams, susijusiems su tarpininko laikomų vertybinių popierių, įskaitytų į vertybinių popierių sąskaitą, laikymu, pervedimu ir įkeitimu (toliau – nematerialūs vertybiniai popieriai) tarptautiniame kontekste. Kaip pažymėta Konvencijos preambulėje, Konvenciją motyvavo praktinis poreikis plačioje ir didėjančioje finansų rinkoje suteikti teisinį aiškumą ir numatyti, kokia teisė taikoma vertybiniams popieriams, kuriuos šiuo metu paprastai laiko kliringo ir atsiskaitymo sistemos ar kiti tarpininkai, siekiant sumažinti teisinę riziką, sisteminę riziką ir susijusias išlaidas ... tokiu būdu palengvinant tarptautinius kapitalo srautus ir patekimą į kapitalo rinkas. Šios Konvencijos tvarkos esmę nustato 4 straipsnio 1 dalis. Pagal šią nuostatą, klausimams, kuriuos nagrinėja ši Konvencija, yra taikoma toje valstybėje galiojanti teisė, dėl kurios susijęs tarpininkas ir sąskaitos turėtojas aiškiai susitarė, kad ji reglamentuoja jų sąskaitos sutartį, arba toje valstybėje galiojanti teisė, kurią ši sutartis aiškiai nurodo kaip taikomą šiems klausimams. Šią pagrindinę taisyklę švelnina taip vadinamas „realybės testas“, nes Konvencija taip pat reikalauja, kad susijęs tarpininkas susitarimo sudarymo metu turėtų buveinę valstybėje, susijusioje su vertybinių popierių sąskaitų valdymo verslu ar kita įprasta veikla (toliau – susijusios buveinės reikalavimas). Taigi Konvencija sukuria teisės normų kolizijos tvarką, kuri visų pirma yra grindžiama susijusio tarpininko ir sąskaitos turėtojo sutarties laisve, ir kuriai, siekiant išvengti visiškai savavališko pasirinkimo, taikomas tik susijusios buveinės reikalavimas. Konvencija nustato tris taisykles taikomai teisei nustatyti tais atvejais, kai sąskaitos sutarties šalys aiškiai nesusitarė dėl taikomos teisės. |
| --- | --- |

3.

Konvencijos tikslas yra sukurti visuotinai taikomą teisės normų kolizijos tvarką, kuri nustatytų, kokia teisė yra taikoma tam tikriems klausimams, susijusiems su tarpininko laikomų vertybinių popierių, įskaitytų į vertybinių popierių sąskaitą, laikymu, pervedimu ir įkeitimu (toliau – nematerialūs vertybiniai popieriai) tarptautiniame kontekste. Kaip pažymėta Konvencijos preambulėje, Konvenciją motyvavo praktinis poreikis plačioje ir didėjančioje finansų rinkoje suteikti teisinį aiškumą ir numatyti, kokia teisė taikoma vertybiniams popieriams, kuriuos šiuo metu paprastai laiko kliringo ir atsiskaitymo sistemos ar kiti tarpininkai, siekiant sumažinti teisinę riziką, sisteminę riziką ir susijusias išlaidas ... tokiu būdu palengvinant tarptautinius kapitalo srautus ir patekimą į kapitalo rinkas. Šios Konvencijos tvarkos esmę nustato 4 straipsnio 1 dalis. Pagal šią nuostatą, klausimams, kuriuos nagrinėja ši Konvencija, yra taikoma toje valstybėje galiojanti teisė, dėl kurios susijęs tarpininkas ir sąskaitos turėtojas aiškiai susitarė, kad ji reglamentuoja jų sąskaitos sutartį, arba toje valstybėje galiojanti teisė, kurią ši sutartis aiškiai nurodo kaip taikomą šiems klausimams. Šią pagrindinę taisyklę švelnina taip vadinamas „realybės testas“, nes Konvencija taip pat reikalauja, kad susijęs tarpininkas susitarimo sudarymo metu turėtų buveinę valstybėje, susijusioje su vertybinių popierių sąskaitų valdymo verslu ar kita įprasta veikla (toliau – susijusios buveinės reikalavimas). Taigi Konvencija sukuria teisės normų kolizijos tvarką, kuri visų pirma yra grindžiama susijusio tarpininko ir sąskaitos turėtojo sutarties laisve, ir kuriai, siekiant išvengti visiškai savavališko pasirinkimo, taikomas tik susijusios buveinės reikalavimas. Konvencija nustato tris taisykles taikomai teisei nustatyti tais atvejais, kai sąskaitos sutarties šalys aiškiai nesusitarė dėl taikomos teisės.

| 4. | Konvencija nustato ne tik kokia teisė yra taikoma teisių, atsirandančių dėl tarpininko laikomų vertybinių popierių įskaitymo į vertybinių popierių sąskaitą ar vertybinių popierių atsisakymo, teisiniam pobūdžiui ir poveikio priemonėms prieš tarpininką. Ji taip pat nustato, kokia teisė yra taikoma teisių, atsirandančių dėl tokio įskaitymo ar tokio atsisakymo, teisiniam pobūdžiui ir poveikio priemonėms prieš trečiąsias šalis, taip pat ar asmens interesas į tarpininko laikomus vertybinius popierius nutrūksta ar turi prioritetą kito asmens intereso atžvilgiu. Be to, atsižvelgiant į Konvencijos 3 straipsnyje pateiktą platų tarptautinumo reikalavimo apibrėžimą, kuris apima visus atvejus, susijusius su pasirinkimu tarp skirtingų valstybių teisės, Konvencija būtų taikoma ne tik tradiciniams teisės normų kolizijos atvejams, bet ir bet kokiems atvejams, susijusiems su užsienio elementą turinčiais nematerialiais vertybiniais popieriais (žr. Aiškinamojo pranešimo dėl Hagos konvencijos dėl teisės, taikomos tam tikroms teisėms tarpininko laikomų vertybinių popierių atžvilgiu (toliau – Hagos konvencijos pranešimas) nuo 3-1 iki 3-5 pastraipų, bei 3-8 ir 3-9 pastraipas, iliustruojančias tarptautinumo reikalavimo apimtį). |
| --- | --- |

4.

Konvencija nustato ne tik kokia teisė yra taikoma teisių, atsirandančių dėl tarpininko laikomų vertybinių popierių įskaitymo į vertybinių popierių sąskaitą ar vertybinių popierių atsisakymo, teisiniam pobūdžiui ir poveikio priemonėms prieš tarpininką. Ji taip pat nustato, kokia teisė yra taikoma teisių, atsirandančių dėl tokio įskaitymo ar tokio atsisakymo, teisiniam pobūdžiui ir poveikio priemonėms prieš trečiąsias šalis, taip pat ar asmens interesas į tarpininko laikomus vertybinius popierius nutrūksta ar turi prioritetą kito asmens intereso atžvilgiu. Be to, atsižvelgiant į Konvencijos 3 straipsnyje pateiktą platų tarptautinumo reikalavimo apibrėžimą, kuris apima visus atvejus, susijusius su pasirinkimu tarp skirtingų valstybių teisės, Konvencija būtų taikoma ne tik tradiciniams teisės normų kolizijos atvejams, bet ir bet kokiems atvejams, susijusiems su užsienio elementą turinčiais nematerialiais vertybiniais popieriais (žr. Aiškinamojo pranešimo dėl Hagos konvencijos dėl teisės, taikomos tam tikroms teisėms tarpininko laikomų vertybinių popierių atžvilgiu (toliau – Hagos konvencijos pranešimas) nuo 3-1 iki 3-5 pastraipų, bei 3-8 ir 3-9 pastraipas, iliustruojančias tarptautinumo reikalavimo apimtį).

Bendri samprotavimai

| 5. | ECB pripažįsta ex ante teisinio aiškumo svarbą teisei, taikomai tam tikriems klausimams, susijusiems su tarpininko laikomų nematerialių vertybinių popierių laikymu, pervedimu ir įkeitimu tarptautiniame kontekste, ir kaip svarbu yra sumažinti sisteminę riziką, kuri galėtų atsirasti dėl bet kokių neaiškumų šiuo atžvilgiu. ECB taip pat pripažįsta visuotinai taikomos ir vienodos teisės normų kolizijos tvarkos, tokios, kaip nustatyta Konvencijos, sukūrimo naudą stiprinant tiek Europos, tiek globalių finansinių rinkų efektyvumą ir lankstumą. Todėl ECB bendrai pritaria Konvencijos tikslui. |
| --- | --- |

5.

ECB pripažįsta ex ante teisinio aiškumo svarbą teisei, taikomai tam tikriems klausimams, susijusiems su tarpininko laikomų nematerialių vertybinių popierių laikymu, pervedimu ir įkeitimu tarptautiniame kontekste, ir kaip svarbu yra sumažinti sisteminę riziką, kuri galėtų atsirasti dėl bet kokių neaiškumų šiuo atžvilgiu. ECB taip pat pripažįsta visuotinai taikomos ir vienodos teisės normų kolizijos tvarkos, tokios, kaip nustatyta Konvencijos, sukūrimo naudą stiprinant tiek Europos, tiek globalių finansinių rinkų efektyvumą ir lankstumą. Todėl ECB bendrai pritaria Konvencijos tikslui.

| 6. | Kai Taryba konsultavosi su ECB dėl Įkaito direktyvos (5), ECB pažymėjo: ECB pritaria, kad nematerialaus turto naudojimo tarptautiniu mastu atžvilgiu būtų sukurtas teisinis aiškumas, sukuriant aiškią ir vienintelę taisyklę, kuria nustatoma, kur toks turtas yra, plėtojant ir toliau detalizuojant Mokėjimų baigtinumo direktyvoje nustatytus principus. Tai ne tik prisidės prie operacijų, būtinų bendrai pinigų politikai vykdyti, kai Eurosistema suteikia įkaitu užtikrintą likvidumą savo sandorių šalims tiek vidaus, tiek tarptautiniame kontekste, efektyvumo, bet taip pat padidins operacijų, kai pinigų rinkos dalyviai balansuoja šį likvidumą rinkoje tarpusavio sandoriais, kurie atitinka individualų likvidumo perteklių ir trūkumą, teisinį aiškumą ir efektyvumą ... Šiuo atžvilgiu ECB skatina susijusius subjektus, ypač valstybes nares, besitęsiančios diskusijos Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencijos lygiu dėl konvencijos dėl teisės, taikomos netiesioginių valdymo sistemų laikomų vertybinių popierių, atsisakymams projekto, kontekste, siekti rasti sprendimą, kuris būtų nuoseklus su tiek pasiūlytos direktyvos 10 straipsnyje, tiek Mokėjimų baigtinumo direktyvos 9 straipsnio 2 dalyje išdėstytais principais (6). |
| --- | --- |

6.

Kai Taryba konsultavosi su ECB dėl Įkaito direktyvos (5), ECB pažymėjo: ECB pritaria, kad nematerialaus turto naudojimo tarptautiniu mastu atžvilgiu būtų sukurtas teisinis aiškumas, sukuriant aiškią ir vienintelę taisyklę, kuria nustatoma, kur toks turtas yra, plėtojant ir toliau detalizuojant Mokėjimų baigtinumo direktyvoje nustatytus principus. Tai ne tik prisidės prie operacijų, būtinų bendrai pinigų politikai vykdyti, kai Eurosistema suteikia įkaitu užtikrintą likvidumą savo sandorių šalims tiek vidaus, tiek tarptautiniame kontekste, efektyvumo, bet taip pat padidins operacijų, kai pinigų rinkos dalyviai balansuoja šį likvidumą rinkoje tarpusavio sandoriais, kurie atitinka individualų likvidumo perteklių ir trūkumą, teisinį aiškumą ir efektyvumą ... Šiuo atžvilgiu ECB skatina susijusius subjektus, ypač valstybes nares, besitęsiančios diskusijos Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencijos lygiu dėl konvencijos dėl teisės, taikomos netiesioginių valdymo sistemų laikomų vertybinių popierių, atsisakymams projekto, kontekste, siekti rasti sprendimą, kuris būtų nuoseklus su tiek pasiūlytos direktyvos 10 straipsnyje, tiek Mokėjimų baigtinumo direktyvos 9 straipsnio 2 dalyje išdėstytais principais (6).

| 7. | ECB taip pat pažymi, kad Bendrija teisingai siekė spręsti problemas taikant tradicinius lex rei sitae principus nematerialiems vertybiniams popieriams problemas, kurdama teisės normų kolizijos taisykles, atmetančias skaidrumo (look-through) metodą ir nustatančias taikomą teisę vietos, kurioje susijusi sąskaita yra, įregistruota, laikoma ir (arba) tvarkoma, pagrindu.
  Šiuo atžvilgiu ECB atkreipia dėmesį į Bendrijos teisės aktus dėl mokėjimų ir atsiskaitymo sistemų (7), nemokumo procedūrų bendrai (8), draudimo įmonių (9) ir kredito įstaigų (10) reorganizavimo ir likvidavimo konkrečiai, ir susitarimų dėl finansinio įkaito (11). |
| --- | --- |

7.

ECB taip pat pažymi, kad Bendrija teisingai siekė spręsti problemas taikant tradicinius lex rei sitae principus nematerialiems vertybiniams popieriams problemas, kurdama teisės normų kolizijos taisykles, atmetančias skaidrumo (look-through) metodą ir nustatančias taikomą teisę vietos, kurioje susijusi sąskaita yra, įregistruota, laikoma ir (arba) tvarkoma, pagrindu.

Šiuo atžvilgiu ECB atkreipia dėmesį į Bendrijos teisės aktus dėl mokėjimų ir atsiskaitymo sistemų (7), nemokumo procedūrų bendrai (8), draudimo įmonių (9) ir kredito įstaigų (10) reorganizavimo ir likvidavimo konkrečiai, ir susitarimų dėl finansinio įkaito (11).

| 8. | ECB papildomai pažymi, kad tvarka, kurią galiausiai pasirinko Konvencijos rengėjai, žymiai skiriasi nuo šiuo metu valstybėse narėse taikomos teisės normų kolizijos tvarkos įvairiais lygiais laikomiems nematerialiems vertybiniams popieriams, kuri yra grindžiama pirmiau minėtais Bendrijos teisės aktais. ECB atkreipia dėmesį į Hagos konvencijos pranešime pateiktas tokio skirtumo priežastis (žr. Int-41 – 46, 4-4 ir 4-24 – 4-25 pastraipas). ECB taip pat žinoma, kad vis labiau integruotoje globalioje finansų sistemoje kartais gali būti sunku priskirti vertybinių popierių sąskaitą tam tikrai jurisdikcijai teisės normų kolizijos tikslais. ECB pažymi sunkumus, kuriuos šiuo atžvilgiu patiria tarptautiniu mastu veikiantys finansų rinkos dalyviai, ir siekia konstruktyviai prisidėti prie visuotinai taikomos ir vienodos tvarkos sukūrimo. |
| --- | --- |

8.

ECB papildomai pažymi, kad tvarka, kurią galiausiai pasirinko Konvencijos rengėjai, žymiai skiriasi nuo šiuo metu valstybėse narėse taikomos teisės normų kolizijos tvarkos įvairiais lygiais laikomiems nematerialiems vertybiniams popieriams, kuri yra grindžiama pirmiau minėtais Bendrijos teisės aktais. ECB atkreipia dėmesį į Hagos konvencijos pranešime pateiktas tokio skirtumo priežastis (žr. Int-41 – 46, 4-4 ir 4-24 – 4-25 pastraipas). ECB taip pat žinoma, kad vis labiau integruotoje globalioje finansų sistemoje kartais gali būti sunku priskirti vertybinių popierių sąskaitą tam tikrai jurisdikcijai teisės normų kolizijos tikslais. ECB pažymi sunkumus, kuriuos šiuo atžvilgiu patiria tarptautiniu mastu veikiantys finansų rinkos dalyviai, ir siekia konstruktyviai prisidėti prie visuotinai taikomos ir vienodos tvarkos sukūrimo.

| 9. | Vis dėlto ECB mano, kad galiojantys Bendrijos teisės aktai žymiai prisidėjo prie teisinio aiškumo ir sisteminės rizikos Bendrijoje mažinimo. Todėl būtina rūpestingai įvertinti, ar Konvencijos metodas tam tikrais esminiais atžvilgiais suteiktų didesnį teisinio aiškumo ir apsaugos nuo sisteminės rizikos laipsnį, palyginus su galiojančiais Bendrijos teisės aktais. ECB mano, kad šiuo atžvilgiu Konvencija kelia keletą potencialiai svarbių klausimų, kurie nusipelnytų tolesnio Bendrijos tyrimo prieš nusprendžiant, ar pakeisti galiojančią jos tvarką Konvencijos tvarka. ECB siūlo nagrinėti šiuos klausimus kaip dalį Konvencijos plataus poveikio įvertinimo iš Bendrijos perspektyvos (žr. 20 pastraipą). |
| --- | --- |

9.

Vis dėlto ECB mano, kad galiojantys Bendrijos teisės aktai žymiai prisidėjo prie teisinio aiškumo ir sisteminės rizikos Bendrijoje mažinimo. Todėl būtina rūpestingai įvertinti, ar Konvencijos metodas tam tikrais esminiais atžvilgiais suteiktų didesnį teisinio aiškumo ir apsaugos nuo sisteminės rizikos laipsnį, palyginus su galiojančiais Bendrijos teisės aktais. ECB mano, kad šiuo atžvilgiu Konvencija kelia keletą potencialiai svarbių klausimų, kurie nusipelnytų tolesnio Bendrijos tyrimo prieš nusprendžiant, ar pakeisti galiojančią jos tvarką Konvencijos tvarka. ECB siūlo nagrinėti šiuos klausimus kaip dalį Konvencijos plataus poveikio įvertinimo iš Bendrijos perspektyvos (žr. 20 pastraipą).

Konkretūs samprotavimai

Taikomos teisės įvairovė vienos sistemos ar depozitoriumo viduje

| 10. | Kaip pažymėta ankstesnėse nuomonėse dėl Įkaito direktyvą įgyvendinančių nacionalinių teisės aktų projektų, ECB nori pažymėti, kad visos su teisės aktų leidimo procesu susijusios šalys turėtų kruopščiai ištirti Konvencijos galimą poveikį sisteminiam stabilumui ir įkeitimo sandorių traktavimui, siekiant nepakenkti esamam apsaugos lygiui. Tai galėtų apimti, inter alia, teisės, taikomos nuosavybės teisėms vertybinių popierių, laikomų sąskaitose su sistemiškai svarbia sistema (ypač Eurosistemos įvertintos ir naudojamos vertybinių popierių atsiskaitymo sistemos), atžvilgiu, pasirinkimo apribojimą tą sistemą reglamentuojančia teise, taip pat kitas priemones, skirtas apsaugoti sisteminį baigtinumą, aiškumą ir skaidrumą (12). Šiuo atžvilgiu ECB taip pat atkreipia dėmesį į ECB ir Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komiteto (CESR) paskelbtus „Vertybinių popierių kliringo ir atsiskaitymo Europos Sąjungoje standartus“ (toliau – ECBS-CESR standartai) (13). Šie standartai apima vertybinių popierių kliringo ir atsiskaitymo saugumo, patikimumo ir efektyvumo principus. 1 standartas nustato, kad vertybinių popierių kliringo ir atsiskaitymo sistemos ir jų tarpusavio ryšiai turėtų būti tinkamai, aiškiai ir skaidriai teisiškai reglamentuoti atitinkamoje jurisdikcijoje. Kaip pažymėta 2004 m. rugsėjo ECSB/CESR pranešimo 15 puslapyje, šis standartas, kuris yra skirtas, inter alia, centriniams vertybinių popierių depozitoriumams (CVPD) ir reikšmingiems investicijų saugotojams, reiškia, kad sisteminės rizikos tikslais turėtų būti skatinamas taisyklių suderinimas siekiant minimizuoti bet kokius neatitikimus, atsirandančius dėl skirtingų nacionalinių taisyklių ir teisinių pagrindų. Konkrečiai, jurisdikcijų daugeto taikymas sistemoje didina teisinį sudėtingumą ir galėtų įtakoti sisteminį stabilumą. Atsiskaitymų baigtinumo direktyva sumažino šią riziką nustatydama aiškias taisykles dėl teisės, reglamentuojančios sistemą ir teisės, reglamentuojančios dalyvio teises ir pareigas nemokumo atveju. Panašiai su sistema susijusių pasirinktų jurisdikcijų skaičius turėtų būti minimizuojamas. Priklausomai nuo teisinės rizikos analizės, gali būti patartina, kad būtų pasirinkta tik viena teisinė sistema visų vertybinių popierių, laikomų dalyvių sąskaitose sistemoje, nuosavybės teisės aspektams reglamentuoti, ir atitinkamai tik viena –santykio tarp sistemos ir kiekvieno jos dalyvio sutartiniams aspektams reglamentuoti. Geriausia, kad pasirinkta teisė būtų identiška teisei, reglamentuojančiai sistemą, siekiant apsaugoti sisteminį baigtinumą, aiškumą ir skaidrumą. (žr. 2004 m. rugsėjo ECBS/CESR pranešimą, nr. 37). |
| --- | --- |

10.

Kaip pažymėta ankstesnėse nuomonėse dėl Įkaito direktyvą įgyvendinančių nacionalinių teisės aktų projektų, ECB nori pažymėti, kad visos su teisės aktų leidimo procesu susijusios šalys turėtų kruopščiai ištirti Konvencijos galimą poveikį sisteminiam stabilumui ir įkeitimo sandorių traktavimui, siekiant nepakenkti esamam apsaugos lygiui. Tai galėtų apimti, inter alia, teisės, taikomos nuosavybės teisėms vertybinių popierių, laikomų sąskaitose su sistemiškai svarbia sistema (ypač Eurosistemos įvertintos ir naudojamos vertybinių popierių atsiskaitymo sistemos), atžvilgiu, pasirinkimo apribojimą tą sistemą reglamentuojančia teise, taip pat kitas priemones, skirtas apsaugoti sisteminį baigtinumą, aiškumą ir skaidrumą (12). Šiuo atžvilgiu ECB taip pat atkreipia dėmesį į ECB ir Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komiteto (CESR) paskelbtus „Vertybinių popierių kliringo ir atsiskaitymo Europos Sąjungoje standartus“ (toliau – ECBS-CESR standartai) (13). Šie standartai apima vertybinių popierių kliringo ir atsiskaitymo saugumo, patikimumo ir efektyvumo principus. 1 standartas nustato, kad vertybinių popierių kliringo ir atsiskaitymo sistemos ir jų tarpusavio ryšiai turėtų būti tinkamai, aiškiai ir skaidriai teisiškai reglamentuoti atitinkamoje jurisdikcijoje. Kaip pažymėta 2004 m. rugsėjo ECSB/CESR pranešimo 15 puslapyje, šis standartas, kuris yra skirtas, inter alia, centriniams vertybinių popierių depozitoriumams (CVPD) ir reikšmingiems investicijų saugotojams, reiškia, kad sisteminės rizikos tikslais turėtų būti skatinamas taisyklių suderinimas siekiant minimizuoti bet kokius neatitikimus, atsirandančius dėl skirtingų nacionalinių taisyklių ir teisinių pagrindų. Konkrečiai, jurisdikcijų daugeto taikymas sistemoje didina teisinį sudėtingumą ir galėtų įtakoti sisteminį stabilumą. Atsiskaitymų baigtinumo direktyva sumažino šią riziką nustatydama aiškias taisykles dėl teisės, reglamentuojančios sistemą ir teisės, reglamentuojančios dalyvio teises ir pareigas nemokumo atveju. Panašiai su sistema susijusių pasirinktų jurisdikcijų skaičius turėtų būti minimizuojamas. Priklausomai nuo teisinės rizikos analizės, gali būti patartina, kad būtų pasirinkta tik viena teisinė sistema visų vertybinių popierių, laikomų dalyvių sąskaitose sistemoje, nuosavybės teisės aspektams reglamentuoti, ir atitinkamai tik viena –santykio tarp sistemos ir kiekvieno jos dalyvio sutartiniams aspektams reglamentuoti. Geriausia, kad pasirinkta teisė būtų identiška teisei, reglamentuojančiai sistemą, siekiant apsaugoti sisteminį baigtinumą, aiškumą ir skaidrumą. (žr. 2004 m. rugsėjo ECBS/CESR pranešimą, nr. 37).

| 11. | Pagal galiojančią Bendrijos tvarką, jurisdikcija, kurios teisė reglamentuoja vertybinių popierių atsiskaitymo sistemą (VPAS) ar CVPD, sutampa su jurisdikcija, kurios teisė reglamentuoja dėl nematerialių vertybinių popierių, laikomų toje VPAS ar CVPD, atsirandančių nuosavybės teisių aspektus, tokiu būdu užtikrinant teisinį aiškumą ir skaidrumą ir išvengiant sisteminės rizikos. Neaišku, ar, palyginus su galiojančia tvarka, Konvencija, kuri galbūt sustiprins teisinį aiškumą, susijusį su praktiniais sunkumais nustatant vertybinių popierių sąskaitą teisės normų kolizijos tikslais, tuo pačiu metu nesukurs teisinio neaiškumo galimai leisdama įvairias besiskiriančių taikytinų teisės normų kolizijas toje pačioje VPAS ar CVDP. Iš tiesų, nustatant teisę, taikomą dėl nematerialių vertybinių popierių atsirandančioms teisėms remiantis teise, pasirinkta susitarime tarp VPAS ar CVDP ir jos sąskaitos turėtojo teoriškai galėtų reikšti, kad šiuos nuosavybės teisės aspektus vienoje VPAS ar CVDP reglamentuotų įvairios teisės normos, įskaitant vieną ar daugiau ne VPAS ar CVDP, ar netgi ne Bendrijos, jurisdikcijos teisės normų. Jei šios teisės normos nėra suderintos, tokia atsiskaitymų baigtinumo įvairovė, ypač tais atvejais, kai sąskaitos sutartyje pasirinkta teisės norma(-os) nesuteikia tokios pačios apsaugos, kaip Mokėjimų baigtinumo direktyva, galėtų sudaryti pavojų visos sistemos patikimumui ir kelti sisteminę riziką. Be to, ši įvairovė ir (arba) trečios valstybės teisės taikymas galėtų komplikuoti jurisdikcijos, kurioje yra VPAS ar CVDP, kompetentingų institucijų vykdomą atitinkamos VPAS ar CVDP priežiūros ir reglamentavimo funkcijas. |
| --- | --- |

11.

Pagal galiojančią Bendrijos tvarką, jurisdikcija, kurios teisė reglamentuoja vertybinių popierių atsiskaitymo sistemą (VPAS) ar CVPD, sutampa su jurisdikcija, kurios teisė reglamentuoja dėl nematerialių vertybinių popierių, laikomų toje VPAS ar CVPD, atsirandančių nuosavybės teisių aspektus, tokiu būdu užtikrinant teisinį aiškumą ir skaidrumą ir išvengiant sisteminės rizikos. Neaišku, ar, palyginus su galiojančia tvarka, Konvencija, kuri galbūt sustiprins teisinį aiškumą, susijusį su praktiniais sunkumais nustatant vertybinių popierių sąskaitą teisės normų kolizijos tikslais, tuo pačiu metu nesukurs teisinio neaiškumo galimai leisdama įvairias besiskiriančių taikytinų teisės normų kolizijas toje pačioje VPAS ar CVDP. Iš tiesų, nustatant teisę, taikomą dėl nematerialių vertybinių popierių atsirandančioms teisėms remiantis teise, pasirinkta susitarime tarp VPAS ar CVDP ir jos sąskaitos turėtojo teoriškai galėtų reikšti, kad šiuos nuosavybės teisės aspektus vienoje VPAS ar CVDP reglamentuotų įvairios teisės normos, įskaitant vieną ar daugiau ne VPAS ar CVDP, ar netgi ne Bendrijos, jurisdikcijos teisės normų. Jei šios teisės normos nėra suderintos, tokia atsiskaitymų baigtinumo įvairovė, ypač tais atvejais, kai sąskaitos sutartyje pasirinkta teisės norma(-os) nesuteikia tokios pačios apsaugos, kaip Mokėjimų baigtinumo direktyva, galėtų sudaryti pavojų visos sistemos patikimumui ir kelti sisteminę riziką. Be to, ši įvairovė ir (arba) trečios valstybės teisės taikymas galėtų komplikuoti jurisdikcijos, kurioje yra VPAS ar CVDP, kompetentingų institucijų vykdomą atitinkamos VPAS ar CVDP priežiūros ir reglamentavimo funkcijas.

| 12. | ECB pripažįsta, kad praktiškai galbūt nė viena Bendrijoje esanti VPAS ar CVDP neketina leisti, kad jos sistemos nematerialių vertybinių popierių nuosavybės teisės aspektus reglamentuotų skirtingos teisės normos, kadangi tai kliudytų laikomų, perleidžiamų ar įkeistų vertybinių popierių sistemoje pakeičiamumui, taip pat pagal Mokėjimų baigtinumo direktyvą sistemos dalyviams teikiamai baigtinumo apsaugai, arba leisti, kad šiuos aspektus reglamentuotų viena vienintelė teisė, kuri nesutampa su teise, reglamentuojančia sistemą pagal Mokėjimų baigtinumo direktyvą. Vis dėlto negali būti jokios garantijos, kad taip neatsitiktų pasirašius ir ratifikavus Konvenciją. Svarstydamas šią galimybę, ECB laikosi nuomonės, kad galimas Konvencijos poveikis atsiskaitymų baigtinumui bei susijusiems atsiskaitymo ir saugojimo aspektams Bendrijoje yra pakankamai rimtas ir gali kelti sisteminės rizikos klausimus. Šis papildomas aspektas turėtų būti papildomai svarstomas kaip dalis Konvencijos poveikio įvertinimo Bendrijos mastu (žr. 20 pastraipą). |
| --- | --- |

12.

ECB pripažįsta, kad praktiškai galbūt nė viena Bendrijoje esanti VPAS ar CVDP neketina leisti, kad jos sistemos nematerialių vertybinių popierių nuosavybės teisės aspektus reglamentuotų skirtingos teisės normos, kadangi tai kliudytų laikomų, perleidžiamų ar įkeistų vertybinių popierių sistemoje pakeičiamumui, taip pat pagal Mokėjimų baigtinumo direktyvą sistemos dalyviams teikiamai baigtinumo apsaugai, arba leisti, kad šiuos aspektus reglamentuotų viena vienintelė teisė, kuri nesutampa su teise, reglamentuojančia sistemą pagal Mokėjimų baigtinumo direktyvą. Vis dėlto negali būti jokios garantijos, kad taip neatsitiktų pasirašius ir ratifikavus Konvenciją. Svarstydamas šią galimybę, ECB laikosi nuomonės, kad galimas Konvencijos poveikis atsiskaitymų baigtinumui bei susijusiems atsiskaitymo ir saugojimo aspektams Bendrijoje yra pakankamai rimtas ir gali kelti sisteminės rizikos klausimus. Šis papildomas aspektas turėtų būti papildomai svarstomas kaip dalis Konvencijos poveikio įvertinimo Bendrijos mastu (žr. 20 pastraipą).

Trečiųjų šalių teisės

| 13. | Konvencijos poveikio trečiųjų šalių teisėms atžvilgiu ECB visų pirma pažymi, kad jei sąskaitos turėtojo kreditorius areštuoja vertybinius popierius, pagal Konvencija nustatyta teisė nustato areštuojančio kreditoriaus intereso į vertybinius popierius pirmaeiliškumą ir tarpininko pareigas kreditoriaus atžvilgiu (Konvencijos 2 straipsnio 1 dalies d ir e punktai). Atsižvelgiant į galiojančias taisykles įvairiose valstybėse narėse, kurios nustato, kad nematerialių vertybinių popierių areštą ir vykdymą reglamentuoja ta teisė, ir jie priskiriami tų teismų jurisdikcijai, kur yra vertybiniai popieriai, pagal Konvenciją nustatyta teisė nebūtinai taip pat bus taikoma jurisdikciniams ir procesiniams arešto ir vykdymo reikalavimams. Net jei Konvencija nepakeis galiojančių arešto ir vykdymo jurisdikcijos ir procedūrinių reikalavimų, kas dar nebuvo svarstoma, Konvencija galėtų žymiai pakeisti teisminę praktiką. Konkrečiai, ji galėtų žymiai padidinti bylų, kuriose teismas, kurio jurisdikcijai priklauso nematerialių vertybinių popierių arešto ar vykdymo procesas, turėtų taikyti užsienio teisę – t. y. teisę, taikomą pagal Konvenciją – siekdamas nustatyti areštuojančio kreditoriaus teisės į areštuotus vertybinius popierius pobūdį ir pirmaeiliškumą. Konvencijos rengėjai, žinodami apie šį sunkumą, pažymėjo, kad nuosavybės teisės klausimams turėtų būti taikoma vietos, kur laikoma nuosavybės registracija ir kur pavedimai nuosavybės atžvilgiu gali būti efektyviai įgyvendinami, teisė (14). Kitas Konvencijos poveikio trečiųjų šalių teisėms pavyzdys yra susijęs su teisės aktų nustatytais privilegijuotais reikalavimais. Nors Konvencijos taikymo sritis tam tikriems privilegijuotiems reikalavimams yra apribota sąskaitos turėtojo tarpininko naudai (Konvencijos 1 straipsnio 2 dalies c punktas), vis dėlto ji galėtų žymiai paveikti kitus privilegijuotus reikalavimus nematerialiems vertybiniams popieriams (pvz. mokestinius privilegijuotus reikalavimus), kadangi, pavyzdžiui, Konvencijos teisės normos nustatys tokių privilegijuotų reikalavimų pirmaeiliškumą (žr. Hagos konvencijos pranešimo 1-31 pastraipas). |
| --- | --- |

13.

Konvencijos poveikio trečiųjų šalių teisėms atžvilgiu ECB visų pirma pažymi, kad jei sąskaitos turėtojo kreditorius areštuoja vertybinius popierius, pagal Konvencija nustatyta teisė nustato areštuojančio kreditoriaus intereso į vertybinius popierius pirmaeiliškumą ir tarpininko pareigas kreditoriaus atžvilgiu (Konvencijos 2 straipsnio 1 dalies d ir e punktai). Atsižvelgiant į galiojančias taisykles įvairiose valstybėse narėse, kurios nustato, kad nematerialių vertybinių popierių areštą ir vykdymą reglamentuoja ta teisė, ir jie priskiriami tų teismų jurisdikcijai, kur yra vertybiniai popieriai, pagal Konvenciją nustatyta teisė nebūtinai taip pat bus taikoma jurisdikciniams ir procesiniams arešto ir vykdymo reikalavimams. Net jei Konvencija nepakeis galiojančių arešto ir vykdymo jurisdikcijos ir procedūrinių reikalavimų, kas dar nebuvo svarstoma, Konvencija galėtų žymiai pakeisti teisminę praktiką. Konkrečiai, ji galėtų žymiai padidinti bylų, kuriose teismas, kurio jurisdikcijai priklauso nematerialių vertybinių popierių arešto ar vykdymo procesas, turėtų taikyti užsienio teisę – t. y. teisę, taikomą pagal Konvenciją – siekdamas nustatyti areštuojančio kreditoriaus teisės į areštuotus vertybinius popierius pobūdį ir pirmaeiliškumą. Konvencijos rengėjai, žinodami apie šį sunkumą, pažymėjo, kad nuosavybės teisės klausimams turėtų būti taikoma vietos, kur laikoma nuosavybės registracija ir kur pavedimai nuosavybės atžvilgiu gali būti efektyviai įgyvendinami, teisė (14). Kitas Konvencijos poveikio trečiųjų šalių teisėms pavyzdys yra susijęs su teisės aktų nustatytais privilegijuotais reikalavimais. Nors Konvencijos taikymo sritis tam tikriems privilegijuotiems reikalavimams yra apribota sąskaitos turėtojo tarpininko naudai (Konvencijos 1 straipsnio 2 dalies c punktas), vis dėlto ji galėtų žymiai paveikti kitus privilegijuotus reikalavimus nematerialiems vertybiniams popieriams (pvz. mokestinius privilegijuotus reikalavimus), kadangi, pavyzdžiui, Konvencijos teisės normos nustatys tokių privilegijuotų reikalavimų pirmaeiliškumą (žr. Hagos konvencijos pranešimo 1-31 pastraipas).

| 14. | Be to, nors sandorio dėl nematerialių vertybinių popierių šalis galėtų bent pagal sutartį įpareigoti savo sandorio šalį pateikti informaciją dėl atitinkamoje sąskaitos sutartyje pasirinktos teisės, Konvencijai trūksta skaidrumo trečiųjų šalių atžvilgiu. Trečiosios šalys, tokios kaip sąskaitos turėtojo kreditoriai, siekiantys areštuoti vertybinius popierius tikslu apsaugoti ar patenkinti reikalavimą, galėtų turėti konkuruojančias teises į vertybinius popierius, ar bent jau teisėtą interesą nustatyti, kur yra vertybiniai popieriai. Nesant įstatymu nustatyto draudimo neatskleisti, taikomo atitinkamam tarpininkui, ir (ar) tokių nuostatų sąskaitos sutartyje, trečiosioms šalims bus labai sunku prašyti informacijos iš sąskaitos turėtojo dėl sutartyje tarp sąskaitos turėtojo ir jo tarpininko pasirinktos teisės. Nors ir pagal teisės normų kolizijos tvarką, pagrįsta sąskaitos vieta, trečiosioms šalims ne visada lengva nustatyti, kur jų skolininkai laiko nematerialių vertybinių popierių sąskaitas, Konvencijos pasirinkimo laisvės tvarka reiškia, kad, siekiant įgyvendinti konkuruojančias trečiųjų šalių teises, nematerialiems vertybiniams popieriams taikoma teisė keisis ir priklausys nuo subjektyvaus kriterijaus: teisės, pasirinktos dažnai konfidencialiose sąskaitos sutartyse, kuri netgi gali būti pakeista siekiant pakeisti šią taisyklę (Konvencijos 7 straipsnio 1 dalis). Galimas Konvencijos poveikis trečiųjų šalių teisėms ir teisėtiems lūkesčiams, kaip parodyta šioje ir pirmesnėse pastraipose, yra dar viena priežastis iš anksto įvertinti Konvencijos poveikį (žr. 20 pastraipą). |
| --- | --- |

14.

Be to, nors sandorio dėl nematerialių vertybinių popierių šalis galėtų bent pagal sutartį įpareigoti savo sandorio šalį pateikti informaciją dėl atitinkamoje sąskaitos sutartyje pasirinktos teisės, Konvencijai trūksta skaidrumo trečiųjų šalių atžvilgiu. Trečiosios šalys, tokios kaip sąskaitos turėtojo kreditoriai, siekiantys areštuoti vertybinius popierius tikslu apsaugoti ar patenkinti reikalavimą, galėtų turėti konkuruojančias teises į vertybinius popierius, ar bent jau teisėtą interesą nustatyti, kur yra vertybiniai popieriai. Nesant įstatymu nustatyto draudimo neatskleisti, taikomo atitinkamam tarpininkui, ir (ar) tokių nuostatų sąskaitos sutartyje, trečiosioms šalims bus labai sunku prašyti informacijos iš sąskaitos turėtojo dėl sutartyje tarp sąskaitos turėtojo ir jo tarpininko pasirinktos teisės. Nors ir pagal teisės normų kolizijos tvarką, pagrįsta sąskaitos vieta, trečiosioms šalims ne visada lengva nustatyti, kur jų skolininkai laiko nematerialių vertybinių popierių sąskaitas, Konvencijos pasirinkimo laisvės tvarka reiškia, kad, siekiant įgyvendinti konkuruojančias trečiųjų šalių teises, nematerialiems vertybiniams popieriams taikoma teisė keisis ir priklausys nuo subjektyvaus kriterijaus: teisės, pasirinktos dažnai konfidencialiose sąskaitos sutartyse, kuri netgi gali būti pakeista siekiant pakeisti šią taisyklę (Konvencijos 7 straipsnio 1 dalis). Galimas Konvencijos poveikis trečiųjų šalių teisėms ir teisėtiems lūkesčiams, kaip parodyta šioje ir pirmesnėse pastraipose, yra dar viena priežastis iš anksto įvertinti Konvencijos poveikį (žr. 20 pastraipą).

Materialios vertybinių popierių teisės derinimas

| 15. | Galimos Konvencijos nustatytos teisės normų kolizijos taisyklės teisinio aiškumo pasekmės neatsirastų, jei tarpininko laikomų nematerialių vertybinių popierių laikymo, pervedimo ir įkeitimo materiali teisė būtų identiška visoje Bendrijoje, arba, jei taikoma trečiosios valstybės teisė, globaliniu lygiu. Todėl ECB laikosi nuomonės, kad, nors aiški ir efektyvi tarptautinės privatinės teisės norma neabejotinai prisideda šalinant neaiškumus įvairiais lygiais laikomų nematerialių vertybinių popierių tarptautiniu lygiu atveju, geriausia būtų, jei teisės normų kolizijos reforma būtų laikoma sudėtine platesnės reformos, apimančios materialios teisės aspektus, dalimi. Tokia materialios teisės reforma ir derinimas sumažintų taikytinos teisės pasirinkimo sutartimi poveikį. Šiuo atžvilgiu ECB tvirtai remia Europos Komisijos ES kliringo ir atsiskaitymo: Teisinio aiškumo grupės (toliau – Teisinio aiškumo projektas) įkūrimą ir atliekamą veiklą, kuri suteikia unikalią galimybę derinti abi reformas ir rasti vieną nuoseklų Komisijos remiamą sprendimą. Be to, atsižvelgdamas į vis labiau integruotas globalias finansų rinkas, ECB taip pat atidžiai stebi Unidroit daromą progresą globaliai derinant nematerialių vertybinių popierių materialią teisę savo Preliminaraus konvencijos dėl suderintų materialių taisyklių dėl tarpininko laikomų vertybinių popierių projekto (toliau – Unidroit konvencijos projektas) būdu. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad Unidroit taip pat pripažįsta atskiros teisės normų kolizijos reformos nepatogumą, pažymėdamas, kad net esant aiškiai ir patikimai teisės normų kolizijos taisyklei, įmanoma, kad dviejų ar daugiau jurisdikcijų teisė gali reglamentuoti tam tikros situacijos visumą ... kadangi tarptautinės privatinės teisės analizė nebūtinai duotų vienodą atsakymą kiekvieno bendro konteksto aspekto atžvilgiu (žr. Unidroit konvencijos projekto paaiškinamųjų pastabų 10 puslapį; žr. taip pat 17 pastraipą). Atsižvelgdamas į galiojančius Bendrijos teisės aktus šioje srityje, ECB nėra įsitikinęs, jog egzistuoja būtinas ar neatidėliotinas poreikis Bendrijai priimti Konvenciją, ir rekomenduoja sinchronizuoti teisės normų kolizijos taisyklių derinimą bei materialios teisės derinimą, bent Bendrijos lygiu. |
| --- | --- |

15.

Galimos Konvencijos nustatytos teisės normų kolizijos taisyklės teisinio aiškumo pasekmės neatsirastų, jei tarpininko laikomų nematerialių vertybinių popierių laikymo, pervedimo ir įkeitimo materiali teisė būtų identiška visoje Bendrijoje, arba, jei taikoma trečiosios valstybės teisė, globaliniu lygiu. Todėl ECB laikosi nuomonės, kad, nors aiški ir efektyvi tarptautinės privatinės teisės norma neabejotinai prisideda šalinant neaiškumus įvairiais lygiais laikomų nematerialių vertybinių popierių tarptautiniu lygiu atveju, geriausia būtų, jei teisės normų kolizijos reforma būtų laikoma sudėtine platesnės reformos, apimančios materialios teisės aspektus, dalimi. Tokia materialios teisės reforma ir derinimas sumažintų taikytinos teisės pasirinkimo sutartimi poveikį. Šiuo atžvilgiu ECB tvirtai remia Europos Komisijos ES kliringo ir atsiskaitymo: Teisinio aiškumo grupės (toliau – Teisinio aiškumo projektas) įkūrimą ir atliekamą veiklą, kuri suteikia unikalią galimybę derinti abi reformas ir rasti vieną nuoseklų Komisijos remiamą sprendimą. Be to, atsižvelgdamas į vis labiau integruotas globalias finansų rinkas, ECB taip pat atidžiai stebi Unidroit daromą progresą globaliai derinant nematerialių vertybinių popierių materialią teisę savo Preliminaraus konvencijos dėl suderintų materialių taisyklių dėl tarpininko laikomų vertybinių popierių projekto (toliau – Unidroit konvencijos projektas) būdu. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad Unidroit taip pat pripažįsta atskiros teisės normų kolizijos reformos nepatogumą, pažymėdamas, kad net esant aiškiai ir patikimai teisės normų kolizijos taisyklei, įmanoma, kad dviejų ar daugiau jurisdikcijų teisė gali reglamentuoti tam tikros situacijos visumą ... kadangi tarptautinės privatinės teisės analizė nebūtinai duotų vienodą atsakymą kiekvieno bendro konteksto aspekto atžvilgiu (žr. Unidroit konvencijos projekto paaiškinamųjų pastabų 10 puslapį; žr. taip pat 17 pastraipą). Atsižvelgdamas į galiojančius Bendrijos teisės aktus šioje srityje, ECB nėra įsitikinęs, jog egzistuoja būtinas ar neatidėliotinas poreikis Bendrijai priimti Konvenciją, ir rekomenduoja sinchronizuoti teisės normų kolizijos taisyklių derinimą bei materialios teisės derinimą, bent Bendrijos lygiu.

Kitų teisės normų poveikis

| 16. | Kitas su teisiniu aiškumu susijęs elementas yra tas, kad pati Konvencija negarantuoja, jog tik viena teisė būtų taikoma jos reglamentuojamiems klausimams. Konvencija nustato, kad galima atsisakyti taikyti pagal Konvenciją nustatytą teisę, jei tokio taikymo poveikis akivaizdžiai prieštarautų forumo, kuris turi taikyti Konvenciją, viešajai tvarkai (Konvencijos 11 straipsnio 1 dalis, kuri nustato tradicinę „viešosios tvarkos“ išimtį). Be to, Konvencija nedraudžia taikyti forumo valstybės teisės normų, kurios, nepriklausomai nuo taikomos teisės, turi būti taikomos net tarptautinėse situacijose (Konvencijos 11 straipsnio 2 dalis, kuri nustato tradicinę „imperatyviosios teisės“ išimtį). Nepaisant pagal Konvencijos 11 straipsnio 3 dalį nustatyto tokios viešosios tvarkos ar imperatyviosios teisės įsikišimo apribojimo, gali kilti klausimas, ar teismas tik ypač retais atvejais (žr. Hagos konvencijos pranešimo 11-1 pastraipą) netaikytų ar apribotų teisės, nustatytos pagal Konvencijos 11 straipsnio 1 ar 2 dalį, taikymą. Pavyzdžiui, jurisdikcija, kurioje yra VPAS ar CVPD, galėtų priimti imperatyviąsias teisės normas, be kita ko užtikrinančias, kad vertybinių popierių, įskaitant vertybinių popierių sąskaitas, infrastruktūros teisinė ir operacinė sistema būtų patikima ir efektyvi. |
| --- | --- |

16.

Kitas su teisiniu aiškumu susijęs elementas yra tas, kad pati Konvencija negarantuoja, jog tik viena teisė būtų taikoma jos reglamentuojamiems klausimams. Konvencija nustato, kad galima atsisakyti taikyti pagal Konvenciją nustatytą teisę, jei tokio taikymo poveikis akivaizdžiai prieštarautų forumo, kuris turi taikyti Konvenciją, viešajai tvarkai (Konvencijos 11 straipsnio 1 dalis, kuri nustato tradicinę „viešosios tvarkos“ išimtį). Be to, Konvencija nedraudžia taikyti forumo valstybės teisės normų, kurios, nepriklausomai nuo taikomos teisės, turi būti taikomos net tarptautinėse situacijose (Konvencijos 11 straipsnio 2 dalis, kuri nustato tradicinę „imperatyviosios teisės“ išimtį). Nepaisant pagal Konvencijos 11 straipsnio 3 dalį nustatyto tokios viešosios tvarkos ar imperatyviosios teisės įsikišimo apribojimo, gali kilti klausimas, ar teismas tik ypač retais atvejais (žr. Hagos konvencijos pranešimo 11-1 pastraipą) netaikytų ar apribotų teisės, nustatytos pagal Konvencijos 11 straipsnio 1 ar 2 dalį, taikymą. Pavyzdžiui, jurisdikcija, kurioje yra VPAS ar CVPD, galėtų priimti imperatyviąsias teisės normas, be kita ko užtikrinančias, kad vertybinių popierių, įskaitant vertybinių popierių sąskaitas, infrastruktūros teisinė ir operacinė sistema būtų patikima ir efektyvi.

| 17. | Nepriklausomai nuo Konvencijos 11 straipsnio 1 ar 2 dalių tiesioginio įsikišimo, ECB bendrai pažymi, kad daugelyje jurisdikcijų žymus kitų teisės normų, nagrinėjančių įvairius su vertybiniais popieriais ir (ar) su vertybinių popierių sąskaitomis susijusius klausimus, ir kurios dažnai yra viešosios teisės pobūdžio, skaičius savo taikymui renkasi šių vertybinių popierių ir vertybinių popierių sąskaitų situs. Pagal galiojančius Bendrijos teisės aktus dėl vertybinių popierių nuosavybės teisės aspektų, situs teisės normos sutampa su teise, reglamentuojančia šiuos nuosavybės teisės aspektus. Keičiant galiojančią tvarką Konvencijos tvarka, ar netgi jei šios ar kitos teisės normos nagrinėtų klausimus, kurie nėra išvardyti Konvencijos 2 straipsnio 1 dalyje, šios teisės normos ir Konvencijos teisė vis tiek galėtų tiesiogiai ar netiesiogiai kliudyti viena kitai. Unidroit taip pat patvirtina šią galimybę: pvz. sutartinės, įmonių, nemokumo, nuosavybės ar vertybinių popierių teisės aspektams gali arba negali būti taikomos teisės pasirinkimo nuostatos, ir teisės normų kolizijos taisyklės tam tikriems aspektams gali nurodyti kitas jurisdikcijas ... Tačiau tam tikri anksčiau nenumatytos teisės aktų spragos, aiškumo trūkumas, komplikacijos ar kliūtys gali kliudyti atsirasti patikimam teisiniam rezultatui, bent jau protingu laikotarpiu. Trūkumai vienoje vidaus teisinėje sistemoje gali sukurti sunkumus, susijusius su aspektais, kuriuos reglamentuoja kita teisė, ir t.t. Tokiu būdu galima teigti, kad tarptautinis laikymas ir atsisakymas gali padidinti teisinį neaiškumą (žr. Unidroit konvencijos projekto paaiškinamųjų pastabų 10 puslapį). Toks kliudymas galėtų, pavyzdžiui, taip pat sietis su ECB statistinės informacijos rinkimu (žr. Statuto 5 straipsnį), kuris siekia minimalizuoti atskaitomybės formalumus galiojančioje teisinėje sistemoje, ir kuriam galiojančios teisės normų kolizijos tvarkos pakeitimas galėtų paveikti vertybinių popierių tarptautinių pozicijų ir tarptautinių sandorių atskaitomybę. Galimas tokio santykio tarp teisės normų kolizijos taisyklės ir supančios kitų taikytinų teisės normų sistemos egzistavimas yra dar viena priežastis iš anksto plačiai įvertinti Konvencijos poveikį Bendrijoje ir materialios vertybinių popierių teisės suderinimą (žr. 20 pastraipą). |
| --- | --- |

17.

Nepriklausomai nuo Konvencijos 11 straipsnio 1 ar 2 dalių tiesioginio įsikišimo, ECB bendrai pažymi, kad daugelyje jurisdikcijų žymus kitų teisės normų, nagrinėjančių įvairius su vertybiniais popieriais ir (ar) su vertybinių popierių sąskaitomis susijusius klausimus, ir kurios dažnai yra viešosios teisės pobūdžio, skaičius savo taikymui renkasi šių vertybinių popierių ir vertybinių popierių sąskaitų situs. Pagal galiojančius Bendrijos teisės aktus dėl vertybinių popierių nuosavybės teisės aspektų, situs teisės normos sutampa su teise, reglamentuojančia šiuos nuosavybės teisės aspektus. Keičiant galiojančią tvarką Konvencijos tvarka, ar netgi jei šios ar kitos teisės normos nagrinėtų klausimus, kurie nėra išvardyti Konvencijos 2 straipsnio 1 dalyje, šios teisės normos ir Konvencijos teisė vis tiek galėtų tiesiogiai ar netiesiogiai kliudyti viena kitai. Unidroit taip pat patvirtina šią galimybę: pvz. sutartinės, įmonių, nemokumo, nuosavybės ar vertybinių popierių teisės aspektams gali arba negali būti taikomos teisės pasirinkimo nuostatos, ir teisės normų kolizijos taisyklės tam tikriems aspektams gali nurodyti kitas jurisdikcijas ... Tačiau tam tikri anksčiau nenumatytos teisės aktų spragos, aiškumo trūkumas, komplikacijos ar kliūtys gali kliudyti atsirasti patikimam teisiniam rezultatui, bent jau protingu laikotarpiu. Trūkumai vienoje vidaus teisinėje sistemoje gali sukurti sunkumus, susijusius su aspektais, kuriuos reglamentuoja kita teisė, ir t.t. Tokiu būdu galima teigti, kad tarptautinis laikymas ir atsisakymas gali padidinti teisinį neaiškumą (žr. Unidroit konvencijos projekto paaiškinamųjų pastabų 10 puslapį). Toks kliudymas galėtų, pavyzdžiui, taip pat sietis su ECB statistinės informacijos rinkimu (žr. Statuto 5 straipsnį), kuris siekia minimalizuoti atskaitomybės formalumus galiojančioje teisinėje sistemoje, ir kuriam galiojančios teisės normų kolizijos tvarkos pakeitimas galėtų paveikti vertybinių popierių tarptautinių pozicijų ir tarptautinių sandorių atskaitomybę. Galimas tokio santykio tarp teisės normų kolizijos taisyklės ir supančios kitų taikytinų teisės normų sistemos egzistavimas yra dar viena priežastis iš anksto plačiai įvertinti Konvencijos poveikį Bendrijoje ir materialios vertybinių popierių teisės suderinimą (žr. 20 pastraipą).

Atsisakymo galimybė

| 18. | Galiausiai ECB trumpai pažymi, kad, kaip nurodyta Hagos konvencijos pranešimo 1-37 pastraipose, galimybė tam tikroms specialioms VPAS ar CVPD atsisakyti Konvencijos esant tam tikroms aplinkybėms pagal Konvencijos 1 straipsnio 5 dalį taip pat gali būti aktuali kitoms panašioms sistemoms. Šio atsisakymo poveikis VPAS veiklai ir VPAS laikomiems nematerialiems vertybiniams popieriams dar nebuvo analizuotas, ir todėl taip pat turėtų būti papildomai įvertintas. |
| --- | --- |

18.

Galiausiai ECB trumpai pažymi, kad, kaip nurodyta Hagos konvencijos pranešimo 1-37 pastraipose, galimybė tam tikroms specialioms VPAS ar CVPD atsisakyti Konvencijos esant tam tikroms aplinkybėms pagal Konvencijos 1 straipsnio 5 dalį taip pat gali būti aktuali kitoms panašioms sistemoms. Šio atsisakymo poveikis VPAS veiklai ir VPAS laikomiems nematerialiems vertybiniams popieriams dar nebuvo analizuotas, ir todėl taip pat turėtų būti papildomai įvertintas.

Baigiamieji samprotavimai

| 19. | Kadangi šis konsultavimasis yra susijęs su klausimu, ar tarptautinė konvencija turėtų būti pasirašyta Bendrijos vardu, ši nuomonė skiria dėmesį ir apsiriboja bendrais samprotavimais, kurie yra tiesiogiai susiję su Tarybos konsultavimu ar pritarti Konvencijos pasirašymui. ECB turi papildomų teisinių ir techninių pastabų dėl Konvencijos, tačiau mano, kad šias pastabas būtų tinkamiau pateikti Bendrijos atliekamo poveikio įvertinimo kontekste. |
| --- | --- |

19.

Kadangi šis konsultavimasis yra susijęs su klausimu, ar tarptautinė konvencija turėtų būti pasirašyta Bendrijos vardu, ši nuomonė skiria dėmesį ir apsiriboja bendrais samprotavimais, kurie yra tiesiogiai susiję su Tarybos konsultavimu ar pritarti Konvencijos pasirašymui. ECB turi papildomų teisinių ir techninių pastabų dėl Konvencijos, tačiau mano, kad šias pastabas būtų tinkamiau pateikti Bendrijos atliekamo poveikio įvertinimo kontekste.

| 20. | Apibendrinant, galiojantys Bendrijos teisės aktai dėl teisės, taikomos tarpininko laikomiems nematerialių vertybinių popierių įvairiais lygiais laikymui, perleidimui ir įkeitimui, pagerino teisinį aiškumą ir apsaugą nuo sisteminės rizikos Bendrijoje. Konvencija pateikia vieną galimą metodą spręsti teisinius interesus, kylančius dėl sunkumo kartais aiškiai nustatyti vertybinių popierių sąskaitos vietą teisės normų kolizijos tikslais vis labiau integruotoje globalioje finansų sistemoje. ECB pritaria tikslui sukurti visuotinai taikomą teisės normų kolizijos metodą šioje srityje, tačiau, atsižvelgdamas į galimą Konvencijos poveikį ir galiojančius Bendrijos teisės aktus, vis dėlto pritartų išsamiam išankstiniam Konvencijos poveikio Bendrijoje įvertinimui. ECB ir Eurosistema, kuriems Konvencijos sisteminės rizikos aspektai yra ypač svarbu, yra pasiruošę prisidėti prie tokio įvertinimo, sudarančio dalį Eurosistemos uždavinių pagal Sutarties 105 straipsnio 5 dalį. Siekiant neužkirsti kelio atviram rezultatui, šis įvertinimas turėtų būti atliekamas prieš prasidedant diskusijai dėl galimo Konvencijos pasirašymo, atsižvelgiant į tai, kad galiojanti Bendrijos tvarka yra patenkinama ir nereikalauja neatidėliotino ar būtino Konvencijos pasirašymo. Toks įvertinimas nepažeidžia Bendrijos iniciatyvos kliringo ir atsiskaitymų srityje ir poreikio greitai nematerialių vertybinių popierių materialios teisės reformai ir derinimui, kurie sustiprintų finansinę integraciją Bendrijoje. |
| --- | --- |

20.

Apibendrinant, galiojantys Bendrijos teisės aktai dėl teisės, taikomos tarpininko laikomiems nematerialių vertybinių popierių įvairiais lygiais laikymui, perleidimui ir įkeitimui, pagerino teisinį aiškumą ir apsaugą nuo sisteminės rizikos Bendrijoje. Konvencija pateikia vieną galimą metodą spręsti teisinius interesus, kylančius dėl sunkumo kartais aiškiai nustatyti vertybinių popierių sąskaitos vietą teisės normų kolizijos tikslais vis labiau integruotoje globalioje finansų sistemoje. ECB pritaria tikslui sukurti visuotinai taikomą teisės normų kolizijos metodą šioje srityje, tačiau, atsižvelgdamas į galimą Konvencijos poveikį ir galiojančius Bendrijos teisės aktus, vis dėlto pritartų išsamiam išankstiniam Konvencijos poveikio Bendrijoje įvertinimui. ECB ir Eurosistema, kuriems Konvencijos sisteminės rizikos aspektai yra ypač svarbu, yra pasiruošę prisidėti prie tokio įvertinimo, sudarančio dalį Eurosistemos uždavinių pagal Sutarties 105 straipsnio 5 dalį. Siekiant neužkirsti kelio atviram rezultatui, šis įvertinimas turėtų būti atliekamas prieš prasidedant diskusijai dėl galimo Konvencijos pasirašymo, atsižvelgiant į tai, kad galiojanti Bendrijos tvarka yra patenkinama ir nereikalauja neatidėliotino ar būtino Konvencijos pasirašymo. Toks įvertinimas nepažeidžia Bendrijos iniciatyvos kliringo ir atsiskaitymų srityje ir poreikio greitai nematerialių vertybinių popierių materialios teisės reformai ir derinimui, kurie sustiprintų finansinę integraciją Bendrijoje.

Pasirašyta Frankfurte prie Maino, 2005 m. kovo 17 d.

ECB pirmininkas

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  KOM(2003) 783 galutinis.

1

(2)  Žr., pvz., 1974 m. balandžio 30 d. Europos Bendrijų Teisingumo Teismo sprendimo R. & V. Haegeman v Belgian State (C-181/73, [1974] Rink. p. I-449) 5 pastraipą.

2

R. & V. Haegeman

Belgian State

(3)  Žr., pvz., 1994 m. rugpjūčio 9 d. Europos Bendrijų Teisingumo Teismo sprendimo French Republic v Commission of the European Communities (C- C-327/91, [1994] Rink. p. I-3641) 15-17 pastraipas.

3

French Republic

Commission of the European Communities

(4)  Žr. 2001 m. birželio 13 d. ECB nuomonę CON/2001/13 Europos Sąjungos Tarybos prašymu dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl susitarimų dėl finansinio įkaito (OL C 196, 2001 7 12, p. 10), EPI nuomonę CON/96/09 dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl atsiskaitymų baigtinumo ir įkaito (OL C 156, 1998 5 21, p. 17) ir EPI nuomonės CON/96/02 dėl Europos Sąjungos Tarybos konsultavimosi pagal Europos bendrijos steigimo sutarties (Sutartis) 109f straipsnio 6 dalį ir EPI statuto 5.3 straipsnį dėl iš dalies pakeisto Komisijos pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl kredito įstaigų reorganizavimo ir likvidavimo (OL C 332, 1998 10 30, p. 13).

4

(5)  2002 m. birželio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/47/EB dėl susitarimų dėl finansinio įkaito (OL L 168, 2002 03 09, p. 43).

5

(6)  Žr. ECB nuomonę CON/2001/13, 6 ir 19 pastraipas.

6

(7)  Žr. 1998 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/29/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose (OL L 166, 1998 6 11, p. 45; toliau – Atsiskaitymų baigtinumo direktyva) 9 straipsnio 2 dalį. Žr. taip pat EPI nuomonę CON/96/09.

7

(8)  Žr. 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1346/2000 dėl bankroto bylų (OL L 160, 2000 6 30, p. 1) 14 straipsnio trečią įtrauką.

8

(9)  Žr. 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/17/EB dėl draudimo įmonių reorganizavimo ir likvidavimo (OL L 110, 2001 4 20, p. 28), 25 straipsnio c punktą.

9

(10)  Žr. 2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/24/EB dėl kredito įstaigų reorganizavimo ir likvidavimo (OL L 125, 2001 5 5, p. 15), 24 straipsnį ir 31 straipsnio trečią įtrauką. Žr. taip pat EPI nuomonę CON/96/02.

10

(11)  Žr. Direktyvos 2002/47/EB 9 straipsnio 1 dalį, siejant ją su 2 straipsnio 1 dalies h punktu. Žr. taip pat ECB nuomonę CON/2001/13.

11

(12)  Žr. 2003 m. birželio 26 d. ECB nuomonės CON/2003/11 Austrijos Federalinės teisingumo ministerijos prašymu dėl federalinio įstatymo, įgyvendinančio 2002 m. birželio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/47/EB dėl susitarimų dėl finansinio įkaito, projekto 13 pastraipą. Žr. taip pat 2004 m. rugpjūčio 4 d. ECB nuomonės CON/2004/27 Belgijos Finansų ministerijos prašymu dėl įstatymo dėl finansinio įkaito ir įvairių mokestinių nuostatų, susijusių su in rem susitarimais dėl finansinio įkaito ir paskolų finansinėms priemonėms 13 pastraipą.

12

in rem

(13)  Pateikiami www.ecb.int ir www.cesr-eu.org.

13

(14)  Žr. Ekspertų darbo grupės susitikimo ataskaitą (2001 m. sausio 15-19 d.) ir susijusią neformalią Nuolatinio biuro vykdomą veiklą dėl teisės, taikomos tarpininko laikomų vertybinių popierių atsisakymui, p. 17.

14

---