# Europos Sąjungos C 38E/2005

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 38E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 48 tomas2005m. vasario 15d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 38E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

48 tomas2005m. vasario 15d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Taryba |
| 2005/C 038E/1 | 2004 m. lapkričio 15 d. Tarybos bendroji nuomonė (EB) Nr. 6/2005, priimta pagal Europos Bendrijos Steigimo sutarties 251 straipsnyje pateiktą tvarką, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl nesąžiningos verslo įmonių komercinės praktikos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 84/450/EEB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 97/7/EB, 98/27/EB bei 2002/65/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 (nesąžiningos komercinės praktikos direktyva) | 1 |
| 2005/C 038E/2 | 2004 m. lapkričio 15 d. Tarybos bendroji nuomonė (EB) Nr. 7/2005, priimta pagal Europos Bendrijos Steigimo sutarties 251 straipsnyje pateiktą tvarką, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų taikymo pagal darbo sutartį dirbantiems asmenims, savarankiškai dirbantiems asmenims ir jų šeimos nariams, judantiems Bendrijoje, ir (EEB) Nr. 574/72, nustatantį Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 įgyvendinimo tvarką | 21 |
| 2005/C 038E/3 | 2004 m. lapkričio 29 d. Tarybos bendroji nuomonė (EB) Nr. 8/2005, priimta pagal Europos Bendrijos Steigimo sutarties 251 straipsnyje pateiktą tvarką, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2913/92, nustatantį Bendrijos muitinės kodeksą | 36 |
| 2005/C 038E/4 | 2004 m. lapkričio 29 d. Tarybos bendroji nuomonė (EB) Nr. 9/2005, priimta pagal Europos Bendrijos Steigimo sutarties 251 straipsnyje pateiktą tvarką, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, nustatančią ekologinio projektavimo reikalavimų energiją vartojantiems gaminiams nustatymo sistemą ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 92/42/EEB bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 96/57/EB ir 2000/55/EB | 45 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Taryba

2005/C 038E/1

2004 m. lapkričio 15 d. Tarybos bendroji nuomonė (EB) Nr. 6/2005, priimta pagal Europos Bendrijos Steigimo sutarties 251 straipsnyje pateiktą tvarką, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl nesąžiningos verslo įmonių komercinės praktikos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 84/450/EEB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 97/7/EB, 98/27/EB bei 2002/65/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 (nesąžiningos komercinės praktikos direktyva)

1

2005/C 038E/2

2004 m. lapkričio 15 d. Tarybos bendroji nuomonė (EB) Nr. 7/2005, priimta pagal Europos Bendrijos Steigimo sutarties 251 straipsnyje pateiktą tvarką, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų taikymo pagal darbo sutartį dirbantiems asmenims, savarankiškai dirbantiems asmenims ir jų šeimos nariams, judantiems Bendrijoje, ir (EEB) Nr. 574/72, nustatantį Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 įgyvendinimo tvarką

21

2005/C 038E/3

2004 m. lapkričio 29 d. Tarybos bendroji nuomonė (EB) Nr. 8/2005, priimta pagal Europos Bendrijos Steigimo sutarties 251 straipsnyje pateiktą tvarką, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2913/92, nustatantį Bendrijos muitinės kodeksą

36

2005/C 038E/4

2004 m. lapkričio 29 d. Tarybos bendroji nuomonė (EB) Nr. 9/2005, priimta pagal Europos Bendrijos Steigimo sutarties 251 straipsnyje pateiktą tvarką, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, nustatančią ekologinio projektavimo reikalavimų energiją vartojantiems gaminiams nustatymo sistemą ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 92/42/EEB bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 96/57/EB ir 2000/55/EB

45

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Taryba

| 15.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 38/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 38/1

---

BENDROJI NUOMONĘ (EB) Nr. 6/2005

Tarybos priimta 2004 m. lapkričio 15 d.

siekiant priimti...... m.......... d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/ /EB dėl nesąžiningos verslo įmonių komercinės praktikos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 84/450/EEB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 97/7/EB, 98/27/EB bei 2002/65/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 (nesąžiningos komercinės praktikos direktyva)

(tekstas svarbus EEE)

(2005/C 38 E/01)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | Sutarties 153 straipsnio 1 dalyje ir 3 dalies a punkte numatyta, kad Bendrija turėtų prisidėti prie aukšto lygio vartotojų apsaugos naudodama priemones, kurias ji patvirtina pagal Sutarties 95 straipsnį. |
| --- | --- |

(1)

Sutarties 153 straipsnio 1 dalyje ir 3 dalies a punkte numatyta, kad Bendrija turėtų prisidėti prie aukšto lygio vartotojų apsaugos naudodama priemones, kurias ji patvirtina pagal Sutarties 95 straipsnį.

| (2) | Pagal Sutarties 14 straipsnio 2 dalį vidaus rinką sudaro vidaus sienų neturinti erdvė, kurioje užtikrinamas laisvas prekių, paslaugų judėjimas ir įsisteigimo laisvė. Siekiant skatinti tarpvalstybinės veiklos plėtrą, ypač svarbi sąžiningos komercinės praktikos plėtra vidaus sienų neturinčioje erdvėje. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Sutarties 14 straipsnio 2 dalį vidaus rinką sudaro vidaus sienų neturinti erdvė, kurioje užtikrinamas laisvas prekių, paslaugų judėjimas ir įsisteigimo laisvė. Siekiant skatinti tarpvalstybinės veiklos plėtrą, ypač svarbi sąžiningos komercinės praktikos plėtra vidaus sienų neturinčioje erdvėje.

| (3) | Valstybių narių įstatymuose dėl nesąžiningos komercinės praktikos yra ryškių skirtumų, kurie gali sąlygoti pastebimus konkurencijos iškraipymus ir kliūtis sklandžiam vidaus rinkos funkcionavimui. Reklamos srityje 1984 m. rugsėjo 10 d. Tarybos direktyva 84/450/EEB dėl klaidinančios ir lyginamosios reklamos (3) nustato minimalius kriterijus teisės aktų klaidinančios reklamos srityje suderinimui, bet neužkerta kelio valstybėms narėms palikti galioti arba patvirtinti priemones, suteikiančias didesnę vartotojų apsaugą. Todėl valstybių narių nuostatos dėl klaidinančios reklamos žymiai skiriasi. |
| --- | --- |

(3)

Valstybių narių įstatymuose dėl nesąžiningos komercinės praktikos yra ryškių skirtumų, kurie gali sąlygoti pastebimus konkurencijos iškraipymus ir kliūtis sklandžiam vidaus rinkos funkcionavimui. Reklamos srityje 1984 m. rugsėjo 10 d. Tarybos direktyva 84/450/EEB dėl klaidinančios ir lyginamosios reklamos (3) nustato minimalius kriterijus teisės aktų klaidinančios reklamos srityje suderinimui, bet neužkerta kelio valstybėms narėms palikti galioti arba patvirtinti priemones, suteikiančias didesnę vartotojų apsaugą. Todėl valstybių narių nuostatos dėl klaidinančios reklamos žymiai skiriasi.

| (4) | Šie skirtumai sąlygoja neapibrėžtumą, kurias nacionalines taisykles taikyti vartotojų ekonominius interesus pažeidžiančiai nesąžiningai komercinei praktikai, bei sukuria verslą ir vartotojus įtakojančias kliūtis. Šios kliūtys didina verslo, besinaudojančio vidaus rinkos laisvėmis, išlaidas, ypač tais atvejais, kai norima užsiimti tarpvalstybine prekyba, reklamos kampanijomis ir pirkimo skatinimu. Tokios kliūtys taip pat verčia vartotojus abejoti savo teisėmis ir mažina jų pasitikėjimą vidaus rinka. |
| --- | --- |

(4)

Šie skirtumai sąlygoja neapibrėžtumą, kurias nacionalines taisykles taikyti vartotojų ekonominius interesus pažeidžiančiai nesąžiningai komercinei praktikai, bei sukuria verslą ir vartotojus įtakojančias kliūtis. Šios kliūtys didina verslo, besinaudojančio vidaus rinkos laisvėmis, išlaidas, ypač tais atvejais, kai norima užsiimti tarpvalstybine prekyba, reklamos kampanijomis ir pirkimo skatinimu. Tokios kliūtys taip pat verčia vartotojus abejoti savo teisėmis ir mažina jų pasitikėjimą vidaus rinka.

| (5) | Nesant Bendrijos lygiu vienodų taisyklių, kliūtys laisvam paslaugų ir prekių judėjimui tarp valstybių arba įsisteigimo laisvei galėtų, atsižvelgiant į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo precedentų teisę, būti pateisinamos tol, kol jomis siekiama apsaugoti pripažintus visuomenės interesų tikslus ir tol, kol jos yra proporcingos tiems tikslams. Atsižvelgiant į Bendrijos tikslus, išdėstytus Sutarties ir Bendrijos antrinės teisės nuostatose, susijusiose su judėjimo laisve, ir laikantis Komisijos politikos dėl komercinių pranešimų, kaip nurodyta Komisijos komunikate „Žaliosios knygos dėl komercinių pranešimų vidaus rinkoje tęsinys“, tokios kliūtys turėtų būti pašalintos. Šias kliūtis galima pašalinti tik Bendrijos lygiu nustatant vienodas taisykles, numatančias aukštą vartotojų apsaugos lygį, ir Bendrijos lygiu patikslinus kai kurias teisines sąvokas tiek, kiek būtina tinkamam vidaus rinkos funkcionavimui bei teisinio tikrumo reikalavimo įvykdymui. |
| --- | --- |

(5)

Nesant Bendrijos lygiu vienodų taisyklių, kliūtys laisvam paslaugų ir prekių judėjimui tarp valstybių arba įsisteigimo laisvei galėtų, atsižvelgiant į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo precedentų teisę, būti pateisinamos tol, kol jomis siekiama apsaugoti pripažintus visuomenės interesų tikslus ir tol, kol jos yra proporcingos tiems tikslams. Atsižvelgiant į Bendrijos tikslus, išdėstytus Sutarties ir Bendrijos antrinės teisės nuostatose, susijusiose su judėjimo laisve, ir laikantis Komisijos politikos dėl komercinių pranešimų, kaip nurodyta Komisijos komunikate „Žaliosios knygos dėl komercinių pranešimų vidaus rinkoje tęsinys“, tokios kliūtys turėtų būti pašalintos. Šias kliūtis galima pašalinti tik Bendrijos lygiu nustatant vienodas taisykles, numatančias aukštą vartotojų apsaugos lygį, ir Bendrijos lygiu patikslinus kai kurias teisines sąvokas tiek, kiek būtina tinkamam vidaus rinkos funkcionavimui bei teisinio tikrumo reikalavimo įvykdymui.

| (6) | Ši direktyva suderina valstybių narių įstatymus dėl nesąžiningos komercinės praktikos, įskaitant nesąžiningą reklamą, tiesiogiai pažeidžiančią vartotojų ekonominius interesus, ir tuo pačiu netiesiogiai – teisėtų konkurentų ekonominius interesus. Pagal proporcingumo principą ši direktyva saugo vartotojus nuo esminių nesąžiningos komercinės praktikos pasekmių, bet pripažįsta, kad kai kuriais atvejais jos poveikis vartotojams gali būti nereikšmingas. Ji netaikoma ir neturi poveikio nacionaliniams įstatymams dėl nesąžiningos komercinės praktikos, pažeidžiančios tik konkurentų ekonominius interesus arba susijusios tik su prekybininkų sandoriais; visapusiškai atsižvelgiant į subsidiarumo principą, valstybės narės, jeigu jos taip nusprendžia, turi teisę ir toliau reglamentuoti tokią praktiką nepažeisdamos Bendrijos teisės. Ši direktyva netaikoma ir neturi poveikio Direktyvos 84/450/EEB nuostatoms dėl klaidinančios reklamos, kuri klaidina verslą, bet neklaidina vartotojų, ir dėl lyginamosios reklamos. Be to, ši direktyva neturi poveikio tokiai priimtai reklamos ir prekybos praktikai kaip teisėtas produktų patalpinimas vitrinoje, prekių diferencijavimas pagal firminę rūšį arba vartotojų skatinimas, galintis teisėtai paveikti jų supratimą apie produktus ir įtakoti jų poelgius nesilpninant vartotojų gebėjimo priimti informacija paremto sprendimo. |
| --- | --- |

(6)

Ši direktyva suderina valstybių narių įstatymus dėl nesąžiningos komercinės praktikos, įskaitant nesąžiningą reklamą, tiesiogiai pažeidžiančią vartotojų ekonominius interesus, ir tuo pačiu netiesiogiai – teisėtų konkurentų ekonominius interesus. Pagal proporcingumo principą ši direktyva saugo vartotojus nuo esminių nesąžiningos komercinės praktikos pasekmių, bet pripažįsta, kad kai kuriais atvejais jos poveikis vartotojams gali būti nereikšmingas. Ji netaikoma ir neturi poveikio nacionaliniams įstatymams dėl nesąžiningos komercinės praktikos, pažeidžiančios tik konkurentų ekonominius interesus arba susijusios tik su prekybininkų sandoriais; visapusiškai atsižvelgiant į subsidiarumo principą, valstybės narės, jeigu jos taip nusprendžia, turi teisę ir toliau reglamentuoti tokią praktiką nepažeisdamos Bendrijos teisės. Ši direktyva netaikoma ir neturi poveikio Direktyvos 84/450/EEB nuostatoms dėl klaidinančios reklamos, kuri klaidina verslą, bet neklaidina vartotojų, ir dėl lyginamosios reklamos. Be to, ši direktyva neturi poveikio tokiai priimtai reklamos ir prekybos praktikai kaip teisėtas produktų patalpinimas vitrinoje, prekių diferencijavimas pagal firminę rūšį arba vartotojų skatinimas, galintis teisėtai paveikti jų supratimą apie produktus ir įtakoti jų poelgius nesilpninant vartotojų gebėjimo priimti informacija paremto sprendimo.

| (7) | Ši direktyva skirta komercinei praktikai, tiesiogiai susijusiai su įtaka vartotojų sprendimams sudaryti sandorį dėl produktų. Ji nėra skirta komercinei praktikai, vykdomai pirmiausia kitais tikslais, įskaitant, pavyzdžiui, investuotojams skirtiems komerciniams pranešimams, tokiems kaip metininiai pranešimai ir bendro pobūdžio reklaminė literatūra. Ji nėra skirta teisiniams reikalavimams dėl skonio ir padorumo, kurie valstybėse narėse labai skiriasi. Tokia komercinė praktika, kaip, pavyzdžiui, prekių ar paslaugų siūlymas gatvėje, gali būti nepageidaujama valstybėse narėse dėl kultūrinių priežasčių. Valstybės narės atitinkamai turėtų galėti ir toliau drausti komercinę praktiką savo teritorijoje dėl skonio ir padorumo priežasčių, nepažeisdamos Bendrijos teisės, net tais atvejais, kai tokia praktika neapriboja vartotojų pasirinkimo laisvės. |
| --- | --- |

(7)

Ši direktyva skirta komercinei praktikai, tiesiogiai susijusiai su įtaka vartotojų sprendimams sudaryti sandorį dėl produktų. Ji nėra skirta komercinei praktikai, vykdomai pirmiausia kitais tikslais, įskaitant, pavyzdžiui, investuotojams skirtiems komerciniams pranešimams, tokiems kaip metininiai pranešimai ir bendro pobūdžio reklaminė literatūra. Ji nėra skirta teisiniams reikalavimams dėl skonio ir padorumo, kurie valstybėse narėse labai skiriasi. Tokia komercinė praktika, kaip, pavyzdžiui, prekių ar paslaugų siūlymas gatvėje, gali būti nepageidaujama valstybėse narėse dėl kultūrinių priežasčių. Valstybės narės atitinkamai turėtų galėti ir toliau drausti komercinę praktiką savo teritorijoje dėl skonio ir padorumo priežasčių, nepažeisdamos Bendrijos teisės, net tais atvejais, kai tokia praktika neapriboja vartotojų pasirinkimo laisvės.

| (8) | Ši direktyva tiesiogiai gina vartotojo ekonominius interesus nuo nesąžiningos verslo įmonių komercinės praktikos vartotojų atžvilgiu. Tuo būdu ji taip pat netiesiogiai gina teisėtą verslą nuo jo konkurentų, kurie nesilaiko šios direktyvos taisyklių, ir taip užtikrina sąžiningą konkurenciją šia direktyva derinamose srityse. Suprantama, kad yra ir kitokia komercinė praktika, kuri, nors nekenkia vartotojams, gali pakenkti konkurentams ir verslo klientams. Komisija turėtų atidžiai išnagrinėti Bendrijos veiksmų, nepatenkančių į šios direktyvos taikymo sritį, poreikį nesąžiningos konkurencijos srityje ir, jeigu reikia, pateikti pasiūlymą dėl teisės akto, apimančio šiuos kitus nesąžiningos konkurencijos aspektus. |
| --- | --- |

(8)

Ši direktyva tiesiogiai gina vartotojo ekonominius interesus nuo nesąžiningos verslo įmonių komercinės praktikos vartotojų atžvilgiu. Tuo būdu ji taip pat netiesiogiai gina teisėtą verslą nuo jo konkurentų, kurie nesilaiko šios direktyvos taisyklių, ir taip užtikrina sąžiningą konkurenciją šia direktyva derinamose srityse. Suprantama, kad yra ir kitokia komercinė praktika, kuri, nors nekenkia vartotojams, gali pakenkti konkurentams ir verslo klientams. Komisija turėtų atidžiai išnagrinėti Bendrijos veiksmų, nepatenkančių į šios direktyvos taikymo sritį, poreikį nesąžiningos konkurencijos srityje ir, jeigu reikia, pateikti pasiūlymą dėl teisės akto, apimančio šiuos kitus nesąžiningos konkurencijos aspektus.

| (9) | Ši direktyva nepažeidžia asmenų, nukentėjusių dėl nesąžiningos komercinės praktikos, teisės reikšti individualius ieškinius. Ji taip pat nepažeidžia Bendrijos ir nacionalinių sutarčių teisės, intelektinės nuosavybės teisės taisyklių, taisyklių, susijusių su sveikatos ir produktų saugos aspektais, įsisteigimo sąlygomis ir leidimų išdavimo tvarka, įskaitant tas taisykles, kurios pagal Bendrijos teisę yra susijusios su lošimų veikla, taip pat Bendrijos konkurencijos taisyklėmis bei jas įgyvendinančiomis nacionalinėmis nuostatomis. Taigi valstybės narės galės sveikatos apsaugos ir vartotojų saugumo sumetimais palikti galioti arba įvesti komercinės praktikos apribojimus ir draudimus savo teritorijoje, pavyzdžiui dėl alkoholio, tabako arba vaistų, nepriklausomai nuo to, kur įsikūręs prekybininkas. Finansinių paslaugų ir nekilnojamojo turto atžvilgiu dėl jų sudėtingumo ir būdingos didelės rizikos būtina nustatyti išsamius reikalavimus, įskaitant pozityvius įpareigojimus prekybininkams. Dėl šios priežasties finansinių paslaugų ir nekilnojamojo turto srityje ši direktyva nepažeidžia valstybių narių teisės ginti vartotojų ekonominius interesus reglamentuojant daugiau nei reglamentuojama šios direktyvos nuostatomis. Šioje direktyvoje nereikėtų reglamentuoti tauriųjų metalų gaminių prabos sertifikavimo ir žymėjimo. |
| --- | --- |

(9)

Ši direktyva nepažeidžia asmenų, nukentėjusių dėl nesąžiningos komercinės praktikos, teisės reikšti individualius ieškinius. Ji taip pat nepažeidžia Bendrijos ir nacionalinių sutarčių teisės, intelektinės nuosavybės teisės taisyklių, taisyklių, susijusių su sveikatos ir produktų saugos aspektais, įsisteigimo sąlygomis ir leidimų išdavimo tvarka, įskaitant tas taisykles, kurios pagal Bendrijos teisę yra susijusios su lošimų veikla, taip pat Bendrijos konkurencijos taisyklėmis bei jas įgyvendinančiomis nacionalinėmis nuostatomis. Taigi valstybės narės galės sveikatos apsaugos ir vartotojų saugumo sumetimais palikti galioti arba įvesti komercinės praktikos apribojimus ir draudimus savo teritorijoje, pavyzdžiui dėl alkoholio, tabako arba vaistų, nepriklausomai nuo to, kur įsikūręs prekybininkas. Finansinių paslaugų ir nekilnojamojo turto atžvilgiu dėl jų sudėtingumo ir būdingos didelės rizikos būtina nustatyti išsamius reikalavimus, įskaitant pozityvius įpareigojimus prekybininkams. Dėl šios priežasties finansinių paslaugų ir nekilnojamojo turto srityje ši direktyva nepažeidžia valstybių narių teisės ginti vartotojų ekonominius interesus reglamentuojant daugiau nei reglamentuojama šios direktyvos nuostatomis. Šioje direktyvoje nereikėtų reglamentuoti tauriųjų metalų gaminių prabos sertifikavimo ir žymėjimo.

| (10) | Būtina užtikrinti šios direktyvos ir Bendrijos teisės ryšio nuoseklumą, ypač kai konkretiems sektoriams taikomos išsamios nuostatos dėl nesąžiningos komercinės praktikos. Todėl ši direktyva iš dalies pakeičia Direktyvą 84/450/EEB, 1997 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 97/7/EB dėl vartotojų apsaugos, susijusios su nuotolinės prekybos sutartimis (4), 1998 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/27/EB dėl draudimų ginant vartotojų interesus (5) ir 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/65/EB dėl nuotolinės prekybos vartotojams skirtomis finansinėmis paslaugomis (6). Atitinkamai ši direktyva taikoma tik tais atvejais, kai nėra konkrečių Bendrijos teisės nuostatų, reglamentuojančių konkrečius nesąžiningos komercinės praktikos aspektus, tokius kaip informaciniai reikalavimai ir informacijos teikimo vartotojui taisyklės. Ji numato vartotojų apsaugą tais atvejais, kai Bendrijos lygiu nėra konkrečių sektorinių teisės aktų, ir draudžia prekybininkams sudaryti apgaulingą įspūdį apie produktų pobūdį. Tai ypač svarbu sudėtingų, didelę riziką vartotojams keliančių produktų atvejais, tokių kaip tam tikri finansinių paslaugų produktai. Taip ši direktyva papildo Bendrijos acquis, taikomą komercinei praktikai, kenkiančiai vartotojų ekonominiams interesams. |
| --- | --- |

(10)

Būtina užtikrinti šios direktyvos ir Bendrijos teisės ryšio nuoseklumą, ypač kai konkretiems sektoriams taikomos išsamios nuostatos dėl nesąžiningos komercinės praktikos. Todėl ši direktyva iš dalies pakeičia Direktyvą 84/450/EEB, 1997 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 97/7/EB dėl vartotojų apsaugos, susijusios su nuotolinės prekybos sutartimis (4), 1998 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/27/EB dėl draudimų ginant vartotojų interesus (5) ir 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/65/EB dėl nuotolinės prekybos vartotojams skirtomis finansinėmis paslaugomis (6). Atitinkamai ši direktyva taikoma tik tais atvejais, kai nėra konkrečių Bendrijos teisės nuostatų, reglamentuojančių konkrečius nesąžiningos komercinės praktikos aspektus, tokius kaip informaciniai reikalavimai ir informacijos teikimo vartotojui taisyklės. Ji numato vartotojų apsaugą tais atvejais, kai Bendrijos lygiu nėra konkrečių sektorinių teisės aktų, ir draudžia prekybininkams sudaryti apgaulingą įspūdį apie produktų pobūdį. Tai ypač svarbu sudėtingų, didelę riziką vartotojams keliančių produktų atvejais, tokių kaip tam tikri finansinių paslaugų produktai. Taip ši direktyva papildo Bendrijos acquis, taikomą komercinei praktikai, kenkiančiai vartotojų ekonominiams interesams.

| (11) | Aukštas konvergencijos lygis, pasiektas šia direktyva suderinus nacionalines nuostatas, sukuria bendrą aukštą vartotojų apsaugos lygį. Ši direktyva nustato vieningą bendrą nesąžiningos komercinės praktikos, iškreipiančios vartotojų ekonominį elgesį, draudimą. Ji taip pat nustato šiuo metu Bendrijos lygiu nereglamentuojamas taisykles dėl agresyvios komercinės praktikos. |
| --- | --- |

(11)

Aukštas konvergencijos lygis, pasiektas šia direktyva suderinus nacionalines nuostatas, sukuria bendrą aukštą vartotojų apsaugos lygį. Ši direktyva nustato vieningą bendrą nesąžiningos komercinės praktikos, iškreipiančios vartotojų ekonominį elgesį, draudimą. Ji taip pat nustato šiuo metu Bendrijos lygiu nereglamentuojamas taisykles dėl agresyvios komercinės praktikos.

| (12) | Derinimas žymiai padidins teisinį tikrumą vartotojams ir verslui. Ir vartotojai, ir verslas galės remtis bendra reglamentavimo struktūra, pagrįsta aiškiai apibrėžtomis teisinėmis sąvokomis, reglamentuojančiomis visus nesąžiningos komercinės praktikos aspektus visoje ES. Jo poveikis pasireikš kliūčių, kylančių iš nevienodų taisyklių dėl nesąžiningos komercinės praktikos, kenkiančios vartotojo ekonominiams interesams, pašalinimu ir galimybių sukurti vidaus rinką šioje srityje sukūrimu. |
| --- | --- |

(12)

Derinimas žymiai padidins teisinį tikrumą vartotojams ir verslui. Ir vartotojai, ir verslas galės remtis bendra reglamentavimo struktūra, pagrįsta aiškiai apibrėžtomis teisinėmis sąvokomis, reglamentuojančiomis visus nesąžiningos komercinės praktikos aspektus visoje ES. Jo poveikis pasireikš kliūčių, kylančių iš nevienodų taisyklių dėl nesąžiningos komercinės praktikos, kenkiančios vartotojo ekonominiams interesams, pašalinimu ir galimybių sukurti vidaus rinką šioje srityje sukūrimu.

| (13) | Kad būtų pasiekti Bendrijos tikslai panaikinant kliūtis vidaus rinkai, būtina pakeisti šiuo metu esančias skirtingas valstybių narių bendrąsias nuostatas ir teisinius principus. Todėl šia direktyva nustatytas bendras draudimas apima nesąžiningą komercinę praktiką, iškreipiančią vartotojų ekonominį elgesį. Siekiant sustiprinti vartotojo pasitikėjimą, reikėtų bendrąjį draudimą vienodai taikyti nesąžiningai komercinei praktikai, pasitaikančiai bet kokių prekybininko ir vartotojo nesutartinių santykių srityje arba sudarius sutartį bei jos vykdymo metu. Bendrasis draudimas parengiamas remiantis taisyklėmis dėl dviejų komercinės praktikos tipų, kurie yra dažniausiai pasitaikantys, būtent, klaidinančios komercinės praktikos ir agresyvios komercinės praktikos. |
| --- | --- |

(13)

Kad būtų pasiekti Bendrijos tikslai panaikinant kliūtis vidaus rinkai, būtina pakeisti šiuo metu esančias skirtingas valstybių narių bendrąsias nuostatas ir teisinius principus. Todėl šia direktyva nustatytas bendras draudimas apima nesąžiningą komercinę praktiką, iškreipiančią vartotojų ekonominį elgesį. Siekiant sustiprinti vartotojo pasitikėjimą, reikėtų bendrąjį draudimą vienodai taikyti nesąžiningai komercinei praktikai, pasitaikančiai bet kokių prekybininko ir vartotojo nesutartinių santykių srityje arba sudarius sutartį bei jos vykdymo metu. Bendrasis draudimas parengiamas remiantis taisyklėmis dėl dviejų komercinės praktikos tipų, kurie yra dažniausiai pasitaikantys, būtent, klaidinančios komercinės praktikos ir agresyvios komercinės praktikos.

| (14) | Pageidautina, kad klaidinančios komercinės praktikos sąvoka apimtų, įskaitant klaidinančią reklamą, tą praktiką, kai vartotojui, klaidinant jį, trukdoma priimti informacija paremtą ir todėl efektyvų sprendimą. Atitikdama valstybių narių įstatymams ir praktikai dėl klaidinančios reklamos, ši direktyva klaidinančią praktiką klasifikuoja į klaidinančius veiksmus ir į klaidinantį informacijos neatskleidimą. Informacijos neatskleidimo atžvilgiu ši direktyva nustato tam tikrą kiekį svarbios informacijos, reikalingos priimti informacija paremtą sprendimą dėl sandorio sudarymo. Tokia informacija neturės būti atskleidžiama visuose reklamos skelbimuose, bet tik tuose, kur prekybininkas kviečia pirkti – tokia koncepcija aiškiai apibrėžta šioje direktyvoje. Šioje direktyvoje priimtas visiško suderinimo požiūris nekliudo valstybėms narėms nacionalinės teisės aktuose nurodyti tam tikrų produktų, pavyzdžiui, kolekcinių arba elektros prekių, pagrindinių savybių, kurių nenurodymas kviečiant pirkti būtų esminis. Šia direktyva nesiekiama sumažinti vartotojo pasirinkimo uždraudžiant reklamuoti produktus, kurie atrodo panašūs į kitus produktus, nebent šis panašumas keltų vartotojams painiavą dėl komercinės produkto kilmės ir dėl to klaidintų. Ši direktyva neturėtų pažeisti esamos Bendrijos teisės, kuri komercinės praktikos srityje aiškiai suteikia valstybėms narėms pasirinkimą iš kelių vartotojų apsaugos kontrolės galimybių. Visų pirma ši direktyva neturėtų pažeisti 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (7) 13 straipsnio 3 dalies. |
| --- | --- |

(14)

Pageidautina, kad klaidinančios komercinės praktikos sąvoka apimtų, įskaitant klaidinančią reklamą, tą praktiką, kai vartotojui, klaidinant jį, trukdoma priimti informacija paremtą ir todėl efektyvų sprendimą. Atitikdama valstybių narių įstatymams ir praktikai dėl klaidinančios reklamos, ši direktyva klaidinančią praktiką klasifikuoja į klaidinančius veiksmus ir į klaidinantį informacijos neatskleidimą. Informacijos neatskleidimo atžvilgiu ši direktyva nustato tam tikrą kiekį svarbios informacijos, reikalingos priimti informacija paremtą sprendimą dėl sandorio sudarymo. Tokia informacija neturės būti atskleidžiama visuose reklamos skelbimuose, bet tik tuose, kur prekybininkas kviečia pirkti – tokia koncepcija aiškiai apibrėžta šioje direktyvoje. Šioje direktyvoje priimtas visiško suderinimo požiūris nekliudo valstybėms narėms nacionalinės teisės aktuose nurodyti tam tikrų produktų, pavyzdžiui, kolekcinių arba elektros prekių, pagrindinių savybių, kurių nenurodymas kviečiant pirkti būtų esminis. Šia direktyva nesiekiama sumažinti vartotojo pasirinkimo uždraudžiant reklamuoti produktus, kurie atrodo panašūs į kitus produktus, nebent šis panašumas keltų vartotojams painiavą dėl komercinės produkto kilmės ir dėl to klaidintų. Ši direktyva neturėtų pažeisti esamos Bendrijos teisės, kuri komercinės praktikos srityje aiškiai suteikia valstybėms narėms pasirinkimą iš kelių vartotojų apsaugos kontrolės galimybių. Visų pirma ši direktyva neturėtų pažeisti 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (7) 13 straipsnio 3 dalies.

| (15) | Jeigu Bendrijos teisė išdėsto informacijos reikalavimus dėl komercinių pranešimų, reklamos ir prekybos, ta informacija šioje direktyvoje laikoma esmine. Valstybės narės galės, kai tai leidžia esamų Bendrijos teisės aktų minimalios išlygos, palikti galioti arba papildyti informacinius reikalavimus, susijusius su sutarčių teise ir turinčius pasekmių sutarčių teisei. II priede pateikiamas pavyzdinis tokių informacinių reikalavimų acquis sąrašas. Atsižvelgiant į šios direktyvos siūlomą visišką suderinimą, tik pagal Bendrijos teisę reikalaujama informacija laikoma esmine pagal šios direktyvos 7 straipsnio 5 dalį. Jeigu valstybės narės nustatė informacinius reikalavimus, kurie yra griežtesni nei nustatyti minimalių išlygų pagrindu, šios papildomos informacijos neatskleidimas nebus prilyginamas klaidinančiam neatskleidimui pagal šią direktyvą. Tačiau valstybės narės galės, kai tai leidžia Bendrijos teisės aktų minimalios išlygos, nepažeisdamos Bendrijos teisės, palikti galioti arba priimti griežtesnes nuostatas, kad užtikrintų aukštesnio lygio vartotojų individualių sutartinių teisių apsaugą. |
| --- | --- |

(15)

Jeigu Bendrijos teisė išdėsto informacijos reikalavimus dėl komercinių pranešimų, reklamos ir prekybos, ta informacija šioje direktyvoje laikoma esmine. Valstybės narės galės, kai tai leidžia esamų Bendrijos teisės aktų minimalios išlygos, palikti galioti arba papildyti informacinius reikalavimus, susijusius su sutarčių teise ir turinčius pasekmių sutarčių teisei. II priede pateikiamas pavyzdinis tokių informacinių reikalavimų acquis sąrašas. Atsižvelgiant į šios direktyvos siūlomą visišką suderinimą, tik pagal Bendrijos teisę reikalaujama informacija laikoma esmine pagal šios direktyvos 7 straipsnio 5 dalį. Jeigu valstybės narės nustatė informacinius reikalavimus, kurie yra griežtesni nei nustatyti minimalių išlygų pagrindu, šios papildomos informacijos neatskleidimas nebus prilyginamas klaidinančiam neatskleidimui pagal šią direktyvą. Tačiau valstybės narės galės, kai tai leidžia Bendrijos teisės aktų minimalios išlygos, nepažeisdamos Bendrijos teisės, palikti galioti arba priimti griežtesnes nuostatas, kad užtikrintų aukštesnio lygio vartotojų individualių sutartinių teisių apsaugą.

| (16) | Nuostatos dėl agresyvios komercinės praktikos turėtų apimti tą praktiką, kuri stipriai pažeidžia vartotojo pasirinkimo laisvę. Tokioje praktikoje naudojamas priekabiavimas, prievarta, įskaitant jėgos panaudojimą ir pernelyg didelę įtaką. |
| --- | --- |

(16)

Nuostatos dėl agresyvios komercinės praktikos turėtų apimti tą praktiką, kuri stipriai pažeidžia vartotojo pasirinkimo laisvę. Tokioje praktikoje naudojamas priekabiavimas, prievarta, įskaitant jėgos panaudojimą ir pernelyg didelę įtaką.

| (17) | Siekiant didesnio teisinio tikrumo, pageidautina, kad būtų apibrėžta tokia komercinė praktika, kuri yra nesąžininga bet kuriomis aplinkybėmis. Todėl I priede pateikiamas išsamus visos tokios praktikos sąrašas. Tai yra vienintelė komercinė praktika, kurią galima laikyti nesąžininga nevertinant kiekvieno konkretaus atvejo, kaip numato šios direktyvos 5–9 straipsnio nuostatos. |
| --- | --- |

(17)

Siekiant didesnio teisinio tikrumo, pageidautina, kad būtų apibrėžta tokia komercinė praktika, kuri yra nesąžininga bet kuriomis aplinkybėmis. Todėl I priede pateikiamas išsamus visos tokios praktikos sąrašas. Tai yra vienintelė komercinė praktika, kurią galima laikyti nesąžininga nevertinant kiekvieno konkretaus atvejo, kaip numato šios direktyvos 5–9 straipsnio nuostatos.

| (18) | Nuo nesąžiningos komercinės praktikos reikėtų saugoti visus vartotojus; tačiau po Direktyvos 84/450/EEB priėmimo Teisingumo Teismas, nagrinėdamas bylas dėl reklamos, matė būtinybę išnagrinėti poveikį hipotetiniam eiliniam vartotojui. Ši direktyva, remdamasi proporcingumo principu ir siekdama efektyviai įgyvendinti joje numatytas nuostatas, pagal Teisingumo Teismo aiškinimą naudoja vidutinį vartotoją kaip standartą, bet numato nuostatas, kuriomis siekiama užkirsti kelią vartotojų, kurių savybės daro juos ypač pažeidžiamus nesąžiningos komercinės praktikos atžvilgiu, išnaudojimui. Kai komercinė praktika yra konkrečiai nukreipta į tam tikrą vartotojų grupę, pavyzdžiui, vaikus, pageidautina, kad komercinės praktikos poveikis būtų vertinamas vidutinio tos grupės nario atžvilgiu. Vidutinio vartotojo nustatymas nėra statistinis tyrimas. Atsižvelgdami į Teisingumo Teismo teisminę praktiką, nacionaliniai teismai ir institucijos turės priimti savo sprendimą, kad nustatytų būdingą vidutinio vartotojo reakciją konkrečiu atveju. |
| --- | --- |

(18)

Nuo nesąžiningos komercinės praktikos reikėtų saugoti visus vartotojus; tačiau po Direktyvos 84/450/EEB priėmimo Teisingumo Teismas, nagrinėdamas bylas dėl reklamos, matė būtinybę išnagrinėti poveikį hipotetiniam eiliniam vartotojui. Ši direktyva, remdamasi proporcingumo principu ir siekdama efektyviai įgyvendinti joje numatytas nuostatas, pagal Teisingumo Teismo aiškinimą naudoja vidutinį vartotoją kaip standartą, bet numato nuostatas, kuriomis siekiama užkirsti kelią vartotojų, kurių savybės daro juos ypač pažeidžiamus nesąžiningos komercinės praktikos atžvilgiu, išnaudojimui. Kai komercinė praktika yra konkrečiai nukreipta į tam tikrą vartotojų grupę, pavyzdžiui, vaikus, pageidautina, kad komercinės praktikos poveikis būtų vertinamas vidutinio tos grupės nario atžvilgiu. Vidutinio vartotojo nustatymas nėra statistinis tyrimas. Atsižvelgdami į Teisingumo Teismo teisminę praktiką, nacionaliniai teismai ir institucijos turės priimti savo sprendimą, kad nustatytų būdingą vidutinio vartotojo reakciją konkrečiu atveju.

| (19) | Jeigu tam tikros savybės, tokios kaip amžius, fizinė ar proto negalia arba patiklumas, daro vartotojus ypač lengvai pasiduodančius komercinei praktikai arba peršamam produktui, ir toks praktikos būdas gali iškreipti tik tokių vartotojų ekonominį elgesį tokiu būdu, kurį prekybininkas gali iš anksto pagrįstai numatyti, reikėtų užtikrinti tinkamą jų apsaugą įvertinant šią praktiką vidutinio tos grupės nario atžvilgiu. |
| --- | --- |

(19)

Jeigu tam tikros savybės, tokios kaip amžius, fizinė ar proto negalia arba patiklumas, daro vartotojus ypač lengvai pasiduodančius komercinei praktikai arba peršamam produktui, ir toks praktikos būdas gali iškreipti tik tokių vartotojų ekonominį elgesį tokiu būdu, kurį prekybininkas gali iš anksto pagrįstai numatyti, reikėtų užtikrinti tinkamą jų apsaugą įvertinant šią praktiką vidutinio tos grupės nario atžvilgiu.

| (20) | Reikėtų numatyti galimybę elgesio kodeksams, kurie įgalina prekybininkus veiksmingai taikyti šios direktyvos principus konkrečiose ekonomikos srityse. Reikėtų, kad tuose sektoriuose, kuriuose yra specifiniai privalomi prekybininkų elgesį reglamentuojantys reikalavimai, būtų pateiktas ir profesinio atidumo reikalavimų tame sektoriuje pagrindas. Už kodeksą atsakingų subjektų nacionaliniu ir Bendrijos lygiu vykdoma kontrolė, kuria siekiama panaikinti nesąžiningą komercinę praktiką, gali padėti išvengti būtinybės imtis administracinių ar teisminių veiksmų, todėl ją reikėtų skatinti. Siekiant sukurti aukšto lygio vartotojų apsaugą, vartotojų organizacijos galėtų būti informuojamos ir dalyvauti rengiant elgesio kodeksus. |
| --- | --- |

(20)

Reikėtų numatyti galimybę elgesio kodeksams, kurie įgalina prekybininkus veiksmingai taikyti šios direktyvos principus konkrečiose ekonomikos srityse. Reikėtų, kad tuose sektoriuose, kuriuose yra specifiniai privalomi prekybininkų elgesį reglamentuojantys reikalavimai, būtų pateiktas ir profesinio atidumo reikalavimų tame sektoriuje pagrindas. Už kodeksą atsakingų subjektų nacionaliniu ir Bendrijos lygiu vykdoma kontrolė, kuria siekiama panaikinti nesąžiningą komercinę praktiką, gali padėti išvengti būtinybės imtis administracinių ar teisminių veiksmų, todėl ją reikėtų skatinti. Siekiant sukurti aukšto lygio vartotojų apsaugą, vartotojų organizacijos galėtų būti informuojamos ir dalyvauti rengiant elgesio kodeksus.

| (21) | Asmenys ir organizacijos, kurie pagal nacionalinės teisės aktus turi teisėtų interesų šiuo klausimu, privalo turėti teisinių gynybos priemonių pradėti bylas dėl nesąžiningos komercinės praktikos teisme ar administracinėje institucijoje, kuri yra kompetentinga nagrinėti skundus arba pradėti atitinkamą teisminį bylos nagrinėjimą. Kadangi įrodinėjimo pareigą nustato nacionalinė teisė, reikėtų įgalinti teismus ir administracines institucijas reikalauti iš prekybininkų pateikti įrodymus dėl padarytų faktinių pareiškimų tikslumo. |
| --- | --- |

(21)

Asmenys ir organizacijos, kurie pagal nacionalinės teisės aktus turi teisėtų interesų šiuo klausimu, privalo turėti teisinių gynybos priemonių pradėti bylas dėl nesąžiningos komercinės praktikos teisme ar administracinėje institucijoje, kuri yra kompetentinga nagrinėti skundus arba pradėti atitinkamą teisminį bylos nagrinėjimą. Kadangi įrodinėjimo pareigą nustato nacionalinė teisė, reikėtų įgalinti teismus ir administracines institucijas reikalauti iš prekybininkų pateikti įrodymus dėl padarytų faktinių pareiškimų tikslumo.

| (22) | Būtina, kad valstybės narės numatytų sankcijas už šios direktyvos nuostatų pažeidimus, ir jos privalo užtikrinti jų įgyvendinimą. Šios sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. |
| --- | --- |

(22)

Būtina, kad valstybės narės numatytų sankcijas už šios direktyvos nuostatų pažeidimus, ir jos privalo užtikrinti jų įgyvendinimą. Šios sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

| (23) | Kadangi šios direktyvos tikslai, t. y. kliūčių vidaus rinkos funkcionavimui, kurias sudaro nacionaliniai įstatymai dėl nesąžiningos komercinės veiklos, panaikinimas ir aukšto lygio vartotojų apsaugos sukūrimas, derinant valstybių narių įstatymus ir kitus teisės aktus dėl nesąžiningos komercinės praktikos, valstybių narių negali būti deramai pasiekti, o dėl to jie gali būti geriau pasiekti Bendrijos lygiu, Bendrija gali priimti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje numatytą subsidiarumo principą. Laikantis proporcingumo principo, nustatyto tame straipsnyje, šia direktyva nesiekiama daugiau negu reikia panaikinti vidaus rinkos kliūtis ir pasiekti aukštą bendrąjį vartotojų apsaugos lygį. |
| --- | --- |

(23)

Kadangi šios direktyvos tikslai, t. y. kliūčių vidaus rinkos funkcionavimui, kurias sudaro nacionaliniai įstatymai dėl nesąžiningos komercinės veiklos, panaikinimas ir aukšto lygio vartotojų apsaugos sukūrimas, derinant valstybių narių įstatymus ir kitus teisės aktus dėl nesąžiningos komercinės praktikos, valstybių narių negali būti deramai pasiekti, o dėl to jie gali būti geriau pasiekti Bendrijos lygiu, Bendrija gali priimti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje numatytą subsidiarumo principą. Laikantis proporcingumo principo, nustatyto tame straipsnyje, šia direktyva nesiekiama daugiau negu reikia panaikinti vidaus rinkos kliūtis ir pasiekti aukštą bendrąjį vartotojų apsaugos lygį.

| (24) | Siekiant garantuoti, kad buvo pašalintos kliūtys vidaus rinkai ir pasiektas aukštas vartotojų apsaugos lygis, šią direktyvą reikėtų peržiūrėti. Ši peržiūra galėtų paskatinti Komisiją pateikti pasiūlymą dėl šios direktyvos pataisų, kurios gali apimti tam tikrus nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo šios direktyvos 3 straipsnio 5 dalies, praplėtimus, ir (arba) pakeitimus kituose vartotojų apsaugos teisės aktuose, atspindinčius įsipareigojimą Komisijos politikos vartotojų atžvilgiu strategijoje peržiūrėti galiojančią acquis siekiant aukšto bendro vartotojų apsaugos lygio. |
| --- | --- |

(24)

Siekiant garantuoti, kad buvo pašalintos kliūtys vidaus rinkai ir pasiektas aukštas vartotojų apsaugos lygis, šią direktyvą reikėtų peržiūrėti. Ši peržiūra galėtų paskatinti Komisiją pateikti pasiūlymą dėl šios direktyvos pataisų, kurios gali apimti tam tikrus nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo šios direktyvos 3 straipsnio 5 dalies, praplėtimus, ir (arba) pakeitimus kituose vartotojų apsaugos teisės aktuose, atspindinčius įsipareigojimą Komisijos politikos vartotojų atžvilgiu strategijoje peržiūrėti galiojančią acquis siekiant aukšto bendro vartotojų apsaugos lygio.

| (25) | Ši direktyva gerbia pagrindines žmogaus teises ir laikosi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos principų. |
| --- | --- |

(25)

Ši direktyva gerbia pagrindines žmogaus teises ir laikosi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos principų.

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Paskirtis

Šios direktyvos paskirtis yra padėti tinkamai funkcionuoti vidaus rinkai ir pasiekti aukštą vartotojų apsaugos lygį suderinant valstybių narių įstatymus ir kitus teisės aktus dėl nesąžiningos komercinės praktikos, kenkiančios vartotojų ekonominiams interesams.

2 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

Šioje direktyvoje:

| a) | „vartotojas“ – bet kuris fizinis asmuo, kuris komercinėje praktikoje, kuriai taikoma ši direktyva, veikia siekdamas tikslų, nesusijusių su jo prekyba, verslu, amatu arba profesija; |
| --- | --- |

a)

„vartotojas“ – bet kuris fizinis asmuo, kuris komercinėje praktikoje, kuriai taikoma ši direktyva, veikia siekdamas tikslų, nesusijusių su jo prekyba, verslu, amatu arba profesija;

| b) | „prekybininkas“ – bet kuris fizinis arba juridinis asmuo, kuris komercinėje praktikoje, kuriai taikoma ši direktyva, veikia siekdamas tikslų, susijusių su jo prekyba, verslu, amatu arba profesija, ar bet kuris asmuo, veikiantis prekybininko vardu arba jo naudai; |
| --- | --- |

b)

„prekybininkas“ – bet kuris fizinis arba juridinis asmuo, kuris komercinėje praktikoje, kuriai taikoma ši direktyva, veikia siekdamas tikslų, susijusių su jo prekyba, verslu, amatu arba profesija, ar bet kuris asmuo, veikiantis prekybininko vardu arba jo naudai;

| c) | „produktas“ – bet kuri prekė arba paslauga, įskaitant nekilnojamąjį turtą, teises ir pareigas; |
| --- | --- |

c)

„produktas“ – bet kuri prekė arba paslauga, įskaitant nekilnojamąjį turtą, teises ir pareigas;

| d) | „verslo įmonių komercinė praktika vartotojų atžvilgiu“ (toliau – komercinė praktika) – bet kuris prekybininko atliekamas veiksmas, neveikimas, elgesys arba pareiškimas, komercinis pranešimas, įskaitant reklamą ir prekybą, tiesiogiai susijęs su produkto pirkimo skatinimu, pardavimu arba tiekimu vartotojams; |
| --- | --- |

d)

„verslo įmonių komercinė praktika vartotojų atžvilgiu“ (toliau – komercinė praktika) – bet kuris prekybininko atliekamas veiksmas, neveikimas, elgesys arba pareiškimas, komercinis pranešimas, įskaitant reklamą ir prekybą, tiesiogiai susijęs su produkto pirkimo skatinimu, pardavimu arba tiekimu vartotojams;

| e) | „iš esmės iškreipti vartotojų ekonominį elgesį“ – naudojant komercinę praktiką pastebimai susilpninti vartotojo gebėjimą priimti informacija paremtą sprendimą ir taip paskatinti vartotoją priimti sprendimą dėl sandorio, kurio jis kitomis aplinkybėmis nebūtų priėmęs; |
| --- | --- |

e)

„iš esmės iškreipti vartotojų ekonominį elgesį“ – naudojant komercinę praktiką pastebimai susilpninti vartotojo gebėjimą priimti informacija paremtą sprendimą ir taip paskatinti vartotoją priimti sprendimą dėl sandorio, kurio jis kitomis aplinkybėmis nebūtų priėmęs;

| f) | „elgesio kodeksas“ – susitarimas arba taisyklių rinkinys, kurio nenustato valstybės narės įstatymai ir kiti teisės aktai ir kuris apibrėžia prekybininkų, saistomų šio kodekso vienoje arba keliose konkrečiose komercinės praktikos srityse arba verslo sektoriuose, elgesį; |
| --- | --- |

f)

„elgesio kodeksas“ – susitarimas arba taisyklių rinkinys, kurio nenustato valstybės narės įstatymai ir kiti teisės aktai ir kuris apibrėžia prekybininkų, saistomų šio kodekso vienoje arba keliose konkrečiose komercinės praktikos srityse arba verslo sektoriuose, elgesį;

| g) | „už kodeksą atsakingas subjektas“ – bet kuris subjektas, įskaitant prekybininką arba prekybininkų grupę, kuris atsakingas už elgesio kodekso sudarymą ir peržiūrą ir (arba) šio kodekso saistomų subjektų kontrolę; |
| --- | --- |

g)

„už kodeksą atsakingas subjektas“ – bet kuris subjektas, įskaitant prekybininką arba prekybininkų grupę, kuris atsakingas už elgesio kodekso sudarymą ir peržiūrą ir (arba) šio kodekso saistomų subjektų kontrolę;

| h) | „profesinis atidumas“ – tam tikrų įgūdžių ir rūpestingumo standartas, kurio pagrįstai galima tikėtis iš prekybininko vartotojų atžvilgiu ir kuris atitinka sąžiningą praktiką rinkoje ir (arba) bendrą sąžiningumo principą prekybininko veiklos srityje; |
| --- | --- |

h)

„profesinis atidumas“ – tam tikrų įgūdžių ir rūpestingumo standartas, kurio pagrįstai galima tikėtis iš prekybininko vartotojų atžvilgiu ir kuris atitinka sąžiningą praktiką rinkoje ir (arba) bendrą sąžiningumo principą prekybininko veiklos srityje;

| i) | „kvietimas pirkti“ – komercinis pranešimas, produkto savybes ir kainą nurodantis tokiu būdu, kuris yra būdingas naudojamo komercinio pranešimo priemonėms, ir tuo suteikiantis vartotojui galimybę pirkti; |
| --- | --- |

i)

„kvietimas pirkti“ – komercinis pranešimas, produkto savybes ir kainą nurodantis tokiu būdu, kuris yra būdingas naudojamo komercinio pranešimo priemonėms, ir tuo suteikiantis vartotojui galimybę pirkti;

| j) | „pernelyg didelė įtaka“ – pasinaudojimas pranašesne pozicija darant spaudimą vartotojui, net ir nenaudojant arba negrasinant panaudoti fizinę jėgą, tokiu būdu, kuris žymiai apriboja vartotojo gebėjimą priimti informacija paremtą sprendimą; |
| --- | --- |

j)

„pernelyg didelė įtaka“ – pasinaudojimas pranašesne pozicija darant spaudimą vartotojui, net ir nenaudojant arba negrasinant panaudoti fizinę jėgą, tokiu būdu, kuris žymiai apriboja vartotojo gebėjimą priimti informacija paremtą sprendimą;

| k) | „sprendimas dėl sandorio“ – bet kuris sprendimas, kurį vartotojas priima dėl produkto pirkimo, pirkimo būdo ir sąlygų, visos sumos sumokėjimo ar mokėjimo dalimis, produkto įsigijimo ar atsisakymo, ar pasinaudojimo su produktu susijusia sutartine teise, nepriklausomai nuo to, ar vartotojas nusprendžia veikti, ar nesiimti veiksmų; |
| --- | --- |

k)

„sprendimas dėl sandorio“ – bet kuris sprendimas, kurį vartotojas priima dėl produkto pirkimo, pirkimo būdo ir sąlygų, visos sumos sumokėjimo ar mokėjimo dalimis, produkto įsigijimo ar atsisakymo, ar pasinaudojimo su produktu susijusia sutartine teise, nepriklausomai nuo to, ar vartotojas nusprendžia veikti, ar nesiimti veiksmų;

| l) | „reglamentuojama profesija“ – profesinė veikla arba grupė profesinių veiklų, kurias pradėti arba vykdyti ar vykdyti vieną iš jų rūšių pagal įstatymus ir kitus teisės aktus leidžiama tik tiesiogiai arba netiesiogiai įsigijus tam tikrą profesinę kvalifikaciją. |
| --- | --- |

l)

„reglamentuojama profesija“ – profesinė veikla arba grupė profesinių veiklų, kurias pradėti arba vykdyti ar vykdyti vieną iš jų rūšių pagal įstatymus ir kitus teisės aktus leidžiama tik tiesiogiai arba netiesiogiai įsigijus tam tikrą profesinę kvalifikaciją.

3 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Ši direktyva taikoma nesąžiningai verslo įmonių komercinei praktikai vartotojų atžvilgiu, kaip nustatyta šios direktyvos 5 straipsnyje, prieš ir po komercinio sandorio dėl produkto sudarymo bei jo metu.

2.   Ši direktyva nepažeidžia sutarčių teisės, ypač taisyklių dėl sutarties galiojimo, sudarymo arba padarinių.

3.   Ši direktyva nepažeidžia Bendrijos arba nacionalinių taisyklių, susijusių su sveikatos ir produktų saugos klausimais.

4.   Jeigu šios direktyvos nuostatos prieštarauja kitoms Bendrijos taisyklėms, reglamentuojančioms konkrečius nesąžiningos komercinės praktikos aspektus, pastarosios turės viršenybę ir bus taikomos tiems konkretiems aspektams.

5.   Šešių metų laikotarpiu, prasidedančiu po.... (8), valstybės narės šia direktyva suderintoje srityje gali taikyti nacionalines nuostatas, kurios yra griežtesnės arba labiau norminančios nei ši direktyva ir kurios įgyvendina direktyvas su minimalaus suderinimo sąlygomis. Šios priemonės turi iš esmės užtikrinti, kad vartotojai yra tinkamai saugomi nuo nesąžiningos komercinės praktikos, ir būti proporcingos siekiamam tikslui. Šios direktyvos 18 straipsnyje nurodyta peržiūra gali, jeigu manoma, kad tai reikalinga, apimti pasiūlymą pratęsti šią leidžiančią nukrypti nuostatą ilgesniam ribotam laikotarpiui.

6.   Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie bet kokias nacionalines nuostatas, taikomas šios direktyvos 5 dalies pagrindu.

7.   Ši direktyva nepažeidžia teismų jurisdikciją nustatančių taisyklių.

8.   Ši direktyva nepažeidžia įsisteigimo sąlygų arba leidimų išdavimo tvarkos, arba etinių elgesio kodeksų arba kitų konkrečių taisyklių, reglamentuojančių reguliuojamas profesijas, siekiant palaikyti aukštus profesinio sąžiningumo standartus, kuriuos, nepažeisdamos Bendrijos teisės, valstybės narės gali nustatyti specialistams.

9.   Valstybės narės dėl „finansinių paslaugų“, apibrėžiamų Direktyvoje 2002/65/EB, ir nekilnojamojo turto gali nustatyti reikalavimus, kurie yra labiau norminantys arba griežtesni nei ši direktyva jos derinamoje srityje.

10.   Ši direktyva netaikoma valstybių narių įstatymams ir kitiems teisės aktams dėl tauriojo metalo gaminių prabos sertifikavimo ir žymėjimo.

4 straipsnis

Vidaus rinka

Valstybės narės dėl šia direktyva derinamai sričiai priskiriamų priežasčių neapriboja nei laisvės teikti paslaugas, nei laisvo prekių judėjimo.

2 SKYRIUS

NESĄŽININGA KOMERCINĖ PRAKTIKA

5 straipsnis

Nesąžiningos komercinės praktikos draudimas

1.   Nesąžininga komercinė praktika draudžiama.

2.   Komercinė praktika yra nesąžininga, jeigu:

| a) | prieštarauja profesinio atidumo reikalavimams ir |
| --- | --- |

a)

prieštarauja profesinio atidumo reikalavimams ir

| b) | iš esmės iškreipia arba gali iškreipti vidutinio vartotojo, kurį produktas pasiekia arba kuriam yra skirtas, arba, kai komercinė praktika nukreipta į tam tikrą vartotojų grupę, vidutinio grupės nario ekonominį elgesį siūlomo produkto atžvilgiu. |
| --- | --- |

b)

iš esmės iškreipia arba gali iškreipti vidutinio vartotojo, kurį produktas pasiekia arba kuriam yra skirtas, arba, kai komercinė praktika nukreipta į tam tikrą vartotojų grupę, vidutinio grupės nario ekonominį elgesį siūlomo produkto atžvilgiu.

3.   Komercinė praktika, kuri pasiekia daugumą vartotojų, bet gali iš esmės iškreipti ekonominį elgesį tik tos grupės vartotojų, kurie dėl savo proto arba fizinės negalios, amžiaus arba patiklumo yra tokios praktikos arba peršamo produkto ypač lengvai pažeidžiami tokiu būdu, kurį galima pagrįstai tikėtis prekybininką iš anksto numačius, vertinama vidutinio tos grupės nario atžvilgiu. Tai nepažeidžia bendros ir teisėtos reklamos praktikos naudoti perdėtus pareiškimus arba pareiškimus, kurių nereikia suprasti tiesiogine prasme.

4.   Visų pirma nesąžininga komercinė praktika yra ta, kuri:

| a) | yra klaidinanti, kaip nurodyta šios direktyvos 6 ir 7 straipsnyje, arba |
| --- | --- |

a)

yra klaidinanti, kaip nurodyta šios direktyvos 6 ir 7 straipsnyje, arba

| b) | yra agresyvi, kaip nurodyta šios direktyvos 8 ir 9 straipsnyje. |
| --- | --- |

b)

yra agresyvi, kaip nurodyta šios direktyvos 8 ir 9 straipsnyje.

5.   Tokios komercinės praktikos, kuri bet kuriomis aplinkybėmis laikoma nesąžininga, sąrašas pateikiamas I priede.

1 SKIRSNIS

KLAIDINANTI KOMERCINĖ PRAKTIKA

6 straipsnis

Klaidinantys veiksmai

1.   Klaidinančia laikoma komercinė praktika, kurioje yra melagingos informacijos, ir dėl to ji yra neteisinga, arba kuri bet kuriuo būdu, įskaitant bendrą pristatymą, apgaudinėja arba gali apgauti vidutinį vartotoją, nors informacija ir yra faktiškai teisinga vieno arba kelių išvardytų elementų atžvilgiu, ir bet kuriuo atveju skatina arba gali paskatinti jį priimti tokį sprendimą dėl sandorio, kurio jis kitomis aplinkybėms nebūtų priėmęs:

| a) | produkto egzistavimas arba pobūdis; |
| --- | --- |

a)

produkto egzistavimas arba pobūdis;

| b) | pagrindinės produkto savybės, tokios kaip prieinamumas, naudingumas, pavojingumas, atlikimas, sudėtis, priedai, pagalba pirkėjui produktą įsigijus ir skundų nagrinėjimas, pagaminimo ar pateikimo metodas ir data, pristatymas, tinkamumas skirtam tikslui, panaudojimas, kiekis, techninės sąlygos, geografinė arba komercinė kilmė, rezultatai, kurių galima tikėtis jį naudojant, arba produkto bandymų arba patikrinimų rezultatai ir esminiai bruožai; |
| --- | --- |

b)

pagrindinės produkto savybės, tokios kaip prieinamumas, naudingumas, pavojingumas, atlikimas, sudėtis, priedai, pagalba pirkėjui produktą įsigijus ir skundų nagrinėjimas, pagaminimo ar pateikimo metodas ir data, pristatymas, tinkamumas skirtam tikslui, panaudojimas, kiekis, techninės sąlygos, geografinė arba komercinė kilmė, rezultatai, kurių galima tikėtis jį naudojant, arba produkto bandymų arba patikrinimų rezultatai ir esminiai bruožai;

| c) | prekybininko įsipareigojimų apimtis, komercinės praktikos motyvai ir prekybos proceso pobūdis, bet koks pareiškimas arba simbolis, susiję su prekybininko arba produkto tiesioginiu arba netiesioginiu rėmimu arba patvirtinimu; |
| --- | --- |

c)

prekybininko įsipareigojimų apimtis, komercinės praktikos motyvai ir prekybos proceso pobūdis, bet koks pareiškimas arba simbolis, susiję su prekybininko arba produkto tiesioginiu arba netiesioginiu rėmimu arba patvirtinimu;

| d) | kaina arba metodas, kuriuo ji apskaičiuojama, ar konkretaus kainos pranašumo buvimas; |
| --- | --- |

d)

kaina arba metodas, kuriuo ji apskaičiuojama, ar konkretaus kainos pranašumo buvimas;

| e) | paslaugų, dalių, keitimo arba taisymo poreikis; |
| --- | --- |

e)

paslaugų, dalių, keitimo arba taisymo poreikis;

| f) | prekybininko arba jo atstovo pobūdis, požymiai ir teisės, t. y. jo tapatybė ir turtas, jo kvalifikacija, statusas, patvirtinimas, priklausomybė arba ryšys ir pramoninių, komercinių ar intelektinių teisių nuosavybė arba jo apdovanojimai ir pasižymėjimai; |
| --- | --- |

f)

prekybininko arba jo atstovo pobūdis, požymiai ir teisės, t. y. jo tapatybė ir turtas, jo kvalifikacija, statusas, patvirtinimas, priklausomybė arba ryšys ir pramoninių, komercinių ar intelektinių teisių nuosavybė arba jo apdovanojimai ir pasižymėjimai;

| g) | vartotojų teisės arba rizika, su kuria jie gali susidurti. |
| --- | --- |

g)

vartotojų teisės arba rizika, su kuria jie gali susidurti.

2.   Komercinė praktika taip pat laikoma klaidinančia, jeigu ji realiomis sąlygomis, atsižvelgiant į visas jos savybes ir aplinkybes, skatina arba gali paskatinti vidutinį vartotoją priimti tokį sprendimą dėl sandorio, kurio jis kitomis aplinkybėms nebūtų priėmęs, ir ji apima:

| a) | bet kokią prekybą produktu, įskaitant lyginamąją reklamą, kuri painioja su bet kokiais kitais produktais, prekių ženklais, firmos vardais ir kitais konkurento skiriamaisiais ženklais; |
| --- | --- |

a)

bet kokią prekybą produktu, įskaitant lyginamąją reklamą, kuri painioja su bet kokiais kitais produktais, prekių ženklais, firmos vardais ir kitais konkurento skiriamaisiais ženklais;

| b) | prekybininko įsipareigojimų, esančių elgesio kodeksuose, kurių prekybininkas įsipareigojo laikytis, nesilaikymą, jeigu:






  i) | įsipareigojimas nėra tik siekiamybė, o yra tvirtas, ir jį galima patikrinti, ir |
| --- | --- | --- |

b)

prekybininko įsipareigojimų, esančių elgesio kodeksuose, kurių prekybininkas įsipareigojo laikytis, nesilaikymą, jeigu:

i)

įsipareigojimas nėra tik siekiamybė, o yra tvirtas, ir jį galima patikrinti, ir

| ii) | prekybininkas komercinėje praktikoje nurodo, jog yra saistomas kodekso. |
| --- | --- |

ii)

prekybininkas komercinėje praktikoje nurodo, jog yra saistomas kodekso.

7 straipsnis

Klaidinantys informacijos nepateikimai

1.   Komercinė praktika laikoma klaidinančia, jeigu toje faktinėje situacijoje, atsižvelgiant į visus jos ypatumus ir aplinkybes bei komunikacijos priemonių ribotumą, ją vykdant neatskleidžiama esminė informacija, kuri vidutiniam vartotojui reikalinga tam, kad jis toje situacijoje galėtų priimti informacija paremtą sprendimą dėl sandorio, ir tuo vidutinis vartotojas skatinamas arba gali būti paskatintas priimti tokį sprendimą dėl sandorio, kurio jis kitomis aplinkybėms nebūtų priėmęs.

2.   Klaidinančiu informacijos neatskleidimu taip pat laikomas prekybininko vykdomas 1 dalyje numatytos esminės informacijos nuslėpimas arba jos pateikimas neaiškiai, neįskaitomai, dviprasmiškai ar ne laiku arba komercinės praktikos komercinio tikslo, jeigu jis neaiškus iš konteksto, nenurodymas.

3.   Jeigu komercinei praktikai perduoti naudojamos komunikacijos priemonės yra ribotos apimties arba laiko prasme, tai, sprendžiant, ar informacija buvo neatskleista, turi būti atsižvelgiama į šiuos apribojimus bei bet kokias kitas priemones, kurių prekybininkas ėmėsi tam, kad informacija būtų prieinama vartotojams kitais būdais.

4.   Jeigu neaišku iš konteksto, kvietimo pirkti atveju svarbia laikoma ši informacija:

| a) | pagrindinės produkto charakteristikos, tiek, kiek tikslinga komunikacijos priemonių ir produkto atžvilgiu; |
| --- | --- |

a)

pagrindinės produkto charakteristikos, tiek, kiek tikslinga komunikacijos priemonių ir produkto atžvilgiu;

| c) | prekybininko adresas ir jo tapatybę nustatantys duomenys, t. y. vardas ar pavadinimas, kuris nurodomas prekiaujant, ir, jei tai reikalinga, prekybininko, kurio vardu jis veikia, adresas ir tapatybę nustatantys duomenys; |
| --- | --- |

c)

prekybininko adresas ir jo tapatybę nustatantys duomenys, t. y. vardas ar pavadinimas, kuris nurodomas prekiaujant, ir, jei tai reikalinga, prekybininko, kurio vardu jis veikia, adresas ir tapatybę nustatantys duomenys;

| d) | kaina, į kurią įskaičiuoti mokesčiai, arba, jeigu dėl produkto pobūdžio ši kaina pagrįstai negali būti apskaičiuota iš anksto, metodas, kuriuo ši kaina apskaičiuojama, taip pat, jeigu tai reikalinga, visi papildomi mokesčiai už krovinių vežimą, pristatymo arba pašto išlaidos arba, jeigu šie mokesčiai dėl pagrįstų priežasčių negali būti apskaičiuoti iš anksto, informacija apie tai, kad gali tekti mokėti tokius papildomus mokesčius; |
| --- | --- |

d)

kaina, į kurią įskaičiuoti mokesčiai, arba, jeigu dėl produkto pobūdžio ši kaina pagrįstai negali būti apskaičiuota iš anksto, metodas, kuriuo ši kaina apskaičiuojama, taip pat, jeigu tai reikalinga, visi papildomi mokesčiai už krovinių vežimą, pristatymo arba pašto išlaidos arba, jeigu šie mokesčiai dėl pagrįstų priežasčių negali būti apskaičiuoti iš anksto, informacija apie tai, kad gali tekti mokėti tokius papildomus mokesčius;

| d) | apmokėjimo, pristatymo, vykdymo ir skundų nagrinėjimo tvarka, jeigu ji skiriasi nuo profesinio atidumo reikalavimų; |
| --- | --- |

d)

apmokėjimo, pristatymo, vykdymo ir skundų nagrinėjimo tvarka, jeigu ji skiriasi nuo profesinio atidumo reikalavimų;

| e) | jeigu suteikiama teisė atsisakyti produktų ir nutraukti sandorius – informacija apie tokią teisę. |
| --- | --- |

e)

jeigu suteikiama teisė atsisakyti produktų ir nutraukti sandorius – informacija apie tokią teisę.

5.   Bendrijos teisės nustatyti informaciniai reikalavimai dėl komercinio pranešimo, įskaitant reklamą arba prekybą, kurių neišsamus sąrašas pateikiamas II priede, laikomi esminiais.

2 SKIRSNIS

AGRESYVI KOMERCINĖ PRAKTIKA

8 straipsnis

Agresyvi komercinė praktika

Komercinė praktika laikoma agresyvia, jeigu toje faktinėje situacijoje, atsižvelgiant į visas jos ypatumus ir aplinkybes, ji priekabiavimu, prievarta, įskaitant fizinės jėgos panaudojimą arba pernelyg didelę įtaką, labai susilpnina arba gali labai susilpninti vidutinio vartotojo pasirinkimo laisvę arba elgesį produkto atžvilgiu, ir tuo vidutinis vartotojas skatinamas arba gali būti paskatintas priimti tokį sprendimą dėl sandorio, kurio jis kitomis aplinkybėms nebūtų priėmęs.

9 straipsnis

Priekabiavimo, prievartos arba pernelyg didelės įtakos naudojimas

Nustatant, ar komercinėje praktikoje naudojamas priekabiavimas, prievarta arba pernelyg didelė įtaka, atsižvelgiama į:

| a) | jos laiką, vietą, pobūdį arba atkaklumą; |
| --- | --- |

a)

jos laiką, vietą, pobūdį arba atkaklumą;

| b) | grasinančios arba užgaulios kalbos arba elgesio naudojimą; |
| --- | --- |

b)

grasinančios arba užgaulios kalbos arba elgesio naudojimą;

| c) | prekybininko naudojimąsi bet kokia konkrečia nelaime arba aplinkybėmis, kurios gali įtakoti vartotojo sprendimą, apie kurias prekybininkas žino, siekiant įtakoti vartotojo sprendimą produkto atžvilgiu; |
| --- | --- |

c)

prekybininko naudojimąsi bet kokia konkrečia nelaime arba aplinkybėmis, kurios gali įtakoti vartotojo sprendimą, apie kurias prekybininkas žino, siekiant įtakoti vartotojo sprendimą produkto atžvilgiu;

| d) | bet kokias sunkinančias arba neproporcingas sutartyje nenumatytas kliūtis, kurias prekybininkas nustato, jeigu vartotojas nori pasinaudoti sutartyje numatytomis savo teisėmis, įskaitant sutarties nutraukimo teisę arba teisę pasirinkti kitą produktą arba prekybininką; |
| --- | --- |

d)

bet kokias sunkinančias arba neproporcingas sutartyje nenumatytas kliūtis, kurias prekybininkas nustato, jeigu vartotojas nori pasinaudoti sutartyje numatytomis savo teisėmis, įskaitant sutarties nutraukimo teisę arba teisę pasirinkti kitą produktą arba prekybininką;

| e) | bet kokį grasinimą imtis veiksmų, kurių teisiškai negali būti imamasi. |
| --- | --- |

e)

bet kokį grasinimą imtis veiksmų, kurių teisiškai negali būti imamasi.

3 SKYRIUS

ELGESIO KODEKSAI

10 straipsnis

Elgesio kodeksai

Ši direktyva nepašalina už elgesio kodeksą atsakingų subjektų vykdomos nesąžiningos komercinės praktikos kontrolės, kurią valstybės narės gali skatinti, ir galimybės 11 straipsnyje nurodytiems asmenims bei organizacijoms kreiptis pagalbos į tokius subjektus, jei kreipimasis į tokius subjektus yra papildoma priemonė tame straipsnyje nurodytoms teisminėms ir administracinėms procedūroms.

4 SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

11 straipsnis

Vykdymas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad egzistuotų pakankamos ir veiksmingos priemonės kovai su nesąžininga komercine praktika bei šios direktyvos nuostatų laikymuisi vartotojų interesais.

Tokios priemonės – tai teisinės nuostatos, pagal kurias asmenys ar organizacijos, kurie pagal nacionalinės teisės aktus turi teisėtą interesą kovoti su nesąžininga komercine praktika, įskaitant konkurentus, galėtų:

| — | iškelti bylą dėl tokios nesąžiningos komercinės praktikos; ir (arba) |
| --- | --- |

—

iškelti bylą dėl tokios nesąžiningos komercinės praktikos; ir (arba)

| — | tokią nesąžiningą komercinę praktiką apskųsti administracinei institucijai, kuri kompetentinga priimti sprendimus dėl skundų ar iškelti atitinkamą bylą. |
| --- | --- |

—

tokią nesąžiningą komercinę praktiką apskųsti administracinei institucijai, kuri kompetentinga priimti sprendimus dėl skundų ar iškelti atitinkamą bylą.

Pačios valstybės narės sprendžia, kurios iš šių galimybių turi egzistuoti, ir ar teismai ar administracinės institucijos gali reikalauti, kad skundai pirma būtų nagrinėjami kitais nustatytais būdais, įskaitant nurodytus 10 straipsnyje. Šios galimybės turi būti prieinamos nepriklausomai nuo to, ar vartotojai, kuriems daroma įtaka, yra toje pačioje valstybėje narėje, kurioje įsikūręs prekybininkas, ar kitoje valstybėje narėje.

Kiekviena valstybė narė sprendžia:

| — | ar šios teisinės priemonės gali būti nukreiptos atskirai prieš kiekvieną ar kartu prieš keletą to paties ekonomikos sektoriaus prekybininkų; ir |
| --- | --- |

—

ar šios teisinės priemonės gali būti nukreiptos atskirai prieš kiekvieną ar kartu prieš keletą to paties ekonomikos sektoriaus prekybininkų; ir

| — | ar šios teisinės priemonės gali būti nukreiptos prieš subjektą, atsakingą už kodeksą, kai atitinkamu kodeksu skatinamas teisinių reikalavimų nesilaikymas. |
| --- | --- |

—

ar šios teisinės priemonės gali būti nukreiptos prieš subjektą, atsakingą už kodeksą, kai atitinkamu kodeksu skatinamas teisinių reikalavimų nesilaikymas.

2.   Pagal 1 dalyje nurodytas teisines nuostatas valstybės narės teismams ir administracinėms institucijoms suteikia įgaliojimus, kurie tais atvejais, kai jie mano, kad tokios priemonės, atsižvelgiant į visus interesus ir ypač į viešąjį interesą, yra būtinos, juos įgalintų:

| — | nurodyti nutraukti nesąžiningą komercinę praktiką arba iškelti atitinkamą bylą dėl tokios nesąžiningos komercinės praktikos nutraukimo, arba |
| --- | --- |

—

nurodyti nutraukti nesąžiningą komercinę praktiką arba iškelti atitinkamą bylą dėl tokios nesąžiningos komercinės praktikos nutraukimo, arba

| — | jei nesąžininga komercinė praktika dar nebuvo vykdoma, bet kyla jos vykdymo grėsmė, uždrausti šią praktiką arba iškelti atitinkamą bylą dėl tokios praktikos uždraudimo, |
| --- | --- |

—

jei nesąžininga komercinė praktika dar nebuvo vykdoma, bet kyla jos vykdymo grėsmė, uždrausti šią praktiką arba iškelti atitinkamą bylą dėl tokios praktikos uždraudimo,

net neturint įrodymų apie prekybininko tikruosius nuostolius ar žalą arba sąmoningą ketinimą ar aplaidumą.

Valstybės narės taip pat priima nuostatas, kad pirmojoje pastraipoje nurodytų priemonių būtų galima imtis skubos tvarka, ir tos priemonės:

| — | turėtų tik laikiną poveikį, arba |
| --- | --- |

—

turėtų tik laikiną poveikį, arba

| — | turėtų galutinį poveikį, |
| --- | --- |

—

turėtų galutinį poveikį,

suprantant, kad kiekviena valstybė narė sprendžia, kurią iš šių dviejų galimybių pasirinkti.

Be to, siekiant panaikinti ilgalaikius nesąžiningos komercinės praktikos, kurią galutiniu sprendimu yra įsakyta nutraukti, padarinius, valstybės narės teismams ir administracinėms institucijoms gali suteikti įgaliojimus:

| — | pareikalauti, kad toks sprendimas ar jo dalis būtų paskelbta tokiu būdu, kuris joms atrodo tinkamiausias, |
| --- | --- |

—

pareikalauti, kad toks sprendimas ar jo dalis būtų paskelbta tokiu būdu, kuris joms atrodo tinkamiausias,

| — | be to, pareikalauti, kad būtų paskelbtas pataisantis pranešimas. |
| --- | --- |

—

be to, pareikalauti, kad būtų paskelbtas pataisantis pranešimas.

3.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytos administracinės institucijos privalo:

| a) | būti sudarytos taip, kad nekiltų jokių abejonių dėl jų nešališkumo; |
| --- | --- |

a)

būti sudarytos taip, kad nekiltų jokių abejonių dėl jų nešališkumo;

| b) | priimdamos sprendimus dėl skundų, turėti pakankamus įgaliojimus kontroliuoti ir veiksmingai vykdyti savo sprendimų priežiūrą; |
| --- | --- |

b)

priimdamos sprendimus dėl skundų, turėti pakankamus įgaliojimus kontroliuoti ir veiksmingai vykdyti savo sprendimų priežiūrą;

| c) | paprastai pagrįsti savo sprendimus. |
| --- | --- |

c)

paprastai pagrįsti savo sprendimus.

Kai šio straipsnio 2 dalyje nurodytus įgaliojimus vykdo išskirtinai tik administracinė institucija, jos sprendimai visuomet turi būti pagrįsti. Be to, šiuo atveju būtina numatyti procedūras, pagal kurias atvejai, kai administracinė institucija netinkamai ar nepagrįstai vykdo savo įgaliojimus arba netinkamai ar nepagrįstai nesiima tų įgaliojimų vykdyti, gali būti perduoti teisminei peržiūrai.

12 straipsnis

Teismai ir administracinės institucijos: reikalavimų pagrindimas

Valstybės narės privalo teismams ir administracinėms institucijoms suteikti įgaliojimus, kurie 11 straipsnyje minėtose civilinėse ir administracinėse bylose įgalintų juos:

| a) | reikalauti, kad prekybininkas pateiktų įrodymus dėl su komercine praktika susijusių faktinių pareiškimų tikslumo, jei atsižvelgiant į prekybininko ar kitos bylos šalies teisėtus interesus, toks reikalavimas pagal tam tikros bylos aplinkybes atrodo tikslingas; ir |
| --- | --- |

a)

reikalauti, kad prekybininkas pateiktų įrodymus dėl su komercine praktika susijusių faktinių pareiškimų tikslumo, jei atsižvelgiant į prekybininko ar kitos bylos šalies teisėtus interesus, toks reikalavimas pagal tam tikros bylos aplinkybes atrodo tikslingas; ir

| b) | laikyti, kad faktiniai pareiškimai yra netikslūs, jei pagal a punktą reikalaujami įrodymai nėra pateikti arba jei teismas ar administracinė institucija juos laiko nepakankamais. |
| --- | --- |

b)

laikyti, kad faktiniai pareiškimai yra netikslūs, jei pagal a punktą reikalaujami įrodymai nėra pateikti arba jei teismas ar administracinė institucija juos laiko nepakankamais.

13 straipsnis

Sankcijos

Valstybės narės numato sankcijas už nacionalinių nuostatų, priimtų taikant šią direktyvą, pažeidimus ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti jų vykdymą. Šios sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

14 straipsnis

Direktyvos 84/450/EEB pakeitimai

Direktyva 84/450/EEB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 1 straipsnis pakeičiamas taip:
  „1 straipsnis
  Šia direktyva siekiama apsaugoti prekybininkus nuo klaidinančios reklamos ir jos nesąžiningų pasekmių bei nustatyti sąlygas, kuriomis lyginamoji reklama yra leistina.“; |
| --- | --- |

1)

1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

Šia direktyva siekiama apsaugoti prekybininkus nuo klaidinančios reklamos ir jos nesąžiningų pasekmių bei nustatyti sąlygas, kuriomis lyginamoji reklama yra leistina.“;

| 2) | 2 straipsnyje:






  — | 3 punktas pakeičiamas taip:







  „3. | „prekybininkas“ – tai bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, kuris veikia siekdamas tikslų, susijusių su jo prekyba, amatu, verslu arba profesija, ar bet kuris asmuo, veikiantis prekybininko vardu arba jo naudai.“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

2 straipsnyje:

—

3 punktas pakeičiamas taip:

„3.

„prekybininkas“ – tai bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, kuris veikia siekdamas tikslų, susijusių su jo prekyba, amatu, verslu arba profesija, ar bet kuris asmuo, veikiantis prekybininko vardu arba jo naudai.“;

| — | papildoma šiuo punktu:







  „4. | „už kodeksą atsakingas subjektas“ – tai bet kuris subjektas, įskaitant prekybininką arba prekybininkų grupę, kuris atsakingas už elgesio kodekso sudarymą ir peržiūrą ir (arba) šio kodekso saistomų subjektų kontrolę.“; |
| --- | --- | --- |

—

papildoma šiuo punktu:

„4.

„už kodeksą atsakingas subjektas“ – tai bet kuris subjektas, įskaitant prekybininką arba prekybininkų grupę, kuris atsakingas už elgesio kodekso sudarymą ir peržiūrą ir (arba) šio kodekso saistomų subjektų kontrolę.“;

| 3) | 3a straipsnis pakeičiamas taip:
  „3a straipsnis
  1.   Lyginamoji reklama, kiek ji susijusi su lyginimu, leidžiama, jeigu įvykdytos šios sąlygos:






  a) | ji nėra klaidinanti pagal šios direktyvos 2 straipsnio 2 dalį, 3 straipsnį ir 7 straipsnio 1 dalį ir pagal.....m..........d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/.../EB (9) dėl nesąžiningos verslo įmonių komercinės praktikos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje (10) 6 ir 7 straipsnius; |
| --- | --- | --- |

3)

3a straipsnis pakeičiamas taip:

„3a straipsnis

1.   Lyginamoji reklama, kiek ji susijusi su lyginimu, leidžiama, jeigu įvykdytos šios sąlygos:

a)

ji nėra klaidinanti pagal šios direktyvos 2 straipsnio 2 dalį, 3 straipsnį ir 7 straipsnio 1 dalį ir pagal.....m..........d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/.../EB (9) dėl nesąžiningos verslo įmonių komercinės praktikos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje (10) 6 ir 7 straipsnius;

9

10

| b) | ji lygina prekes arba paslaugas, kurios skirtos tam pačiam poreikiui tenkinti ar tai pačiai paskirčiai; |
| --- | --- |

b)

ji lygina prekes arba paslaugas, kurios skirtos tam pačiam poreikiui tenkinti ar tai pačiai paskirčiai;

| c) | ji objektyviai palygina vieną ar kelias tų prekių ir paslaugų esmines, svarbias, patikrinamas ir tipines savybes, tarp kurių gali būti ir kaina; |
| --- | --- |

c)

ji objektyviai palygina vieną ar kelias tų prekių ir paslaugų esmines, svarbias, patikrinamas ir tipines savybes, tarp kurių gali būti ir kaina;

| d) | ji nediskredituoja ir nešmeižia konkurento prekių ženklų, firmos vardų, kitų skiriamųjų ženklų, prekių, paslaugų, veiklos ar aplinkybių; |
| --- | --- |

d)

ji nediskredituoja ir nešmeižia konkurento prekių ženklų, firmos vardų, kitų skiriamųjų ženklų, prekių, paslaugų, veiklos ar aplinkybių;

| e) | produktams su kilmės vietos nuoroda ji kiekvienu atveju susijusi su tos pačios kilmės vietos nuorodos produktais; |
| --- | --- |

e)

produktams su kilmės vietos nuoroda ji kiekvienu atveju susijusi su tos pačios kilmės vietos nuorodos produktais;

| f) | ji nesąžiningai nepasinaudoja konkurento prekių ženklo, firmos vardo, kitų skiriamųjų ženklų reputacija ar konkuruojančių produktų kilmės vietos nurodymu; |
| --- | --- |

f)

ji nesąžiningai nepasinaudoja konkurento prekių ženklo, firmos vardo, kitų skiriamųjų ženklų reputacija ar konkuruojančių produktų kilmės vietos nurodymu;

| g) | ji nepateikia prekių ar paslaugų kaip prekių ar paslaugų, apsaugotų prekių ženklais ar firmos vardais, imitacijų ar reprodukcijų; |
| --- | --- |

g)

ji nepateikia prekių ar paslaugų kaip prekių ar paslaugų, apsaugotų prekių ženklais ar firmos vardais, imitacijų ar reprodukcijų;

| h) | ji nesukelia painiavos tarp prekybininkų, tarp reklamuotojo ir konkurento arba tarp reklamuotojo ir konkurento prekių ženklų, firmos vardų, kitų skiriamųjų ženklų, prekių ar paslaugų; |
| --- | --- |

h)

ji nesukelia painiavos tarp prekybininkų, tarp reklamuotojo ir konkurento arba tarp reklamuotojo ir konkurento prekių ženklų, firmos vardų, kitų skiriamųjų ženklų, prekių ar paslaugų;

| 4) | 4 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Valstybės narės užtikrina, kad egzistuotų pakankami ir veiksmingi būdai kovoti su klaidinančia reklama ir užtikrinti nuostatų dėl lyginamosios reklamos laikymąsi prekybininkų ir konkurentų interesais. Tokie būdai – tai teisinės nuostatos, pagal kurias asmenys ar organizacijos, kurios pagal nacionalinės teisės aktus laikomos turinčiomis teisėtą interesą kovoti su klaidinančia reklama arba reglamentuoti lyginamąją reklamą, galėtų:






  a) | dėl tokios reklamos iškelti bylą; arba |
| --- | --- | --- |

4)

4 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės užtikrina, kad egzistuotų pakankami ir veiksmingi būdai kovoti su klaidinančia reklama ir užtikrinti nuostatų dėl lyginamosios reklamos laikymąsi prekybininkų ir konkurentų interesais. Tokie būdai – tai teisinės nuostatos, pagal kurias asmenys ar organizacijos, kurios pagal nacionalinės teisės aktus laikomos turinčiomis teisėtą interesą kovoti su klaidinančia reklama arba reglamentuoti lyginamąją reklamą, galėtų:

a)

dėl tokios reklamos iškelti bylą; arba

| b) | tokią reklamą apskųsti administracinei institucijai, kuri kompetentinga priimti sprendimus dėl skundų ar iškelti bylą. |
| --- | --- |

b)

tokią reklamą apskųsti administracinei institucijai, kuri kompetentinga priimti sprendimus dėl skundų ar iškelti bylą.

Pačios valstybės narės sprendžia, kurios iš šių galimybių turi egzistuoti ir ar teismai ar administracinės institucijos gali reikalauti, kad skundai pirma būtų nagrinėjami kitais nustatytais būdais, įskaitant nurodytus 5 straipsnyje.

Kiekviena valstybė narė sprendžia:

| a) | ar šios teisinės priemonės gali būti nukreiptos atskirai prieš kiekvieną ar kartu prieš keletą to paties ekonomikos sektoriaus prekybininkų ir |
| --- | --- |

a)

ar šios teisinės priemonės gali būti nukreiptos atskirai prieš kiekvieną ar kartu prieš keletą to paties ekonomikos sektoriaus prekybininkų ir

| b) | ar šios teisinės priemonės gali būti nukreiptos prieš subjektą, atsakingą už kodeksą, kai atitinkamu kodeksu skatinamas teisinių reikalavimų nesilaikymas.“; |
| --- | --- |

b)

ar šios teisinės priemonės gali būti nukreiptos prieš subjektą, atsakingą už kodeksą, kai atitinkamu kodeksu skatinamas teisinių reikalavimų nesilaikymas.“;

| 5) | 7 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Ši direktyva neužkerta kelio valstybėms narėms palikti galioti ar priimti nuostatas siekiant užtikrinti dar didesnę prekybininkų ir konkurentų apsaugą nuo klaidinančios reklamos.“ |
| --- | --- |

5)

7 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Ši direktyva neužkerta kelio valstybėms narėms palikti galioti ar priimti nuostatas siekiant užtikrinti dar didesnę prekybininkų ir konkurentų apsaugą nuo klaidinančios reklamos.“

15 straipsnis

Direktyvos 97/7/EB ir Direktyvos 2002/65/EB pakeitimai

1)   Direktyvos 97/7/EB 9 straipsnis pakeičiamas taip:

„9 straipsnis

Neužsakytų prekių ar paslaugų pardavinėjimas

Atsižvelgiant į ...m....d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/.../EB (11) dėl nesąžiningos verslo įmonių komercinės praktikos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje (12) nustatytą neužsakytų prekių ar paslaugų pardavinėjimo praktikos draudimą, valstybės narės imasi priemonių, kad vartotojas niekaip nebūtų įpareigotas atlyginti už be užsakymo patiektas prekes arba paslaugas, nes atsakymo į pasiūlymą nebuvimas nereiškia sutikimo.

2)   Direktyvos 2002/65/EB 9 straipsnis pakeičiamas taip:

„9 straipsnis

Atsižvelgiant į ...m....d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/.../EB (11) dėl nesąžiningos verslo įmonių komercinės praktikos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje (13) nustatytą neužsakytų prekių ar paslaugų pardavinėjimo praktikos draudimą ir nepažeidžiant valstybių narių teisės aktų nuostatų dėl nuotolinės prekybos sutarčių atnaujinimo be valios išreiškimo, kai pagal tokias taisykles leidžiama sutartis atnaujinti be valios išreiškimo, valstybės narės imasi priemonių, kad vartotojai būtų atleisti nuo bet kokių įsipareigojimų, jei prekės arba paslaugos pateikiamos be užsakymo, nes atsakymo į pasiūlymą nebuvimas nereiškia sutikimo.

16 straipsnis

Direktyvos 98/27/EB ir Reglamento (EB) Nr. 2006/2004 pakeitimai

1)   Direktyvos 98/27/EB priedo 1 punktas pakeičiamas taip:

| „1. | ... m.... d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/.../EB (11) dėl nesąžiningos verslo įmonių komercinės praktikos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje (OL L... )“. |
| --- | --- |

„1.

... m.... d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/.../EB (11) dėl nesąžiningos verslo įmonių komercinės praktikos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje (OL L... )“.

2)   2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo („Reglamentas dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje“) (14) priedas papildomas šiuo punktu:

14

| „15 | .... m.... d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/.../EB (15) dėl nesąžiningos verslo įmonių komercinės praktikos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje (OL L ...).“ |
| --- | --- |

„15

.... m.... d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/.../EB (15) dėl nesąžiningos verslo įmonių komercinės praktikos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje (OL L ...).“

17 straipsnis

Informacija

Valstybės narės imasi tinkamų priemonių pranešti vartotojams apie šiai direktyvai perkelti priimtus nacionalinės teisės aktus ir, jei tai reikalinga, paskatina prekybininkus ir už kodeksą atsakingus subjektus informuoti vartotojus apie jų elgesio kodeksus.

18 straipsnis

Peržiūra

1.   Ne vėliau kaip per keturis metus, prasidedančius po... (16) Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai išsamią ataskaitą apie šios direktyvos, ypač jos 4 straipsnio ir I priedo, taikymą, tolesnio su vartotojų apsauga susijusios Bendrijos teisės derinimo ir supaprastinimo apimtį ir, atsižvelgiant į 3 straipsnio 5 dalį, apie bet kokias priemones, kurių reikia imtis Bendrijos lygiu, siekiant užtikrinti, kad būtų išlaikytas tinkamas vartotojų apsaugos lygis. Prireikus prie šios ataskaitos pridedamas pasiūlymas peržiūrėti šią direktyvą ar kitus atitinkamus Bendrijos teisės aktus.

16

2.   Europos Parlamentas ir Taryba per dvejus metus nuo bet kokio pagal 1 dalį pateikto Komisijos pasiūlymo gavimo stengiasi imtis veiksmų pagal Sutartį.

19 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinės teisės aktus

Per... (16) valstybės narės priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie yra būtini, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Apie tai ir apie bet kokius vėlesnius pakeitimus jos nedelsdamos praneša Komisijai.

16

Šias priemones jos pradeda taikyti per... (17). Valstybės narės, patvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

17

20 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja kitą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

21 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

---

(1)  OL C 108, 2004 4 30, p. 81.

1

(2)  2004 m. balandžio 20 d. Europos Parlamento nuomonė (OJ C 104 E, 2004 4 30), 2004 m lapkričio 15 d. Tarybos bendroji pozicija ir ... m. ... d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

(3)  OL L 250, 1984 9 19, p. 17. Direktyva su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/55/EB (OL L 290, 1997 10 23, p. 18).

3

(4)  OL L 144, 1997 6 4, p. 19. Direktyva su pakeitimais, padarytais Direktyva 2002/65/EB (OL L 271, 2002 10 9, p. 16).

4

(5)  OL L 166, 1998 6 11, p. 51. Direktyva su pakeitimais, padarytais Direktyva 2002/65/EB.

5

(6)  OL L 271, 2002 10 9, p. 16.

6

(7)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37.

7

(8)  24 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

8

(9)  Ši direktyva.

9

(10)  OL ...“

10

(11)  Ši direktyva.

11

(12)  OL ...“

12

(13)  OL ...“

13

(14)  OL L 364, 2004 12 9, p. 1.

14

(15)  Ši direktyva.

15

(16)  24 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

16

(17)  30 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo.

17

---

I PRIEDAS

KOMERCINĖ PRAKTIKA, KURI BET KURIOMIS APLINKYBĖMIS LAIKOMA NESĄŽININGA

Klaidinanti komercinė praktika

| 1) | Tvirtinimas, kad prekybininkas yra pasirašęs elgesio kodeksą, kai to nėra. |
| --- | --- |

1)

Tvirtinimas, kad prekybininkas yra pasirašęs elgesio kodeksą, kai to nėra.

| 2) | Patikimumo ženklo, kokybės ženklo ar lygiaverčio ženklo nurodymas, negavus reikalingo leidimo. |
| --- | --- |

2)

Patikimumo ženklo, kokybės ženklo ar lygiaverčio ženklo nurodymas, negavus reikalingo leidimo.

| 3) | Tvirtinimas, kad elgesio kodeksui pritarė valstybės ar kitokia įstaiga, kai to nėra. |
| --- | --- |

3)

Tvirtinimas, kad elgesio kodeksui pritarė valstybės ar kitokia įstaiga, kai to nėra.

| 4) | Tvirtinimas, kad valstybės ar privati įstaiga produktą patvirtino, jam pritarė ar suteikė leidimą, kai to nėra, arba toks tvirtinimas nesilaikant patvirtinimo, pritarimo ar leidimo sąlygų. |
| --- | --- |

4)

Tvirtinimas, kad valstybės ar privati įstaiga produktą patvirtino, jam pritarė ar suteikė leidimą, kai to nėra, arba toks tvirtinimas nesilaikant patvirtinimo, pritarimo ar leidimo sąlygų.

| 5) | Kvietimas pirkti nurodyta kaina neinformuojant, kad prekybininkas turi pagrįstų priežasčių manyti, kad jis negalės patiekti ar parūpinti kito prekybininko, kuris galėtų patiekti, tų pačių ar lygiaverčių produktų už tą pačią kainą laikotarpiu ir kiekiu, kurie būtų protingi atsižvelgiant į produktą, jo reklamos mastą ir siūlomą kainą (reklama jaukas). |
| --- | --- |

5)

Kvietimas pirkti nurodyta kaina neinformuojant, kad prekybininkas turi pagrįstų priežasčių manyti, kad jis negalės patiekti ar parūpinti kito prekybininko, kuris galėtų patiekti, tų pačių ar lygiaverčių produktų už tą pačią kainą laikotarpiu ir kiekiu, kurie būtų protingi atsižvelgiant į produktą, jo reklamos mastą ir siūlomą kainą (reklama jaukas).

| 6) | Kvietimas pirkti nurodyta kaina, kai vėliau:






  a) | vartotojams atsisakoma parodyti reklamuotą daiktą, arba |
| --- | --- | --- |

6)

Kvietimas pirkti nurodyta kaina, kai vėliau:

a)

vartotojams atsisakoma parodyti reklamuotą daiktą, arba

| b) | atsisakoma priimti to daikto užsakymą ar pristatyti jį per protingą laiką, arba |
| --- | --- |

b)

atsisakoma priimti to daikto užsakymą ar pristatyti jį per protingą laiką, arba

| c) | Rodomas brokuotas to daikto pavyzdys, |
| --- | --- |

c)

Rodomas brokuotas to daikto pavyzdys,

ketinant reklamuoti kitą produktą (jauko pateikimas ir produkto pakeitimas).

| 7) | Melagingas pareiškimas, kad produktas bus parduodamas tik labai ribotą laiką, siekiant vartotojus priversti nedelsiant apsispręsti ir atimti iš jų galimybę ar laiką pasirinkti, turint pakankamai informacijos. |
| --- | --- |

7)

Melagingas pareiškimas, kad produktas bus parduodamas tik labai ribotą laiką, siekiant vartotojus priversti nedelsiant apsispręsti ir atimti iš jų galimybę ar laiką pasirinkti, turint pakankamai informacijos.

| 8) | Įsipareigojimas teikti garantinį aptarnavimą vartotojams, su kuriais prekybininkas prieš sandorį bendravo kalba, kuri nėra valstybės narės, kurioje įsikūręs prekybininkas, oficiali kalba, o vėliau tokios paslaugos teikimas tik kita kalba, apie tai aiškiai neinformavus vartotojo prieš jam atliekant sandorį. |
| --- | --- |

8)

Įsipareigojimas teikti garantinį aptarnavimą vartotojams, su kuriais prekybininkas prieš sandorį bendravo kalba, kuri nėra valstybės narės, kurioje įsikūręs prekybininkas, oficiali kalba, o vėliau tokios paslaugos teikimas tik kita kalba, apie tai aiškiai neinformavus vartotojo prieš jam atliekant sandorį.

| 9) | Pareiškimas ar kitoks įspūdžio sudarymas, kad produktas gali būti legaliai parduotas, kai to nėra. |
| --- | --- |

9)

Pareiškimas ar kitoks įspūdžio sudarymas, kad produktas gali būti legaliai parduotas, kai to nėra.

| 10) | Pagal įstatymą vartotojams suteikiamų teisių pateikimas kaip skiriamojo prekybininko pasiūlymo bruožo. |
| --- | --- |

10)

Pagal įstatymą vartotojams suteikiamų teisių pateikimas kaip skiriamojo prekybininko pasiūlymo bruožo.

| 11) | Redakcinės skilties naudojimas reklamuojant produktą žiniasklaidoje, kai prekybininkas sumokėjo už reklamą, aiškiai nepažymint to turinyje ar vaizdinėmis arba garsinėmis priemonėmis, kurias vartotojas galėtų aiškiai atpažinti (angl. advertorial). Tai, kas paminėta, nepažeidžia Direktyvos 89/552/EEB (1) nuostatų. |
| --- | --- |

11)

Redakcinės skilties naudojimas reklamuojant produktą žiniasklaidoje, kai prekybininkas sumokėjo už reklamą, aiškiai nepažymint to turinyje ar vaizdinėmis arba garsinėmis priemonėmis, kurias vartotojas galėtų aiškiai atpažinti (angl. advertorial). Tai, kas paminėta, nepažeidžia Direktyvos 89/552/EEB (1) nuostatų.

| 12) | Iš esmės netikslus tvirtinimas dėl pavojaus vartotojo ar jo šeimos asmeniniam saugumui pobūdžio ir masto, jei vartotojas neperka produkto. |
| --- | --- |

12)

Iš esmės netikslus tvirtinimas dėl pavojaus vartotojo ar jo šeimos asmeniniam saugumui pobūdžio ir masto, jei vartotojas neperka produkto.

| 13) | Piramidės pobūdžio skatinimo sistemos sukūrimas, jos naudojimas ar reklamavimas, kai vartotojui suteikiama galimybė gauti atlygį visų pirma už kitų vartotojų įtraukimą į tą sistemą, o ne už produktų pardavimą ar naudojimą. |
| --- | --- |

13)

Piramidės pobūdžio skatinimo sistemos sukūrimas, jos naudojimas ar reklamavimas, kai vartotojui suteikiama galimybė gauti atlygį visų pirma už kitų vartotojų įtraukimą į tą sistemą, o ne už produktų pardavimą ar naudojimą.

| 14) | Tvirtinimas, kad prekybininkas rengiasi nutraukti prekybą arba perkelti patalpas, kai jis to nedaro. |
| --- | --- |

14)

Tvirtinimas, kad prekybininkas rengiasi nutraukti prekybą arba perkelti patalpas, kai jis to nedaro.

| 15) | Tvirtinimas, kad produktai gali palengvinti pasiekti pergalę atsitiktinumo principu grindžiamuose žaidimuose. |
| --- | --- |

15)

Tvirtinimas, kad produktai gali palengvinti pasiekti pergalę atsitiktinumo principu grindžiamuose žaidimuose.

| 16) | Melagingas tvirtinimas, kad produktas gali gydyti ligas, funkcinius sutrikimus ar išsigimimą. |
| --- | --- |

16)

Melagingas tvirtinimas, kad produktas gali gydyti ligas, funkcinius sutrikimus ar išsigimimą.

| 17) | Iš esmės netikslios informacijos apie rinkos sąlygas ar apie galimybę surasti produktą perdavimas, siekiant paskatinti vartotoją įsigyti produktą mažiau palankiomis sąlygomis nei įprastinės rinkos sąlygos. |
| --- | --- |

17)

Iš esmės netikslios informacijos apie rinkos sąlygas ar apie galimybę surasti produktą perdavimas, siekiant paskatinti vartotoją įsigyti produktą mažiau palankiomis sąlygomis nei įprastinės rinkos sąlygos.

| 18) | Komercinėje praktikoje naudojamas tvirtinimas apie siūlomą konkursą ar prizą nesuteikiant apibūdintų prizų ar tinkamo ekvivalento. |
| --- | --- |

18)

Komercinėje praktikoje naudojamas tvirtinimas apie siūlomą konkursą ar prizą nesuteikiant apibūdintų prizų ar tinkamo ekvivalento.

| 19) | Produkto apibūdinimas kaip „dykai“, „veltui“, „nemokamas“ ar panašiai, jei vartotojas turi mokėti už kažką kitką, išskyrus neišvengiamas išlaidas, kylančias dėl atsakymo į komercinę praktiką ir dėl prekės paėmimo ar mokėjimo už jos pristatymą. |
| --- | --- |

19)

Produkto apibūdinimas kaip „dykai“, „veltui“, „nemokamas“ ar panašiai, jei vartotojas turi mokėti už kažką kitką, išskyrus neišvengiamas išlaidas, kylančias dėl atsakymo į komercinę praktiką ir dėl prekės paėmimo ar mokėjimo už jos pristatymą.

| 20) | Sąskaitos ar panašaus dokumento, kuriuo prašoma mokėjimo, įtraukimas į reklamos medžiagą, sukeliantis vartotojui įspūdį, kad jis jau užsakė parduodamą produktą, kai jis to nepadarė. |
| --- | --- |

20)

Sąskaitos ar panašaus dokumento, kuriuo prašoma mokėjimo, įtraukimas į reklamos medžiagą, sukeliantis vartotojui įspūdį, kad jis jau užsakė parduodamą produktą, kai jis to nepadarė.

Agresyvi komercinė praktika

| 21) | Įspūdžio sudarymas, kad vartotojas negali palikti patalpų, kol sutartis nebus sudaryta. |
| --- | --- |

21)

Įspūdžio sudarymas, kad vartotojas negali palikti patalpų, kol sutartis nebus sudaryta.

| 22) | Asmeninis lankymasis vartotojo namuose, nepaisant vartotojo reikalavimo išeiti ar negrįžti, išskyrus tomis aplinkybėmis ir tiek, kiek tai leidžiama pagal nacionalinę teisę siekiant užtikrinti sutartinės prievolės vykdymą. |
| --- | --- |

22)

Asmeninis lankymasis vartotojo namuose, nepaisant vartotojo reikalavimo išeiti ar negrįžti, išskyrus tomis aplinkybėmis ir tiek, kiek tai leidžiama pagal nacionalinę teisę siekiant užtikrinti sutartinės prievolės vykdymą.

| 23) | Atkaklus ir nepageidaujamas raginimas telefonu, faksu, elektroniniu paštu ar kitomis nuotolinio ryšio priemonėmis, išskyrus tomis aplinkybėmis ir tiek, kiek tai leidžiama pagal nacionalinę teisę siekiant užtikrinti sutartinės prievolės vykdymą. Tai nepažeidžia Direktyvos 97/7/EB 10 straipsnio bei Direktyvų 95/46/EB (2) ir 2002/58/EB. |
| --- | --- |

23)

Atkaklus ir nepageidaujamas raginimas telefonu, faksu, elektroniniu paštu ar kitomis nuotolinio ryšio priemonėmis, išskyrus tomis aplinkybėmis ir tiek, kiek tai leidžiama pagal nacionalinę teisę siekiant užtikrinti sutartinės prievolės vykdymą. Tai nepažeidžia Direktyvos 97/7/EB 10 straipsnio bei Direktyvų 95/46/EB (2) ir 2002/58/EB.

| 24) | Reikalavimas, kad vartotojas, ketinantis pateikti reikalavimą remdamasis draudimo sutartimi, pateiktų dokumentus, kurie negali būti pagrįstai laikomi svarbiais nustatant ar reikalavimas pagrįstas, siekiant įtikinti vartotoją nesinaudoti savo sutartinėmis teisėmis. |
| --- | --- |

24)

Reikalavimas, kad vartotojas, ketinantis pateikti reikalavimą remdamasis draudimo sutartimi, pateiktų dokumentus, kurie negali būti pagrįstai laikomi svarbiais nustatant ar reikalavimas pagrįstas, siekiant įtikinti vartotoją nesinaudoti savo sutartinėmis teisėmis.

| 25) | Vaikams skirto tiesioginio prašymo įtikinti tėvus ar kitus suaugusiuosius jiems nupirkti reklamuojamus produktus įtraukimas į reklamą. Ši nuostata nepažeidžia Direktyvos 89/552/EEB 16 straipsnio. |
| --- | --- |

25)

Vaikams skirto tiesioginio prašymo įtikinti tėvus ar kitus suaugusiuosius jiems nupirkti reklamuojamus produktus įtraukimas į reklamą. Ši nuostata nepažeidžia Direktyvos 89/552/EEB 16 straipsnio.

| 26) | Reikalavimas nedelsiant sumokėti ar atidėto mokėjimo reikalavimas už prekybininko pateiktus produktus ar reikalavimas juos grąžinti ar saugoti, kai vartotojas jų neužsakė, išskyrus kai produktas yra pagal Direktyvos 97/7/EB 7 straipsnio 3 dalį suteikiamas pakaitalas (neužsakytų prekių ar paslaugų pardavinėjimas). |
| --- | --- |

26)

Reikalavimas nedelsiant sumokėti ar atidėto mokėjimo reikalavimas už prekybininko pateiktus produktus ar reikalavimas juos grąžinti ar saugoti, kai vartotojas jų neužsakė, išskyrus kai produktas yra pagal Direktyvos 97/7/EB 7 straipsnio 3 dalį suteikiamas pakaitalas (neužsakytų prekių ar paslaugų pardavinėjimas).

| 27) | Aiškus vartotojo informavimas, kad jeigu jis neperka produkto ar paslaugos, prekybininko darbui ar pragyvenimo šaltiniui iškils pavojus. |
| --- | --- |

27)

Aiškus vartotojo informavimas, kad jeigu jis neperka produkto ar paslaugos, prekybininko darbui ar pragyvenimo šaltiniui iškils pavojus.

| 28) | Įspūdžio sudarymas, kad vartotojas, nereikalaujant pirkti produkto, jau laimėjo prizą, nors faktiškai galimybė laimėti prizą ar prizo suteikimas priklauso nuo to, ar vartotojas perka produktą. |
| --- | --- |

28)

Įspūdžio sudarymas, kad vartotojas, nereikalaujant pirkti produkto, jau laimėjo prizą, nors faktiškai galimybė laimėti prizą ar prizo suteikimas priklauso nuo to, ar vartotojas perka produktą.

---

(1)  1989 m. spalio 3 d. Tarybos direktyva 89/552/EEB dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų nuostatų, susijusių su televizijos programų transliavimu, derinimo (OL L 298, 1989 10 17, p. 23). Direktyva su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva Nr. 97/36/EB (OL L 202, 1997 7 30, p. 60).

(2)  1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 281, 1995 11 23, p. 31). Direktyva su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

---

II PRIEDAS

Bendrijos teisės nuostatos, nustatančios reklamos ir komercinių pranešimų taisykles

Direktyvos 97/7/EB 4 ir 5 straipsniai,

1990 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvos 90/314/EEB dėl kelionių, atostogų ir organizuotų išvykų paketų (1) 3 straipsnis,

1994 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/47/EB dėl pirkėjų apsaugos, susijusios su teisės tam tikru laiku naudotis nekilnojamaisiais daiktais pirkimo sutarčių tam tikrais aspektais (2) 3 straipsnio 3 dalis,

1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/6/EB dėl vartotojų apsaugos žymint vartotojams siūlomų prekių kainas (3) 3 straipsnio 4 dalis,

2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (4), 86–100 straipsniai,

2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (Elektroninės komercijos direktyvos) (5) 5 ir 6 straipsniai,

1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/7/EB, iš dalies keičiančios Direktyvą 87/102/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su vartojimo kreditu, suderinimo (6), 1 straipsnio d punktas,

Direktyvos 2002/65/EB 3 ir 4 straipsniai,

2002 m. sausio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/707/EB, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 85/611/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo, siekiant reguliuoti valdymo įmonių veiklą ir supaprastintus prospektus (7), 1 straipsnio 9 dalis,

2002 m. gruodžio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/92/EB dėl draudimo tarpininkavimo 12 ir 13 straipsniai (8),

2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/83/EB dėl gyvybės draudimo (9) 36 straipsnis,

2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų (10) 19 straipsnis,

1992 m. birželio 18 d. Tarybos direktyvos 92/49/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginiu draudimu, išskyrus gyvybės draudimą, derinimo (11) 31 ir 43 straipsniai,

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/71/EB dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą (12), 5, 7 ir 8 straipsniai.

---

(1)  OL L 158, 1990 6 23, p. 59.

(2)  OL L 280, 1994 10 29, p. 83.

(3)  OL L 80, 1998 3 18, p. 27.

(4)  OL L 311, 2001 11 28, p. 67. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/27/EB (OL L 136, 2004 4 30, p. 34).

(5)  OL L 178, 2000 7 17, p. 1.

(6)  OL L 101, 1998 4 1, p. 17.

(7)  OL L 41, 2002 2 13, p. 20.

(8)  OL L 9, 2003 1 15, p. 3.

(9)  OL L 345, 2002 12 19, p. 1. Direktyva, su pakeitimais, padarytais Tarybos direktyva 2004/66/EB (OL L 168, 2004 5 1, p. 35)

(10)  OL L 145, 2004 4 30, p. 1.

(11)  OL L 228, 1992 8 11, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2002/87/EB (OL L 35, 2003 2 11, p. 1).

(12)  OL L 345, 2003 12 31, p. 64.

---

TARYBOS ARGUMENTŲ PRANEŠIMAS

I.   ĮŽANGA

| 1. | 2003 m. birželio 24 d. Komisija pateikė Tarybai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, grindžiamos Sutarties 95 straipsniu, dėl nesąžiningos verslo įmonių praktikos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje, iš dalies pakeičiančios Direktyvas 84/450/EEB, 97/7/EB ir 98/27/EB, (Nesąžiningos komercinės praktikos direktyvos) pasiūlymą. |
| --- | --- |

1.

2003 m. birželio 24 d. Komisija pateikė Tarybai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, grindžiamos Sutarties 95 straipsniu, dėl nesąžiningos verslo įmonių praktikos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje, iš dalies pakeičiančios Direktyvas 84/450/EEB, 97/7/EB ir 98/27/EB, (Nesąžiningos komercinės praktikos direktyvos) pasiūlymą.

| 2. | 2004 m. balandžio 20 d. Europos Parlamentas pateikė nuomonę (1) pirmuoju svarstymu.
  2004 m. sausio 29 d. Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pateikė nuomonę (2). |
| --- | --- |

2.

2004 m. balandžio 20 d. Europos Parlamentas pateikė nuomonę (1) pirmuoju svarstymu.

2004 m. sausio 29 d. Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pateikė nuomonę (2).

| 3. | 2004 m. lapkričio 15 d. Taryba patvirtino Bendrąją poziciją pagal Sutarties 251 straipsnį. |
| --- | --- |

3.

2004 m. lapkričio 15 d. Taryba patvirtino Bendrąją poziciją pagal Sutarties 251 straipsnį.

II.   TIKSLAS

Direktyvos tikslas yra suderinti valstybių narių reglamentavimą dėl vartotojų ekonominius interesus pažeidžiančios nesąžiningos verslo įmonių komercinės praktikos vartotojų atžvilgiu, siekiant prisidėti prie tinkamo vidaus rinkos veikimo ir aukšto vartotojų apsaugos lygio pasiekimo.

Tekste:

| — | apibrėžtos sąlygos, nustatančios, ar komercinė praktika yra nesąžininga; |
| --- | --- |

—

apibrėžtos sąlygos, nustatančios, ar komercinė praktika yra nesąžininga;

| — | pateiktas bendro pobūdžio tokios nesąžiningos praktikos draudimas, detaliau nagrinėjant dviejų pagrindinių tipų nesąžiningą praktiką (klaidinančią arba agresyvią). |
| --- | --- |

—

pateiktas bendro pobūdžio tokios nesąžiningos praktikos draudimas, detaliau nagrinėjant dviejų pagrindinių tipų nesąžiningą praktiką (klaidinančią arba agresyvią).

III.   BENDROSIOS POZICIJOS ANALIZĖ

1.   Bendrosios pastabos

Apskritai Taryba laikėsi Europos Parlamento pirmuoju svarstymu priimtos nuomonės ir Komisijos pozicijos dėl šios nuomonės. Į bendrąją poziciją ji įtraukė 51 pakeitimą iš 58 pakeitimų, kuriems visiškai arba iš dalies pritarė Komisija. Be to, ji patvirtino 4 pakeitimus (43, 64, 91 ir 110), kuriems Komisija iš pradžių teigė negalinti pritarti.

Bendroji pozicija atspindi rūpimų klausimų ir interesų pusiausvyrą, kurios pagrindiniai rezultatai yra:

| — | išlaikytas bendro pobūdžio nesąžiningos komercinės praktikos draudimas (5 straipsnis), o I priede pateikiamas komercinės praktikos, kuri bet kokiomis aplinkybėmis laikoma nesąžininga, sąrašas, |
| --- | --- |

—

išlaikytas bendro pobūdžio nesąžiningos komercinės praktikos draudimas (5 straipsnis), o I priede pateikiamas komercinės praktikos, kuri bet kokiomis aplinkybėmis laikoma nesąžininga, sąrašas,

| — | išlaikytas pasiūlytas vidutinio vartotojo standartas, įtraukus aiškias pažeidžiamo vartotojo apsaugos nuostatas (ypač 5 straipsnio 3 dalyje), |
| --- | --- |

—

išlaikytas pasiūlytas vidutinio vartotojo standartas, įtraukus aiškias pažeidžiamo vartotojo apsaugos nuostatas (ypač 5 straipsnio 3 dalyje),

| — | išbraukta Komisijos iš pradžių pasiūlyta kilmės šalies sąlyga, |
| --- | --- |

—

išbraukta Komisijos iš pradžių pasiūlyta kilmės šalies sąlyga,

| — | išlaikyta laisvos paslaugų arba prekių apyvartos sąlyga, pagal kurią laisva apyvarta negali būti ribojama dėl priežasčių, priklausančių šia direktyva derinamai sričiai (4 straipsnis), |
| --- | --- |

—

išlaikyta laisvos paslaugų arba prekių apyvartos sąlyga, pagal kurią laisva apyvarta negali būti ribojama dėl priežasčių, priklausančių šia direktyva derinamai sričiai (4 straipsnis),

| — | valstybėms narėms leista laikinai taikyti tas nacionalines nuostatas šia direktyva derinamoje srityje, kurios yra labiau ribojančios ar griežtesnės už šią direktyvą ir kurios įgyvendina minimalias suderinimo sąlygas nustatančias direktyvas (3 straipsnio 5 ir 6 dalys), |
| --- | --- |

—

valstybėms narėms leista laikinai taikyti tas nacionalines nuostatas šia direktyva derinamoje srityje, kurios yra labiau ribojančios ar griežtesnės už šią direktyvą ir kurios įgyvendina minimalias suderinimo sąlygas nustatančias direktyvas (3 straipsnio 5 ir 6 dalys),

| — | išaiškinta direktyvos taikymo sritis, ypač tam tikrų profesijų, gaminių ar veiklos rūšių atžvilgiu (3 straipsnio 8, 9 ir 10 dalys) ir |
| --- | --- |

—

išaiškinta direktyvos taikymo sritis, ypač tam tikrų profesijų, gaminių ar veiklos rūšių atžvilgiu (3 straipsnio 8, 9 ir 10 dalys) ir

| — | įrašyta peržiūros sąlyga (18 straipsnis). |
| --- | --- |

—

įrašyta peržiūros sąlyga (18 straipsnis).

Komisija pritarė Tarybos sutartai bendrajai pozicijai.

2.   Europos Parlamento pakeitimai

Balsuodamas plenariniame posėdyje 2004 m. balandžio 20 d. Europos Parlamentas priėmė pasiūlymo 94 pakeitimus.

Taryba:

| a) | į bendrąją poziciją be pataisų įvedė šiuos 7 pakeitimus:
  Konstatuojamosios dalys:

  1 pakeitimas (dėl 6 konstatuojamosios dalies – tikslas/taikymo sritis);

  5 pakeitimas (dėl 10 konstatuojamosios dalies – tikslas/taikymo sritis);

  10 pakeitimas (dėl 14 konstatuojamosios dalies – elgesio kodeksai):
  Straipsniai:

  19 pakeitimas (dėl 2 straipsnio h punkto – „Bendrijos lygiu taikomo kodekso“ sąvokos apibrėžimas);

  23 pakeitimas (dėl 2 straipsnio l punkto – „pernelyg didelės įtakos“ sąvokos apibrėžimas);
  Priedai:

  71 pakeitimas (dėl 1 priedo, „Klaidinanti komercinė praktika“, 5 punkto);

  91 pakeitimas (dėl 1 priedo, „Agresyvi komercinė praktika“, 7 punkto); |
| --- | --- |

a)

į bendrąją poziciją be pataisų įvedė šiuos 7 pakeitimus:

Konstatuojamosios dalys:

1 pakeitimas (dėl 6 konstatuojamosios dalies – tikslas/taikymo sritis);

5 pakeitimas (dėl 10 konstatuojamosios dalies – tikslas/taikymo sritis);

10 pakeitimas (dėl 14 konstatuojamosios dalies – elgesio kodeksai):

Straipsniai:

19 pakeitimas (dėl 2 straipsnio h punkto – „Bendrijos lygiu taikomo kodekso“ sąvokos apibrėžimas);

23 pakeitimas (dėl 2 straipsnio l punkto – „pernelyg didelės įtakos“ sąvokos apibrėžimas);

Priedai:

71 pakeitimas (dėl 1 priedo, „Klaidinanti komercinė praktika“, 5 punkto);

91 pakeitimas (dėl 1 priedo, „Agresyvi komercinė praktika“, 7 punkto);

| b) | į bendrąją poziciją iš dalies ir (arba) su redakcinėmis ar kitomis pataisomis įvedė šiuos 48 pakeitimus:
  Konstatuojamosios dalys:

  112 pakeitimas (dėl 1 nurodomosios dalies, teisinį pagrindą papildant Sutarties 153 straipsniu): įrašyta nauja 1 konstatuojamoji dalis, kurioje daroma nuoroda į 153 straipsnį;

  105 pakeitimas (dėl 5 konstatuojamosios dalies – tikslas/taikymo sritis): pakeitimas įvestas naujoje 6 konstatuojamosios dalies redakcijoje, kurioje išaiškinamas ryšis su nacionalinėmis taisyklėmis dėl sričių, nepriklausančių direktyvos taikymo sričiai;

  6 pakeitimas (dėl 11 konstatuojamosios dalies – „vienodai atrodantys gaminiai“ ir „komercija prisidengus svetimu vardu“): pakeitimo tikslas perteiktas naujoje 14 konstatuojamosios dalies redakcijoje;

  7 pakeitimas (dėl 11a konstatuojamosios dalies (naujos) – I priedo dėl „Klaidinančios komercinės praktikos“ statusas): pakeitimu siekiamas poveikis perteiktas naujoje 17 konstatuojamosios dalies redakcijoje;

  8 pakeitimas (dėl 13 konstatuojamosios dalies – pažeidžiami vartotojai): į pakeitimo dalyką atsižvelgta naujoje 19 konstatuojamosios dalies redakcijoje, kurioje išaiškinama pažeidžiamo vartotojo sąvoka;

  106 pakeitimas (dėl 13a konstatuojamosios dalies (naujos) – pažeidžiami vartotojai): į pakeitimo dalyką atsižvelgta naujoje 19 konstatuojamosios dalies redakcijoje (taip pat žr. pirmiau nurodytą 8 pakeitimą);

  9 pakeitimas (dėl 14 konstatuojamosios dalies – elgesio kodeksai): pakeitimo tikslas perteiktas naujoje 20 konstatuojamosios dalies redakcijoje su tam tikromis redakcinėmis pataisomis, padarytomis atsižvelgiant į esamus teisės aktus;
  Straipsniai:

  107 pakeitimas (dėl 2 straipsnio b punkto – „vidutinio vartotojo“ sąvokos apibrėžimas): į pakeitimo dalyką atsižvelgta naujoje 18 konstatuojamosios dalies redakcijoje;

  13 pakeitimas (dėl 2 straipsnio ba punkto (naujo) – „tam tikros vartotojų grupės“ sąvokos apibrėžimas): į pakeitimo dalyką atsižvelgta naujoje 5 straipsnio 3 dalies redakcijoje (taip pat žr. pirmiau nurodytą 8 pakeitimą);

  14 pakeitimas (dėl 2 straipsnio c punkto – „prekybininko arba tiekėjo“ sąvokos apibrėžimas): pakeitimo tikslas perteiktas naujoje b punkto redakcijoje, atsižvelgiant į tai, kad ši direktyva nereglamentuoja atsakomybės;

  17 pakeitimas (dėl 2 straipsnio g punkto – „elgesio kodekso“ sąvokos apibrėžimas): į pakeitimo dalyką atsižvelgta naujoje f punkto redakcijoje;

  104 pakeitimas (dėl 2 straipsnio g punkto – „elgesio kodekso“ sąvokos apibrėžimas): pakeitimo tikslas perteiktas naujoje 20 konstatuojamosios dalies redakcijoje;

  21 ir 108 pakeitimai (dėl 2 straipsnio j punkto – „profesinio atidumo“ sąvokos apibrėžimas): tuose pakeitimuose nurodytos sąvokos įtrauktos į naują h punkto redakciją;

  24 pakeitimas (dėl 2 straipsnio la punkto (naujo) – „tvirto įsipareigojimo“ sąvokos apibrėžimas): pakeitimo tikslas perteiktas naujoje 6 straipsnio 2 dalies b punkto redakcijoje;

  25 pakeitimas (dėl 3 straipsnio 1 dalies – taikymo sritis): pakeitimo pirmoji dalis perteikta šioje dalyje, o antroji dalis jau išdėstyta 2 straipsnio k punkte;

  27 pakeitimas (dėl 3 straipsnio 6a dalies (naujos) – taikymo sritis): pakeitimo tikslas perteiktas 3 straipsnio 8, 9 ir 10 dalyse;

  28 pakeitimas (dėl 4 straipsnio 2a dalies (naujos) – taikymo sritis): į pakeitimo dalyką atsižvelgta naujoje 9 konstatuojamosios dalies redakcijoje;

  109 pakeitimas (dėl 4 straipsnio 2b ir 2c dalių (naujų) – laikina leidžianti nukrypti nuostata): pakeitimu siekiamas poveikis perteiktas 3 straipsnio 5 ir 6 dalyse su tam tikromis redakcinėmis pataisomis;

  29 pakeitimas (dėl 5 straipsnio 2 dalies pirmosios įtraukos – sąžiningumas): pakeitimo tikslas perteiktas naujoje 2 straipsnio h punkto redakcijoje (taip pat žr. 108 pakeitimą);

  110 pakeitimas (dėl 5 straipsnio 2 dalies antrosios įtraukos – pažeidžiamas vartotojas): į pakeitimo dalyką atsižvelgta naujoje 5 straipsnio 3 dalies redakcijoje (taip pat žr. pirmiau nurodytą 8 pakeitimą);

  33 pakeitimas (dėl 5 straipsnio 4 dalies – I priedo statusas): pakeitimo tikslas perteiktas naujoje šios dalies redakcijoje bei 17 konstatuojamojoje dalyje;

  34 pakeitimas (dėl 6 straipsnio 1 dalies įžanginės dalies – „nesąžiningos komercinės praktikos“ sąvoka): pakeitimo tikslas perteiktas 2 straipsnio k punkte;

  37 pakeitimas (dėl 6 straipsnio 1 dalies f punkto – „nesąžiningos komercinės praktikos“ sąvoka): į rūpimą klausimą, paskatinusį įvesti pakeitimą, atsižvelgta išbraukiant šį punktą;

  39 pakeitimas (dėl 6 straipsnio 2 dalies įžanginio sakinio – „nesąžiningos komercinės praktikos“ sąvoka): pakeitimo tikslas perteiktas 2 straipsnio k punkte;

  40 pakeitimas (dėl 6 straipsnio 2 dalies b punkto trečiosios įtraukos (naujos) – „nesąžiningos komercinės praktikos“ sąvoka): pakeitimo tikslas perteiktas naujoje 6 straipsnio 2 dalies b punkto antrosios įtraukos redakcijoje;

  43, 44 ir 45 pakeitimai (dėl 7 straipsnio 1 dalies – „klaidinančių informacijos praleidimų“ sąvoka): pakeitimų dalykas perteiktas naujoje 7 straipsnio 1 ir 3 dalių redakcijoje;

  47 pakeitimas (dėl 7 straipsnio 2 dalies – „klaidinančių informacijos praleidimų“ sąvoka): pakeitimo antroji dalis perteikta naujoje šios dalies redakcijoje, o pirmąją dalį apima 7 straipsnio 1 ir 3 dalys;

  111 ir 59 pakeitimai (dėl 9 straipsnio c punkto – naudojimasis konkrečiomis nesėkmėmis ar aplinkybėmis): pakeitimu siekiamas poveikis perteiktas naujoje šio punkto redakcijoje;

  103 pakeitimas (dėl 10 straipsnio – elgesio kodeksų vykdymas): pakeitimo tikslas perteiktas naujoje šio straipsnio redakcijoje;

  61 pakeitimas (dėl 10 straipsnio 1 dalies (naujos) – elgesio kodeksų turinys ir rengimas): pakeitimo tikslas perteiktas naujoje 20 konstatuojamosios dalies redakcijoje (taip pat žr. 9 pakeitimą);

  64 ir 65 pakeitimai (dėl 11 straipsnio 1 dalies 4 pastraipos – už kodeksą atsakingo subjekto atsakomybės netaikymas): į rūpimą klausimą, kuriuo grindžiamas pakeitimas, atsižvelgta naujoje 11 straipsnio 1 dalies 4 pastraipos antrosios įtraukos redakcijoje;

  67 pakeitimas (dėl 14 straipsnio 5 dalies – už kodeksą atsakingo subjekto atsakomybės netaikymas): pakeitimo tikslas perteiktas naujoje 14 straipsnio 4 dalies 2 pastraipos b punkto redakcijoje (žr. 64 ir 65 pakeitimus);

  68 pakeitimas (dėl 17 straipsnio – būsimos direktyvos perkėlimas į nacionalinę teisę): pakeitimu siekiamas poveikis perteiktas naujoje šio punkto redakcijoje;

  69 pakeitimas (dėl 17a straipsnio (naujo) – peržiūra): pakeitimo tikslas perteiktas 18 straipsnyje su redakcinėmis pataisomis;
  Priedai:

  99 pakeitimas (dėl 1 priedo, „Klaidinanti komercinė praktika“, 3 punkto): pakeitimu siekiamas poveikis perteiktas 5 punkto redakcijoje;

  73 pakeitimas (dėl 1 priedo, „Klaidinanti komercinė praktika“, 9 punkto): pakeitimo tikslas perteiktas 12 punkto redakcijoje;

  76 pakeitimas (dėl 1 priedo, „Klaidinanti komercinė praktika“, 12 punkto): pakeitimo tikslas perteiktas naujo 14 punkto redakcijoje;

  84 pakeitimas (dėl 1 priedo, „Klaidinanti komercinė praktika“, 12h punkto (naujo)): pakeitimo tikslas perteiktas naujo 18 punkto redakcijoje su tam tikromis pataisomis, skirtomis jo taikymui išaiškinti;

  85 pakeitimas (dėl 1 priedo, „Agresyvi komercinė praktika“, 2 punkto): pakeitimo tikslas perteiktas naujo 22 punkto redakcijoje su tam tikromis pataisomis, skirtomis jo taikymui išaiškinti;

  87 pakeitimas (dėl 1 priedo, „Agresyvi komercinė praktika“, 3 punkto 1a papunkčio (naujo)): pakeitimo tikslas perteiktas naujo 23 punkto redakcijoje, siekiant išaiškinti jo taikymą;

  88 pakeitimas (dėl 1 priedo, „Agresyvi komercinė praktika“, 4 punkto): į pakeitimo tikslą atsižvelgta išbraukiant šį punktą;

  90 pakeitimas (dėl 1 priedo, „Agresyvi komercinė praktika“, 6 punkto): pakeitimo tikslas perteiktas naujo 25 punkto redakcijoje su tam tikromis pataisomis, skirtomis jo taikymui išaiškinti;

  92 pakeitimas (dėl 1 priedo, „Agresyvi komercinė praktika“, 7 punkto): pakeitimo tikslas perteiktas naujo 26 punkto redakcijoje su tam tikromis pataisomis, skirtomis jo taikymui išaiškinti; |
| --- | --- |

b)

į bendrąją poziciją iš dalies ir (arba) su redakcinėmis ar kitomis pataisomis įvedė šiuos 48 pakeitimus:

Konstatuojamosios dalys:

112 pakeitimas (dėl 1 nurodomosios dalies, teisinį pagrindą papildant Sutarties 153 straipsniu): įrašyta nauja 1 konstatuojamoji dalis, kurioje daroma nuoroda į 153 straipsnį;

105 pakeitimas (dėl 5 konstatuojamosios dalies – tikslas/taikymo sritis): pakeitimas įvestas naujoje 6 konstatuojamosios dalies redakcijoje, kurioje išaiškinamas ryšis su nacionalinėmis taisyklėmis dėl sričių, nepriklausančių direktyvos taikymo sričiai;

6 pakeitimas (dėl 11 konstatuojamosios dalies – „vienodai atrodantys gaminiai“ ir „komercija prisidengus svetimu vardu“): pakeitimo tikslas perteiktas naujoje 14 konstatuojamosios dalies redakcijoje;

7 pakeitimas (dėl 11a konstatuojamosios dalies (naujos) – I priedo dėl „Klaidinančios komercinės praktikos“ statusas): pakeitimu siekiamas poveikis perteiktas naujoje 17 konstatuojamosios dalies redakcijoje;

8 pakeitimas (dėl 13 konstatuojamosios dalies – pažeidžiami vartotojai): į pakeitimo dalyką atsižvelgta naujoje 19 konstatuojamosios dalies redakcijoje, kurioje išaiškinama pažeidžiamo vartotojo sąvoka;

106 pakeitimas (dėl 13a konstatuojamosios dalies (naujos) – pažeidžiami vartotojai): į pakeitimo dalyką atsižvelgta naujoje 19 konstatuojamosios dalies redakcijoje (taip pat žr. pirmiau nurodytą 8 pakeitimą);

9 pakeitimas (dėl 14 konstatuojamosios dalies – elgesio kodeksai): pakeitimo tikslas perteiktas naujoje 20 konstatuojamosios dalies redakcijoje su tam tikromis redakcinėmis pataisomis, padarytomis atsižvelgiant į esamus teisės aktus;

Straipsniai:

107 pakeitimas (dėl 2 straipsnio b punkto – „vidutinio vartotojo“ sąvokos apibrėžimas): į pakeitimo dalyką atsižvelgta naujoje 18 konstatuojamosios dalies redakcijoje;

13 pakeitimas (dėl 2 straipsnio ba punkto (naujo) – „tam tikros vartotojų grupės“ sąvokos apibrėžimas): į pakeitimo dalyką atsižvelgta naujoje 5 straipsnio 3 dalies redakcijoje (taip pat žr. pirmiau nurodytą 8 pakeitimą);

14 pakeitimas (dėl 2 straipsnio c punkto – „prekybininko arba tiekėjo“ sąvokos apibrėžimas): pakeitimo tikslas perteiktas naujoje b punkto redakcijoje, atsižvelgiant į tai, kad ši direktyva nereglamentuoja atsakomybės;

17 pakeitimas (dėl 2 straipsnio g punkto – „elgesio kodekso“ sąvokos apibrėžimas): į pakeitimo dalyką atsižvelgta naujoje f punkto redakcijoje;

104 pakeitimas (dėl 2 straipsnio g punkto – „elgesio kodekso“ sąvokos apibrėžimas): pakeitimo tikslas perteiktas naujoje 20 konstatuojamosios dalies redakcijoje;

21 ir 108 pakeitimai (dėl 2 straipsnio j punkto – „profesinio atidumo“ sąvokos apibrėžimas): tuose pakeitimuose nurodytos sąvokos įtrauktos į naują h punkto redakciją;

24 pakeitimas (dėl 2 straipsnio la punkto (naujo) – „tvirto įsipareigojimo“ sąvokos apibrėžimas): pakeitimo tikslas perteiktas naujoje 6 straipsnio 2 dalies b punkto redakcijoje;

25 pakeitimas (dėl 3 straipsnio 1 dalies – taikymo sritis): pakeitimo pirmoji dalis perteikta šioje dalyje, o antroji dalis jau išdėstyta 2 straipsnio k punkte;

27 pakeitimas (dėl 3 straipsnio 6a dalies (naujos) – taikymo sritis): pakeitimo tikslas perteiktas 3 straipsnio 8, 9 ir 10 dalyse;

28 pakeitimas (dėl 4 straipsnio 2a dalies (naujos) – taikymo sritis): į pakeitimo dalyką atsižvelgta naujoje 9 konstatuojamosios dalies redakcijoje;

109 pakeitimas (dėl 4 straipsnio 2b ir 2c dalių (naujų) – laikina leidžianti nukrypti nuostata): pakeitimu siekiamas poveikis perteiktas 3 straipsnio 5 ir 6 dalyse su tam tikromis redakcinėmis pataisomis;

29 pakeitimas (dėl 5 straipsnio 2 dalies pirmosios įtraukos – sąžiningumas): pakeitimo tikslas perteiktas naujoje 2 straipsnio h punkto redakcijoje (taip pat žr. 108 pakeitimą);

110 pakeitimas (dėl 5 straipsnio 2 dalies antrosios įtraukos – pažeidžiamas vartotojas): į pakeitimo dalyką atsižvelgta naujoje 5 straipsnio 3 dalies redakcijoje (taip pat žr. pirmiau nurodytą 8 pakeitimą);

33 pakeitimas (dėl 5 straipsnio 4 dalies – I priedo statusas): pakeitimo tikslas perteiktas naujoje šios dalies redakcijoje bei 17 konstatuojamojoje dalyje;

34 pakeitimas (dėl 6 straipsnio 1 dalies įžanginės dalies – „nesąžiningos komercinės praktikos“ sąvoka): pakeitimo tikslas perteiktas 2 straipsnio k punkte;

37 pakeitimas (dėl 6 straipsnio 1 dalies f punkto – „nesąžiningos komercinės praktikos“ sąvoka): į rūpimą klausimą, paskatinusį įvesti pakeitimą, atsižvelgta išbraukiant šį punktą;

39 pakeitimas (dėl 6 straipsnio 2 dalies įžanginio sakinio – „nesąžiningos komercinės praktikos“ sąvoka): pakeitimo tikslas perteiktas 2 straipsnio k punkte;

40 pakeitimas (dėl 6 straipsnio 2 dalies b punkto trečiosios įtraukos (naujos) – „nesąžiningos komercinės praktikos“ sąvoka): pakeitimo tikslas perteiktas naujoje 6 straipsnio 2 dalies b punkto antrosios įtraukos redakcijoje;

43, 44 ir 45 pakeitimai (dėl 7 straipsnio 1 dalies – „klaidinančių informacijos praleidimų“ sąvoka): pakeitimų dalykas perteiktas naujoje 7 straipsnio 1 ir 3 dalių redakcijoje;

47 pakeitimas (dėl 7 straipsnio 2 dalies – „klaidinančių informacijos praleidimų“ sąvoka): pakeitimo antroji dalis perteikta naujoje šios dalies redakcijoje, o pirmąją dalį apima 7 straipsnio 1 ir 3 dalys;

111 ir 59 pakeitimai (dėl 9 straipsnio c punkto – naudojimasis konkrečiomis nesėkmėmis ar aplinkybėmis): pakeitimu siekiamas poveikis perteiktas naujoje šio punkto redakcijoje;

103 pakeitimas (dėl 10 straipsnio – elgesio kodeksų vykdymas): pakeitimo tikslas perteiktas naujoje šio straipsnio redakcijoje;

61 pakeitimas (dėl 10 straipsnio 1 dalies (naujos) – elgesio kodeksų turinys ir rengimas): pakeitimo tikslas perteiktas naujoje 20 konstatuojamosios dalies redakcijoje (taip pat žr. 9 pakeitimą);

64 ir 65 pakeitimai (dėl 11 straipsnio 1 dalies 4 pastraipos – už kodeksą atsakingo subjekto atsakomybės netaikymas): į rūpimą klausimą, kuriuo grindžiamas pakeitimas, atsižvelgta naujoje 11 straipsnio 1 dalies 4 pastraipos antrosios įtraukos redakcijoje;

67 pakeitimas (dėl 14 straipsnio 5 dalies – už kodeksą atsakingo subjekto atsakomybės netaikymas): pakeitimo tikslas perteiktas naujoje 14 straipsnio 4 dalies 2 pastraipos b punkto redakcijoje (žr. 64 ir 65 pakeitimus);

68 pakeitimas (dėl 17 straipsnio – būsimos direktyvos perkėlimas į nacionalinę teisę): pakeitimu siekiamas poveikis perteiktas naujoje šio punkto redakcijoje;

69 pakeitimas (dėl 17a straipsnio (naujo) – peržiūra): pakeitimo tikslas perteiktas 18 straipsnyje su redakcinėmis pataisomis;

Priedai:

99 pakeitimas (dėl 1 priedo, „Klaidinanti komercinė praktika“, 3 punkto): pakeitimu siekiamas poveikis perteiktas 5 punkto redakcijoje;

73 pakeitimas (dėl 1 priedo, „Klaidinanti komercinė praktika“, 9 punkto): pakeitimo tikslas perteiktas 12 punkto redakcijoje;

76 pakeitimas (dėl 1 priedo, „Klaidinanti komercinė praktika“, 12 punkto): pakeitimo tikslas perteiktas naujo 14 punkto redakcijoje;

84 pakeitimas (dėl 1 priedo, „Klaidinanti komercinė praktika“, 12h punkto (naujo)): pakeitimo tikslas perteiktas naujo 18 punkto redakcijoje su tam tikromis pataisomis, skirtomis jo taikymui išaiškinti;

85 pakeitimas (dėl 1 priedo, „Agresyvi komercinė praktika“, 2 punkto): pakeitimo tikslas perteiktas naujo 22 punkto redakcijoje su tam tikromis pataisomis, skirtomis jo taikymui išaiškinti;

87 pakeitimas (dėl 1 priedo, „Agresyvi komercinė praktika“, 3 punkto 1a papunkčio (naujo)): pakeitimo tikslas perteiktas naujo 23 punkto redakcijoje, siekiant išaiškinti jo taikymą;

88 pakeitimas (dėl 1 priedo, „Agresyvi komercinė praktika“, 4 punkto): į pakeitimo tikslą atsižvelgta išbraukiant šį punktą;

90 pakeitimas (dėl 1 priedo, „Agresyvi komercinė praktika“, 6 punkto): pakeitimo tikslas perteiktas naujo 25 punkto redakcijoje su tam tikromis pataisomis, skirtomis jo taikymui išaiškinti;

92 pakeitimas (dėl 1 priedo, „Agresyvi komercinė praktika“, 7 punkto): pakeitimo tikslas perteiktas naujo 26 punkto redakcijoje su tam tikromis pataisomis, skirtomis jo taikymui išaiškinti;

| c) | į bendrąją poziciją neįtraukė 39 pakeitimų (2, 3, 4, 15, 18, 20, 22, 26, 32, 36, 46, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 57, 60, 62, 63, 66, 70, 97, 72, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 83, 86, 89 ir 94).
  3, 15, 18, 20, 22, 26, 32, 36, 46, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 57, 63, 66, 70, 97, 74, 75, 77, 78, 79, 81, 82, 83, 86 ir 94 pakeitimų atžvilgiu Taryba laikėsi Komisijos pateiktos pozicijos.
  Dėl 2, 4, 60, 62, 72, 80 ir 89 pakeitimų, kuriems visiškai arba iš dalies pritarė Komisija, tačiau neįtrauktų į bendrąją poziciją:
  Konstatuojamosios dalys:

  2 pakeitimas (dėl 8 konstatuojamosios dalies – būsimos direktyvos tikslas/taikymo sritis): pakeitimo redakcija sumažintų garantijas, kad direktyva turi suderinimo poveikį, o naujoje 11 konstatuojamosios dalies redakcijoje aiškiai teigiama, kad teksto taikymo sritis yra ribota;

  4 pakeitimas (dėl 10 konstatuojamosios dalies – tikslas/taikymo sritis): pakeitimo redakcija sumažintų garantijas, kad direktyva derinamoje srityje valstybės narės negalės išlaikyti bendro pobūdžio draudimų, kurie neatitinka šioje direktyvoje nustatytojo draudimo;
  Straipsniai:

  60 pakeitimas (dėl 9 straipsnio e punkto – sąžiningumas): įrodinėjimo pareigos klausimas neturėtų priklausyti teksto taikymo sričiai, kaip nurodyta 21 konstatuojamojoje dalyje, ir pakeitimui negalima pritarti;

  62 pakeitimas (dėl 10 straipsnio 1a dalies (naujos) – neprivalomos procedūros): direktyva nereglamentuoja procedūrų, kurias galima naudoti pagal 10 straipsnį, pobūdžio, todėl pakeitime nurodytos galimybės jau egzistuoja;
  Priedai:

  72 pakeitimas (dėl 1 priedo, „Klaidinanti komercinė praktika“, 8 punkto): pakeitimui negalima pritarti, kadangi jame neapibrėžta praktika, kuri bet kokiomis aplinkybėmis yra nesąžininga – o tai yra įtraukimo į priedą kriterijus;

  80 pakeitimas (dėl 1 priedo, „Klaidinanti komercinė praktika“, 12d punkto (naujo)): pakeitime nustatytą praktiką praktiškai sunku atskirti nuo teisėtos praktikos;

  89 pakeitimas (dėl 1 priedo, „Agresyvi komercinė praktika“, 5 punkto): pakeitimu siekiamas poveikis nėra aiškus, tačiau redakcija aiškiai gali apimti vartotojais nesančius asmenis (kurie nepriklauso direktyvos taikymo sričiai). |
| --- | --- |

c)

į bendrąją poziciją neįtraukė 39 pakeitimų (2, 3, 4, 15, 18, 20, 22, 26, 32, 36, 46, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 57, 60, 62, 63, 66, 70, 97, 72, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 83, 86, 89 ir 94).

3, 15, 18, 20, 22, 26, 32, 36, 46, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 57, 63, 66, 70, 97, 74, 75, 77, 78, 79, 81, 82, 83, 86 ir 94 pakeitimų atžvilgiu Taryba laikėsi Komisijos pateiktos pozicijos.

Dėl 2, 4, 60, 62, 72, 80 ir 89 pakeitimų, kuriems visiškai arba iš dalies pritarė Komisija, tačiau neįtrauktų į bendrąją poziciją:

Konstatuojamosios dalys:

2 pakeitimas (dėl 8 konstatuojamosios dalies – būsimos direktyvos tikslas/taikymo sritis): pakeitimo redakcija sumažintų garantijas, kad direktyva turi suderinimo poveikį, o naujoje 11 konstatuojamosios dalies redakcijoje aiškiai teigiama, kad teksto taikymo sritis yra ribota;

4 pakeitimas (dėl 10 konstatuojamosios dalies – tikslas/taikymo sritis): pakeitimo redakcija sumažintų garantijas, kad direktyva derinamoje srityje valstybės narės negalės išlaikyti bendro pobūdžio draudimų, kurie neatitinka šioje direktyvoje nustatytojo draudimo;

Straipsniai:

60 pakeitimas (dėl 9 straipsnio e punkto – sąžiningumas): įrodinėjimo pareigos klausimas neturėtų priklausyti teksto taikymo sričiai, kaip nurodyta 21 konstatuojamojoje dalyje, ir pakeitimui negalima pritarti;

62 pakeitimas (dėl 10 straipsnio 1a dalies (naujos) – neprivalomos procedūros): direktyva nereglamentuoja procedūrų, kurias galima naudoti pagal 10 straipsnį, pobūdžio, todėl pakeitime nurodytos galimybės jau egzistuoja;

Priedai:

72 pakeitimas (dėl 1 priedo, „Klaidinanti komercinė praktika“, 8 punkto): pakeitimui negalima pritarti, kadangi jame neapibrėžta praktika, kuri bet kokiomis aplinkybėmis yra nesąžininga – o tai yra įtraukimo į priedą kriterijus;

80 pakeitimas (dėl 1 priedo, „Klaidinanti komercinė praktika“, 12d punkto (naujo)): pakeitime nustatytą praktiką praktiškai sunku atskirti nuo teisėtos praktikos;

89 pakeitimas (dėl 1 priedo, „Agresyvi komercinė praktika“, 5 punkto): pakeitimu siekiamas poveikis nėra aiškus, tačiau redakcija aiškiai gali apimti vartotojais nesančius asmenis (kurie nepriklauso direktyvos taikymo sričiai).

3.   Kitos Tarybos įvestos naujovės

Kitos į bendrąją poziciją įvestos naujovės:

| — | keleto sąvokų apibrėžimų pataisymas (2 straipsnyje pakeisti „kvietimo pirkti“ ir „pernelyg didelės įtakos“ sąvokų apibrėžimai, įtrauktas naujas „sprendimo dėl sandorio“ sąvokos apibrėžimas ir išbraukti „vidutinio vartotojo“ bei „Bendrijos lygiu taikomo kodekso“ sąvokų apibrėžimai); |
| --- | --- |

—

keleto sąvokų apibrėžimų pataisymas (2 straipsnyje pakeisti „kvietimo pirkti“ ir „pernelyg didelės įtakos“ sąvokų apibrėžimai, įtrauktas naujas „sprendimo dėl sandorio“ sąvokos apibrėžimas ir išbraukti „vidutinio vartotojo“ bei „Bendrijos lygiu taikomo kodekso“ sąvokų apibrėžimai);

| — | klaidinančių veiksmų kriterijų pataisymai (6 straipsnis); |
| --- | --- |

—

klaidinančių veiksmų kriterijų pataisymai (6 straipsnis);

| — | išaiškintas priedų statusas ir turinys (pataisyti keletas priedų punktų, įrašytos naujos 15 ir 17 konstatuojamosios dalys dėl priedų statuso, atitinkamai pakeista 5 straipsnio 5 dalis, kurioje minimas 1 priedas). |
| --- | --- |

—

išaiškintas priedų statusas ir turinys (pataisyti keletas priedų punktų, įrašytos naujos 15 ir 17 konstatuojamosios dalys dėl priedų statuso, atitinkamai pakeista 5 straipsnio 5 dalis, kurioje minimas 1 priedas).

IV.   IŠVADA

Taryba mano, kad jos bendrojoje pozicijoje, apimančioje III skirsnio 2 dalies a ir b punktuose minėtus pakeitimus, tinkamai atsižvelgta į Europos Parlamento pirmuoju svarstymu pateiktą nuomonę.

Ji atspindi sprendimą, kuriuo pasiekta pusiausvyra tarp vartotojo apsaugos ir tinkamo vidaus rinkos veikimo, kadangi šia nauja bendra sistema bus supaprastinta prekybininkų ir vartotojų veiklos teisinė aplinka, tuo pačiu metu garantuojant aukštą vartotojų apsaugos lygį.

---

(1)  OL C 104 E, 2004 4 30.

(2)  OL C 108, 2004 4 30, p. 81.

---

| 15.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 38/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 38/21

---

BENDROJI NUOMONĖ (EB) Nr. 7/2005

Tarybos priimta 2004 m. lapkričio 15 d.

siekiant priimti... m....... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr..../2005, iš dalies keičiantį Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų taikymo pagal darbo sutartį dirbantiems asmenims, savarankiškai dirbantiems asmenims ir jų šeimos nariams, judantiems Bendrijoje, ir (EEB) Nr. 574/72, nustatantį Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 įgyvendinimo tvarką

(2005/C 38 E/02)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 42 ir 308 straipsnius,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonominių ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos, (2)

kadangi:

| (1) | Reglamentuose (EEB) Nr. 1408/71 (3) ir (EEB) Nr. 574/72 (4) turėtų būti padaryti tam tikri pakeitimai, siekiant atsižvelgti į naujausius Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktikos pokyčius, palengvinti šių reglamentų taikymą ir atspindėti pasikeitimus valstybių narių socialinės apsaugos teisės aktuose. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentuose (EEB) Nr. 1408/71 (3) ir (EEB) Nr. 574/72 (4) turėtų būti padaryti tam tikri pakeitimai, siekiant atsižvelgti į naujausius Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktikos pokyčius, palengvinti šių reglamentų taikymą ir atspindėti pasikeitimus valstybių narių socialinės apsaugos teisės aktuose.

| (2) | Siekiant atsižvelgti į naujausius teisminės praktikos pokyčius, turėtų būti padarytos išvados iš sprendimų, ypač priimtų Johann Franz Duchon/Pensionsversicherungsanstalt der Angestellten
   (5) ir Office national de l'emploi/Calogero Spataro bylose. (6) |
| --- | --- |

(2)

Siekiant atsižvelgti į naujausius teisminės praktikos pokyčius, turėtų būti padarytos išvados iš sprendimų, ypač priimtų Johann Franz Duchon/Pensionsversicherungsanstalt der Angestellten
   (5) ir Office national de l'emploi/Calogero Spataro bylose. (6)

| (3) | Sprendimai bylose Friedrich Jauch/Pensionsversicherungsanstalt der Arbeiter ir Ghislain Leclere, Alina Deaconescu/Caisse nationale des prestations familiales
   (7) dėl specialių neįmokinių išmokų klasifikavimo reikalauja, užtikrinant teisinį tikrumą, patikslinti du kumuliatyvinius kriterijus, į kuriuos būtina atsižvelgti, kad tos išmokos galėtų būti įtrauktos į Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 IIa priedą. Tuo remiantis reikia peržiūrėti šį priedą atsižvelgiant ir į teisės aktų pakeitimus valstybėse narėse, darančius poveikį šios rūšies išmokoms, kurioms dėl jų mišrios prigimties taikomas specifinis koordinavimas. Be to, svarbu patikslinti pereinamojo laikotarpio nuostatas, susijusias su išmokomis, dėl kurių buvo priimtas sprendimas Jauch byloje, siekiant apsaugoti išmokų gavėjų teises. |
| --- | --- |

(3)

Sprendimai bylose Friedrich Jauch/Pensionsversicherungsanstalt der Arbeiter ir Ghislain Leclere, Alina Deaconescu/Caisse nationale des prestations familiales
   (7) dėl specialių neįmokinių išmokų klasifikavimo reikalauja, užtikrinant teisinį tikrumą, patikslinti du kumuliatyvinius kriterijus, į kuriuos būtina atsižvelgti, kad tos išmokos galėtų būti įtrauktos į Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 IIa priedą. Tuo remiantis reikia peržiūrėti šį priedą atsižvelgiant ir į teisės aktų pakeitimus valstybėse narėse, darančius poveikį šios rūšies išmokoms, kurioms dėl jų mišrios prigimties taikomas specifinis koordinavimas. Be to, svarbu patikslinti pereinamojo laikotarpio nuostatas, susijusias su išmokomis, dėl kurių buvo priimtas sprendimas Jauch byloje, siekiant apsaugoti išmokų gavėjų teises.

| (4) | Remiantis teismine praktika, susijusia su Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 ir dvišalių socialinės apsaugos susitarimų nuostatų santykiais, būtina peržiūrėti to reglamento III priedą. Įrašai III priedo A dalyje pateisinami tik dviem atvejais: jei jie palankesni darbuotojams migrantams (8) arba jei jie susiję su konkrečia ir išimtine situacija, paprastai susiklosčiusia dėl istorinių aplinkybių. Be to, netikslinga daryti įrašų B dalyje, nebent išskirtinės ir objektyvios situacijos pateisina nukrypimą nuo to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir nuo Sutarties 12, 39 ir 42 straipsnio. (9) |
| --- | --- |

(4)

Remiantis teismine praktika, susijusia su Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 ir dvišalių socialinės apsaugos susitarimų nuostatų santykiais, būtina peržiūrėti to reglamento III priedą. Įrašai III priedo A dalyje pateisinami tik dviem atvejais: jei jie palankesni darbuotojams migrantams (8) arba jei jie susiję su konkrečia ir išimtine situacija, paprastai susiklosčiusia dėl istorinių aplinkybių. Be to, netikslinga daryti įrašų B dalyje, nebent išskirtinės ir objektyvios situacijos pateisina nukrypimą nuo to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir nuo Sutarties 12, 39 ir 42 straipsnio. (9)

| (5) | Siekiant palengvinti Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 taikymą, reikėtų numatyti tam tikras nuostatas dėl valstybės tarnautojų bei jiems prilygintų asmenų ir dėl keliaujančio ar skraidančio personalo narių įmonėje, kuri teikia tarptautines transporto paslaugas veždama keleivius ar krovinius geležinkeliu, automobilių keliais, oro transportu ar vidaus vandenų keliais, ir taip pat patikslinti metodus, kuriais nustatomas vidutinis dydis, į kurį atsižvelgiama pagal to reglamento 23 straipsnį. |
| --- | --- |

(5)

Siekiant palengvinti Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 taikymą, reikėtų numatyti tam tikras nuostatas dėl valstybės tarnautojų bei jiems prilygintų asmenų ir dėl keliaujančio ar skraidančio personalo narių įmonėje, kuri teikia tarptautines transporto paslaugas veždama keleivius ar krovinius geležinkeliu, automobilių keliais, oro transportu ar vidaus vandenų keliais, ir taip pat patikslinti metodus, kuriais nustatomas vidutinis dydis, į kurį atsižvelgiama pagal to reglamento 23 straipsnį.

| (6) | Peržiūrėjus Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 IIa priedą bus pašalinti kai kurie esami įrašai ir bus įtraukti kai kurie nauji įrašai, atsižvelgiant į teisės aktų pakeitimus kai kuriose valstybėse narėse. Pastaruoju atveju tos valstybės narės pačios apsvarsto, ar reikia laikinomis priemonėmis arba dvišaliais sprendimais reaguoti į situaciją asmenų, kurių įgytos teisės gali būti atitinkamai paveiktos, |
| --- | --- |

(6)

Peržiūrėjus Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 IIa priedą bus pašalinti kai kurie esami įrašai ir bus įtraukti kai kurie nauji įrašai, atsižvelgiant į teisės aktų pakeitimus kai kuriose valstybėse narėse. Pastaruoju atveju tos valstybės narės pačios apsvarsto, ar reikia laikinomis priemonėmis arba dvišaliais sprendimais reaguoti į situaciją asmenų, kurių įgytos teisės gali būti atitinkamai paveiktos,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EEB) Nr. 1408/71 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalyje išbraukiami žodžiai „vienos iš valstybių narių teritorijoje gyvenantiems“; |
| --- | --- | --- |

1.

3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalyje išbraukiami žodžiai „vienos iš valstybių narių teritorijoje gyvenantiems“;

| b) | 3 dalyje išbraukiami žodžiai „ir pagal 8 straipsnio 1 dalį sudarytos konvencijos“. |
| --- | --- |

b)

3 dalyje išbraukiami žodžiai „ir pagal 8 straipsnio 1 dalį sudarytos konvencijos“.

| 2. | 4 straipsnio 2a dalis pakeičiama taip:
  „2a   Šis straipsnis taikomas specialioms neįmokinėms išmokoms, numatytoms pagal teisės aktus, kurie dėl savo taikymo asmenų atžvilgiu, savo tikslų ir (arba) teisių įgijimo sąlygų turi ypatumų, būdingų ir socialinės apsaugos teisės aktams, nurodytiems 1 dalyje, ir socialinei paramai.
  „Specialios neįmokinės išmokos“ reiškia išmokas, kurios:






  a) | skirtos suteikti arba:






  i) | papildomą, pakeičiančią ar pagalbinę apsaugą nuo rizikų, kurias apima socialinės apsaugos sritys, nurodytos 1 dalyje, ir kurios garantuoja atitinkamiems asmenims minimalų pragyvenimo lygį užtikrinančias pajamas atsižvelgiant į ekonominę ir socialinę situaciją atitinkamoje valstybėje narėje; arba |
| --- | --- | --- | --- |

2.

4 straipsnio 2a dalis pakeičiama taip:

„2a   Šis straipsnis taikomas specialioms neįmokinėms išmokoms, numatytoms pagal teisės aktus, kurie dėl savo taikymo asmenų atžvilgiu, savo tikslų ir (arba) teisių įgijimo sąlygų turi ypatumų, būdingų ir socialinės apsaugos teisės aktams, nurodytiems 1 dalyje, ir socialinei paramai.

„Specialios neįmokinės išmokos“ reiškia išmokas, kurios:

a)

skirtos suteikti arba:

i)

papildomą, pakeičiančią ar pagalbinę apsaugą nuo rizikų, kurias apima socialinės apsaugos sritys, nurodytos 1 dalyje, ir kurios garantuoja atitinkamiems asmenims minimalų pragyvenimo lygį užtikrinančias pajamas atsižvelgiant į ekonominę ir socialinę situaciją atitinkamoje valstybėje narėje; arba

| ii) | tik specifinę neįgaliųjų apsaugą, glaudžiai susijusią su šių asmenų socialine aplinka atitinkamoje valstybėje narėje, ir |
| --- | --- |

ii)

tik specifinę neįgaliųjų apsaugą, glaudžiai susijusią su šių asmenų socialine aplinka atitinkamoje valstybėje narėje, ir

| b) | finansuojamos išimtinai iš privalomo apmokestinimo įnašų, kuriais siekiama padengti bendrąsias viešąsias išlaidas, ir jų suteikimo sąlygos bei apskaičiavimo tvarka nėra priklausomos nuo kokios nors įmokos išmokų gavėjo atžvilgiu. Tačiau išmokos, kurios papildo įmokines išmokas, vien dėl šios priežasties neturi būti laikomos įmokinėmis išmokomis, ir |
| --- | --- |

b)

finansuojamos išimtinai iš privalomo apmokestinimo įnašų, kuriais siekiama padengti bendrąsias viešąsias išlaidas, ir jų suteikimo sąlygos bei apskaičiavimo tvarka nėra priklausomos nuo kokios nors įmokos išmokų gavėjo atžvilgiu. Tačiau išmokos, kurios papildo įmokines išmokas, vien dėl šios priežasties neturi būti laikomos įmokinėmis išmokomis, ir

| c) | yra išvardytos IIa priede“. |
| --- | --- |

c)

yra išvardytos IIa priede“.

| 3. | 7 straipsnio 2 dalies c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | kai kurios socialinės apsaugos konvencijų, priimtų valstybėse narėse prieš pradedant taikyti šį reglamentą, nuostatos, jeigu jos yra palankesnės išmokų gavėjams arba jei jos atsirado dėl konkrečių istorinių aplinkybių ir galioja nustatytą laiko tarpą, ir jei jos yra išvardytos III priede“. |
| --- | --- | --- |

3.

7 straipsnio 2 dalies c punktas pakeičiamas taip:

„c)

kai kurios socialinės apsaugos konvencijų, priimtų valstybėse narėse prieš pradedant taikyti šį reglamentą, nuostatos, jeigu jos yra palankesnės išmokų gavėjams arba jei jos atsirado dėl konkrečių istorinių aplinkybių ir galioja nustatytą laiko tarpą, ir jei jos yra išvardytos III priede“.

| 4. | 9a straipsnis pakeičiamas taip:
  „9a straipsnis
  Atskaitinio laikotarpio pratęsimas
  Jei valstybės narės teisės aktuose numatoma, kad teisė gauti išmoką priklauso nuo to, ar įgytas minimalus draudiminis laikotarpis per nustatytą laiko tarpą iki draudiminio įvykio, nuo kurio buvo draudžiama (atskaitinis laikotarpis), ir nustatoma, kad laikotarpiai, per kuriuos pagal tos valstybės narės teisės aktus buvo mokamos išmokos, arba laikotarpiai, skirti užauginti vaikui tos valstybės narės teritorijoje, pratęsia šį atskaitinį laikotarpį, tai laikotarpiai, per kuriuos pagal kitos valstybės narės teisės aktus buvo mokamos invalidumo ar senatvės pensijos, ar ligos, bedarbio išmokos bei išmokos dėl nelaimingo atsitikimo darbe ar profesinės ligos, ir laikotarpiai, skirti užauginti vaiką kitos valstybės narės teritorijoje, taip pat pratęsia šį atskaitinį laikotarpį“. |
| --- | --- |

4.

9a straipsnis pakeičiamas taip:

„9a straipsnis

Atskaitinio laikotarpio pratęsimas

Jei valstybės narės teisės aktuose numatoma, kad teisė gauti išmoką priklauso nuo to, ar įgytas minimalus draudiminis laikotarpis per nustatytą laiko tarpą iki draudiminio įvykio, nuo kurio buvo draudžiama (atskaitinis laikotarpis), ir nustatoma, kad laikotarpiai, per kuriuos pagal tos valstybės narės teisės aktus buvo mokamos išmokos, arba laikotarpiai, skirti užauginti vaikui tos valstybės narės teritorijoje, pratęsia šį atskaitinį laikotarpį, tai laikotarpiai, per kuriuos pagal kitos valstybės narės teisės aktus buvo mokamos invalidumo ar senatvės pensijos, ar ligos, bedarbio išmokos bei išmokos dėl nelaimingo atsitikimo darbe ar profesinės ligos, ir laikotarpiai, skirti užauginti vaiką kitos valstybės narės teritorijoje, taip pat pratęsia šį atskaitinį laikotarpį“.

| 5. | 10a straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   10 straipsnio ir III antraštinės dalies nuostatos netaikomos specialioms neįmokinėms išmokoms, nurodytoms 4 straipsnio 2a dalyje. Asmenys, kuriems taikomas šis reglamentas, gauna šias išmokas, jei jos paminėtos IIa priede, išimtinai teritorijoje tos valstybės narės, kurioje jie gyvena, ir pagal tos valstybės teisės aktus. Išmokas savo sąskaita moka gyvenamosios vietos įstaiga“. |
| --- | --- |

5.

10a straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   10 straipsnio ir III antraštinės dalies nuostatos netaikomos specialioms neįmokinėms išmokoms, nurodytoms 4 straipsnio 2a dalyje. Asmenys, kuriems taikomas šis reglamentas, gauna šias išmokas, jei jos paminėtos IIa priede, išimtinai teritorijoje tos valstybės narės, kurioje jie gyvena, ir pagal tos valstybės teisės aktus. Išmokas savo sąskaita moka gyvenamosios vietos įstaiga“.

| 6. | 23 straipsnyje įterpiama ši dalis:
  „2a.   Šio straipsnio 1 ir 2 dalies nuostatos taip pat taikomos, kai kompetentingos įstaigos taikomi teisės aktai numato konkretų atskaitinį laikotarpį, ir šis periodas, tam tikrais atvejais, sutampa su visais arba su dalimi laikotarpių, kuriuos atitinkamas asmuo įsigyja pagal vienos arba kelių valstybių narių teisės aktus.“. |
| --- | --- |

6.

23 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„2a.   Šio straipsnio 1 ir 2 dalies nuostatos taip pat taikomos, kai kompetentingos įstaigos taikomi teisės aktai numato konkretų atskaitinį laikotarpį, ir šis periodas, tam tikrais atvejais, sutampa su visais arba su dalimi laikotarpių, kuriuos atitinkamas asmuo įsigyja pagal vienos arba kelių valstybių narių teisės aktus.“.

| 7. | 35 straipsnio 2 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

7.

35 straipsnio 2 dalis išbraukiama.

| 8. | 69 straipsnio 4 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

8.

69 straipsnio 4 dalis išbraukiama.

| 9. | Įterpiami šie straipsniai:
  „95f straipsnis
  Pereinamojo laikotarpio nuostatos, susijusios su II priedo I skirsniu, tekste su antraštėmis „D. VOKIETIJA“ ir „R. AUSTRIJA“
  1.   II priedo I skirsnyje tekste su antrašte „D. VOKIETIJA“ ir „R. AUSTRIJA“, su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr..../2005, iš dalies keičiančiu Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų taikymo pagal darbo sutartį dirbantiems asmenims, savarankiškai dirbantiems asmenims ir jų šeimos nariams, judantiems Bendrijoje ir (EEB) Nr. 574/72, nustatantį Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 (10) įgyvendinimo tvarką, nenustatomas joks teisių įgijimas laikotarpiui iki 2005 m. sausio 1 d.
  2.   Nustatant pagal šį reglamentą įgytas teises, įskaitomi visi draudimo laikotarpiai ir, tam tikrais atvejais, visi darbo pagal darbo sutartį, savarankiško darbo arba gyvenimo laikotarpiai, įgyti pagal valstybės narės teisės aktus iki 2005 m. sausio 1 d.
  3.   Laikantis 1 dalies nuostatų, pagal šį reglamentą teisė įgyjama net jeigu ji yra susijusi su draudiminiu įvykiu, įvykusiu iki 2005 m. sausio 1 d.
  4.   Bet kuri išmoka, kuri nebuvo paskirta arba buvo sustabdytas jos mokėjimas dėl atitinkamo asmens pilietybės arba gyvenamosios vietos, to asmens prašymu skiriama arba atnaujinamas jos mokėjimas nuo 2005 m. sausio 1 d. su sąlyga, jei pagal anksčiau nustatytas teises į išmokas nebuvo sutekta vienkartinė išmoka.
  5.   Asmenų, kuriems pensija ar metinė išmoka buvo paskirta iki 2005 m. sausio 1 d., teisės jų pačių prašymu gali būti peržiūrėtos, atsižvelgiant į šio reglamento nuostatas. Ši nuostata taip pat taikoma kitoms išmokoms pagal 78 straipsnį.
  6.   Jeigu 4 ar 5 dalyje nurodytas prašymas pateikiamas per dvejus metus nuo 2005 m. sausio 1 d., pagal šį reglamentą įgytos teisės įsigalioja nuo tos datos, ir atitinkamiems asmenims negali būti taikomos jokios valstybės narės teisės aktų nuostatos, susijusios su teisių panaikinimu ar apribojimu.
  7.   Jeigu 4 ar 5 dalyje nurodytas prašymas pateikiamas pasibaigus dvejų metų laikotarpiui po 2005 m. sausio 1 d., teisės, kurios nebuvo prarastos arba nutrūkusios dėl senaties termino, įsigalioja nuo prašymo pateikimo dienos, išskyrus atvejus, kai taikomos kurios nors valstybės narės palankesnės teisės aktų nuostatos.
  95g straipsnis
  Pereinamojo laikotarpio nuostatos, susijusios su IIa priedo įrašu dėl priežiūros pašalpos Austrijoje (Pflegegeld) išbraukimu.
  Jeigu prašymai skirti priežiūros pašalpas pagal Austrijos federalinį įstatymą (Bundespflegegeld gesetz) pateikti ne vėliau kaip iki 2001 m. kovo 8 d. remiantis šio reglamento 10a straipsnio 3 dalimi, ši nuostata taikoma ir toliau, jei priežiūros pašalpos gavėjas tebegyvena Austrijoje po 2001 m. kovo 8 d. |
| --- | --- |

9.

Įterpiami šie straipsniai:

„95f straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos, susijusios su II priedo I skirsniu, tekste su antraštėmis „D. VOKIETIJA“ ir „R. AUSTRIJA“

1.   II priedo I skirsnyje tekste su antrašte „D. VOKIETIJA“ ir „R. AUSTRIJA“, su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr..../2005, iš dalies keičiančiu Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų taikymo pagal darbo sutartį dirbantiems asmenims, savarankiškai dirbantiems asmenims ir jų šeimos nariams, judantiems Bendrijoje ir (EEB) Nr. 574/72, nustatantį Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 (10) įgyvendinimo tvarką, nenustatomas joks teisių įgijimas laikotarpiui iki 2005 m. sausio 1 d.

2.   Nustatant pagal šį reglamentą įgytas teises, įskaitomi visi draudimo laikotarpiai ir, tam tikrais atvejais, visi darbo pagal darbo sutartį, savarankiško darbo arba gyvenimo laikotarpiai, įgyti pagal valstybės narės teisės aktus iki 2005 m. sausio 1 d.

3.   Laikantis 1 dalies nuostatų, pagal šį reglamentą teisė įgyjama net jeigu ji yra susijusi su draudiminiu įvykiu, įvykusiu iki 2005 m. sausio 1 d.

4.   Bet kuri išmoka, kuri nebuvo paskirta arba buvo sustabdytas jos mokėjimas dėl atitinkamo asmens pilietybės arba gyvenamosios vietos, to asmens prašymu skiriama arba atnaujinamas jos mokėjimas nuo 2005 m. sausio 1 d. su sąlyga, jei pagal anksčiau nustatytas teises į išmokas nebuvo sutekta vienkartinė išmoka.

5.   Asmenų, kuriems pensija ar metinė išmoka buvo paskirta iki 2005 m. sausio 1 d., teisės jų pačių prašymu gali būti peržiūrėtos, atsižvelgiant į šio reglamento nuostatas. Ši nuostata taip pat taikoma kitoms išmokoms pagal 78 straipsnį.

6.   Jeigu 4 ar 5 dalyje nurodytas prašymas pateikiamas per dvejus metus nuo 2005 m. sausio 1 d., pagal šį reglamentą įgytos teisės įsigalioja nuo tos datos, ir atitinkamiems asmenims negali būti taikomos jokios valstybės narės teisės aktų nuostatos, susijusios su teisių panaikinimu ar apribojimu.

7.   Jeigu 4 ar 5 dalyje nurodytas prašymas pateikiamas pasibaigus dvejų metų laikotarpiui po 2005 m. sausio 1 d., teisės, kurios nebuvo prarastos arba nutrūkusios dėl senaties termino, įsigalioja nuo prašymo pateikimo dienos, išskyrus atvejus, kai taikomos kurios nors valstybės narės palankesnės teisės aktų nuostatos.

95g straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos, susijusios su IIa priedo įrašu dėl priežiūros pašalpos Austrijoje (Pflegegeld) išbraukimu.

Jeigu prašymai skirti priežiūros pašalpas pagal Austrijos federalinį įstatymą (Bundespflegegeld gesetz) pateikti ne vėliau kaip iki 2001 m. kovo 8 d. remiantis šio reglamento 10a straipsnio 3 dalimi, ši nuostata taikoma ir toliau, jei priežiūros pašalpos gavėjas tebegyvena Austrijoje po 2001 m. kovo 8 d.

| 10. | II, IIa, III, IV ir VI priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento I priedą. |
| --- | --- |

10.

II, IIa, III, IV ir VI priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento I priedą.

2 straipsnis

Reglamentas (EEB) Nr. 574/72 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 4 straipsnio 11 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

1.

4 straipsnio 11 dalis išbraukiama.

| 2. | Įterpiamas šis straipsnis:
  „10c straipsnis
  Nustatyti formalumai, kurių laikomasi taikant reglamento 13 straipsnio 2 dalies d punktą valstybės pareigūnams ir jiems prilygintiems asmenims.
  Tam, kad būtų taikomas 13 straipsnio 2 dalies d punktas, valstybės narės, kurios teisės aktai yra taikomi, kompetentingos valdžios institucijos paskirta įstaiga išduoda liudijimą, kad valstybės pareigūnui arba jam prilygintam asmeniui taikomi jos teisės aktai“. |
| --- | --- |

2.

Įterpiamas šis straipsnis:

„10c straipsnis

Nustatyti formalumai, kurių laikomasi taikant reglamento 13 straipsnio 2 dalies d punktą valstybės pareigūnams ir jiems prilygintiems asmenims.

Tam, kad būtų taikomas 13 straipsnio 2 dalies d punktas, valstybės narės, kurios teisės aktai yra taikomi, kompetentingos valdžios institucijos paskirta įstaiga išduoda liudijimą, kad valstybės pareigūnui arba jam prilygintam asmeniui taikomi jos teisės aktai“.

| 3. | 12a straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | pavadinimas pakeičiamas taip: |
| --- | --- | --- |

3.

12a straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

pavadinimas pakeičiamas taip:

| b) | įžanginis sakinys pakeičiamas taip:
  „Tam, kad būtų taikomos reglamento 14 straipsnio 2 ir 3 dalies, 14a straipsnio 2–4 dalių ir 14c straipsnio nuostatos, taikomos tokios taisyklės:“; |
| --- | --- |

b)

įžanginis sakinys pakeičiamas taip:

„Tam, kad būtų taikomos reglamento 14 straipsnio 2 ir 3 dalies, 14a straipsnio 2–4 dalių ir 14c straipsnio nuostatos, taikomos tokios taisyklės:“;

| c) | įterpiama ši dalis:
  „1a.   Jei pagal reglamento 14 straipsnio 2 dalies a punktą asmeniui, kuris yra keliaujančio ar skraidančio personalo narys tarptautinėje transporto įmonėje, taikomi teisės aktai tos valstybės narės, kurios teritorijoje įsikūrusi registruota įmonės buveinė ar vykdoma veikla arba yra įsikūręs jį įdarbinantis filialas, ar nuolatinė atstovybė, arba kurioje jis gyvena ar daugiausiai dirba, tos valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos paskirta įstaiga išduoda liudijimą, patvirtinantį, kad jam taikomi tos valstybės narės teisės aktai“. |
| --- | --- |

c)

įterpiama ši dalis:

„1a.   Jei pagal reglamento 14 straipsnio 2 dalies a punktą asmeniui, kuris yra keliaujančio ar skraidančio personalo narys tarptautinėje transporto įmonėje, taikomi teisės aktai tos valstybės narės, kurios teritorijoje įsikūrusi registruota įmonės buveinė ar vykdoma veikla arba yra įsikūręs jį įdarbinantis filialas, ar nuolatinė atstovybė, arba kurioje jis gyvena ar daugiausiai dirba, tos valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos paskirta įstaiga išduoda liudijimą, patvirtinantį, kad jam taikomi tos valstybės narės teisės aktai“.

| 4. | 32a straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

4.

32a straipsnis išbraukiamas.

| 5. | Priedai pakeičiami pagal šio reglamento II priedą. |
| --- | --- |

5.

Priedai pakeičiami pagal šio reglamento II priedą.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

1 straipsnio 9 dalis, susijusi su Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 95f straipsniu, I priedo 1 punkto a ir aa papunkčiais bei II priedo 2 ir 4 punktais, taikoma nuo 2005 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

---

(1)  OL C 80, 2004 3 30, p. 118.

1

(2)  2004 m. kovo 11 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 102 E, 2004 4 28, p. 804), 2004 m. lapkričio 15 d. Tarybos bendroji pozicija ir Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

Oficialiajame leidinyje

(3)  OL L 149, 1971 7 5, p. 2. Reglamentas, atnaujintas Reglamentu (EB) Nr. 118/97 (OL L 28, 1997 1 30, p. 1), su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 631/2004 (OL L 100, 2004 4 6, p. 1) ir panaikintas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 883/2004 (OL L 166, 2004 4 30, p. 1) nuo įgyvendinimo reglamento įsigaliojimo dienos. Reglamentas bus panaikintas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 883/2004 (OL L 166, 2004 4 30, p. 1) taikymo dieną.

3

(4)  OL L 74, 1972 3 27, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 631/2004 (OL L 100, 2004 4 6, p. 1).

4

(5)  2002 m. balandžio 18 d. sprendimas, C-290/00, Rink., 2002, p. I-3567.

5

,

(6)  1996 m. birželio 13 d. sprendimas, C-170/95, Rink., 1996, p. I-2921.

6

(7)  2001 m. kovo 8 d. sprendimas C-215/99, Rink., 2001, p. I-1901 ir 2001 m. gegužės 31 d. sprendimas C-43/99, Rink., 2001, p. I-4265.

7

(8)  Palankiausių sąlygų principą Europos Sąjungos Teisingumo Teismas priminė savo 1991 m. vasario 7 d. sprendime, C-227/89, Rink., 1991, p. I-323; 1995 m. lapkričio 9 d. sprendime, C-475/93, Rink., 1995, p. I-3813; 2000 m. lapkričio 9 d. sprendime, C-75/99, Rink., 2000, p. I-9399 ir 2002 m. vasario 5 d. sprendime, C-277/99, Rink., p. I-1261.

8

(9)  1996 m. balandžio 30 d. sprendimas, C-214/94, Rink., 1996, p. I-2253;

9

1996 m. balandžio 30 d. sprendimas, C-308/93, Rink., 1996, p. I-2097;

2002 m. sausio 15 d. sprendimas, C-55/00, Rink., 2002, p. I-413;

(10)  OL L ...“

10

---

I PRIEDAS

Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 priedai iš dalies keičiami taip:

| 1. | II priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | I skirsnyje tekstas su antrašte „D. VOKIETIJA“ pakeičiamas žodžiu „netaikoma“; |
| --- | --- | --- |

1.

II priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

I skirsnyje tekstas su antrašte „D. VOKIETIJA“ pakeičiamas žodžiu „netaikoma“;

| b-) | I skirsnyje tekstas su antrašte „R. AUSTRIJA“ pakeičiamas žodžiu: „netaikoma“; |
| --- | --- |

b-)

I skirsnyje tekstas su antrašte „R. AUSTRIJA“ pakeičiamas žodžiu: „netaikoma“;

| c) | II skirsnis iš dalies keičiamas taip:






  i) | tekste su antrašte „G. ISPANIJA“ žodis „Jokia“ pakeičiamas taip:
  „Vaiko gimimo pašalpos (vienkartinė išmoka gimus trečiajam bei sekantiems vaikams ir vienkartinė išmoka gimus keliems vaikams)“; |
| --- | --- | --- |

c)

II skirsnis iš dalies keičiamas taip:

i)

tekste su antrašte „G. ISPANIJA“ žodis „Jokia“ pakeičiamas taip:

„Vaiko gimimo pašalpos (vienkartinė išmoka gimus trečiajam bei sekantiems vaikams ir vienkartinė išmoka gimus keliems vaikams)“;

| ii) | tekstas su antrašte „H. PRANCŪZIJA“ pakeičiamas taip:
  „Gimimo ar įvaikinimo pašalpa (ankstyvosios vaikystės išmoka)“; |
| --- | --- |

ii)

tekstas su antrašte „H. PRANCŪZIJA“ pakeičiamas taip:

„Gimimo ar įvaikinimo pašalpa (ankstyvosios vaikystės išmoka)“;

| iii) | tekstas su antrašte „W. SUOMIJA“ pakeičiamas taip:
  „Bendra motinystės išmoka, motinystės vienkartinė pašalpa ir parama vienkartinės išmokos forma, skirta tarptautinio įvaikinimo išlaidoms kompensuoti pagal Motinystės pašalpos aktą.“ |
| --- | --- |

iii)

tekstas su antrašte „W. SUOMIJA“ pakeičiamas taip:

„Bendra motinystės išmoka, motinystės vienkartinė pašalpa ir parama vienkartinės išmokos forma, skirta tarptautinio įvaikinimo išlaidoms kompensuoti pagal Motinystės pašalpos aktą.“

| d) | III skirsnyje tekste su antrašte „D. VOKIETIJA“ b punktas išbraukiamas; |
| --- | --- |

d)

III skirsnyje tekste su antrašte „D. VOKIETIJA“ b punktas išbraukiamas;

| 2. | IIa priedas pakeičiamas tekstu, į kurį įtraukti 2003 m. Stojimo akte išdėstyti nepakeisti įrašai:
  A.   BELGIJA






  a) | pajamas pakeičianti pašalpa (1987 m. vasario 27 d. Įstatymas); |
| --- | --- | --- |

2.

IIa priedas pakeičiamas tekstu, į kurį įtraukti 2003 m. Stojimo akte išdėstyti nepakeisti įrašai:

A.   BELGIJA

a)

pajamas pakeičianti pašalpa (1987 m. vasario 27 d. Įstatymas);

| b) | garantuotos pajamos pagyvenusiems žmonėms (2001 m. kovo 22 d. Įstatymas). |
| --- | --- |

b)

garantuotos pajamos pagyvenusiems žmonėms (2001 m. kovo 22 d. Įstatymas).

B.   ČEKIJOS RESPUBLIKA

Socialinė pašalpa (Valstybinės socialinės paramos aktas Nr. 117/1995 Sb.).

C.   DANIJA

Pensininkų apgyvendinimo išlaidos (1995 m. kovo 29 d. Įstatymu Nr. 204 konsoliduotas įstatymas dėl individualios apgyvendinimo paramos).

D.   VOKIETIJA

Pagyvenusiems asmenims ir sumažėjusio darbingumo asmenims minimalų pragyvenimo lygį garantuojančios pajamos pagal Socialinio kodekso XII knygos 4 skyrių.

E.   ESTIJA

| a) | neįgalių suaugusiųjų pašalpa (1999 m. sausio 27 d. Socialinių išmokų neįgaliems asmenims aktas); |
| --- | --- |

a)

neįgalių suaugusiųjų pašalpa (1999 m. sausio 27 d. Socialinių išmokų neįgaliems asmenims aktas);

| b) | valstybinė bedarbio pašalpa (2000 m. spalio 1 d. Socialinės bedarbių apsaugos aktas). |
| --- | --- |

b)

valstybinė bedarbio pašalpa (2000 m. spalio 1 d. Socialinės bedarbių apsaugos aktas).

F.   GRAIKIJA

Specialios išmokos pagyvenusiems asmenims (Įstatymas 1296/82).

G.   ISPANIJA

| a) | minimalių pajamų garantavimas (1982 m. balandžio 7 d. Įstatymas Nr. 13/82); |
| --- | --- |

a)

minimalių pajamų garantavimas (1982 m. balandžio 7 d. Įstatymas Nr. 13/82);

| b) | išmokos pagyvenusiems asmenims ir negalintiems dirbti invalidams remti (1981 m. liepos 24 d. Karališkasis dekretas Nr. 2620/81); |
| --- | --- |

b)

išmokos pagyvenusiems asmenims ir negalintiems dirbti invalidams remti (1981 m. liepos 24 d. Karališkasis dekretas Nr. 2620/81);

| c) | neįmokinės invalidumo pensijos bei pensijos, kaip numatyta Bendrojo įstatymo dėl socialinės apsaugos konsoliduoto teksto, patvirtinto 1994 m. birželio 20 d. Karališkuoju įstatymo galią turinčiu dekretu Nr. 1/1994, 38 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

c)

neįmokinės invalidumo pensijos bei pensijos, kaip numatyta Bendrojo įstatymo dėl socialinės apsaugos konsoliduoto teksto, patvirtinto 1994 m. birželio 20 d. Karališkuoju įstatymo galią turinčiu dekretu Nr. 1/1994, 38 straipsnio 1 dalyje;

| d) | pašalpos skatinti judėjimą ir kompensuoti transporto išlaidas (1982 m. balandžio 7 d. Įstatymas Nr. 13/1982). |
| --- | --- |

d)

pašalpos skatinti judėjimą ir kompensuoti transporto išlaidas (1982 m. balandžio 7 d. Įstatymas Nr. 13/1982).

H.   PRANCŪZIJA

| a) | specialaus invalidumo fondo ir Senatvės solidarumo fondo skiriamos papildomos pašalpos (1956 m. birželio 30 d. Įstatymas, kodifikuotas Socialinės apsaugos kodekso VIII knygoje); |
| --- | --- |

a)

specialaus invalidumo fondo ir Senatvės solidarumo fondo skiriamos papildomos pašalpos (1956 m. birželio 30 d. Įstatymas, kodifikuotas Socialinės apsaugos kodekso VIII knygoje);

| b) | neįgalių suaugusiųjų pašalpa (1975 m. birželio 30 d. Įstatymas, kodifikuotas Socialinės apsaugos kodekso VIII knygoje); |
| --- | --- |

b)

neįgalių suaugusiųjų pašalpa (1975 m. birželio 30 d. Įstatymas, kodifikuotas Socialinės apsaugos kodekso VIII knygoje);

| c) | speciali pašalpa (1952 m. liepos 10 d. Įstatymas, kodifikuotas Socialinės apsaugos kodekso VIII knygoje). |
| --- | --- |

c)

speciali pašalpa (1952 m. liepos 10 d. Įstatymas, kodifikuotas Socialinės apsaugos kodekso VIII knygoje).

I.   AIRIJA

| a) | bedarbio pašalpa (1993 m. Socialinės gerovės (konsoliduotas) aktas), III dalies 2 skyrius); |
| --- | --- |

a)

bedarbio pašalpa (1993 m. Socialinės gerovės (konsoliduotas) aktas), III dalies 2 skyrius);

| b) | senatvės (neįmokinė) pensija (1993 m. Socialinės gerovės (konsoliduotas) aktas), III dalies 4 skyrius); |
| --- | --- |

b)

senatvės (neįmokinė) pensija (1993 m. Socialinės gerovės (konsoliduotas) aktas), III dalies 4 skyrius);

| c) | našlės (neįmokinė) pensija ir našlio (neįmokinė) pensija (1993 m. Socialinės gerovės (konsoliduotas) aktas), III dalies 6 skyrius su paskutiniais pakeitimais, padarytais 1997 m. Socialinės gerovės akto V dalimi); |
| --- | --- |

c)

našlės (neįmokinė) pensija ir našlio (neįmokinė) pensija (1993 m. Socialinės gerovės (konsoliduotas) aktas), III dalies 6 skyrius su paskutiniais pakeitimais, padarytais 1997 m. Socialinės gerovės akto V dalimi);

| d) | negalios pašalpa (1996 m. Socialinės gerovės aktas, IV dalis); |
| --- | --- |

d)

negalios pašalpa (1996 m. Socialinės gerovės aktas, IV dalis);

| e) | judėjimo pašalpa (1970 m. Sveikatos aktas, 61 skirsnis); |
| --- | --- |

e)

judėjimo pašalpa (1970 m. Sveikatos aktas, 61 skirsnis);

| f) | aklųjų pensija (1993 m. Socialinės gerovės (konsoliduoto) akto III dalies 5 skyrius). |
| --- | --- |

f)

aklųjų pensija (1993 m. Socialinės gerovės (konsoliduoto) akto III dalies 5 skyrius).

J.   ITALIJA

| a) | socialinės pensijos pragyvenimo neturintiems asmenims (1969 m. balandžio 30 d. Įstatymas Nr. 153); |
| --- | --- |

a)

socialinės pensijos pragyvenimo neturintiems asmenims (1969 m. balandžio 30 d. Įstatymas Nr. 153);

| b) | pensijos ir pašalpos civiliams neįgaliesiems ar invalidams (1974 m. kovo 30 d. Įstatymas Nr. 118, 1980 m. vasario 11 d. Įstatymas Nr. 18 ir 1988 m. lapkričio 23 d. Įstatymas Nr. 508); |
| --- | --- |

b)

pensijos ir pašalpos civiliams neįgaliesiems ar invalidams (1974 m. kovo 30 d. Įstatymas Nr. 118, 1980 m. vasario 11 d. Įstatymas Nr. 18 ir 1988 m. lapkričio 23 d. Įstatymas Nr. 508);

| c) | kurčnebylių pensijos ir pašalpos (1970 m. gegužės 26 d. Įstatymas Nr. 381 ir 1988 m. lapkričio 23 d. Įstatymas Nr. 508); |
| --- | --- |

c)

kurčnebylių pensijos ir pašalpos (1970 m. gegužės 26 d. Įstatymas Nr. 381 ir 1988 m. lapkričio 23 d. Įstatymas Nr. 508);

| d) | pensijos ir pašalpos civiliams akliesiems (1970 m. gegužės 27 d. Įstatymas Nr. 382 ir 1988 m. lapkričio 23 d. Įstatymas Nr. 508); |
| --- | --- |

d)

pensijos ir pašalpos civiliams akliesiems (1970 m. gegužės 27 d. Įstatymas Nr. 382 ir 1988 m. lapkričio 23 d. Įstatymas Nr. 508);

| e) | minimalias pensijas papildančios išmokos (1952 m. balandžio 4 d. Įstatymas Nr. 218, 1983 m. lapkričio 11 d. Įstatymas Nr. 638 ir 1990 m. gruodžio 29 d. Įstatymas Nr. 407); |
| --- | --- |

e)

minimalias pensijas papildančios išmokos (1952 m. balandžio 4 d. Įstatymas Nr. 218, 1983 m. lapkričio 11 d. Įstatymas Nr. 638 ir 1990 m. gruodžio 29 d. Įstatymas Nr. 407);

| f) | negalios pašalpas papildančios išmokos (1984 m. birželio 12 d. Įstatymas Nr. 222); |
| --- | --- |

f)

negalios pašalpas papildančios išmokos (1984 m. birželio 12 d. Įstatymas Nr. 222);

| g) | socialinės pašalpos (1995 m. rugpjūčio 8 d. Įstatymas Nr. 335); |
| --- | --- |

g)

socialinės pašalpos (1995 m. rugpjūčio 8 d. Įstatymas Nr. 335);

| h) | socialinė priemoka (1988 m. gruodžio 29 d. Įstatymo Nr. 544 1 straipsnio 1 ir 12 dalys bei vėlesni šio įstatymo pakeitimai). |
| --- | --- |

h)

socialinė priemoka (1988 m. gruodžio 29 d. Įstatymo Nr. 544 1 straipsnio 1 ir 12 dalys bei vėlesni šio įstatymo pakeitimai).

K.   KIPRAS

| a) | socialinė pensija (1995 m. Socialinių pensijų įstatymas (Įstatymas 25(I)/95) su pakeitimais); |
| --- | --- |

a)

socialinė pensija (1995 m. Socialinių pensijų įstatymas (Įstatymas 25(I)/95) su pakeitimais);

| b) | sunkios judėjimo negalios pašalpa (Ministrų Tarybos sprendimai: 1992 m. spalio 16 d. Nr. 38.210, 1994 m. rugpjūčio 1 d. Nr. 41.370, 1997 m. birželio 11 d. Nr. 46.183 ir 2001 m. gegužės 16 d. Nr. 53.675); |
| --- | --- |

b)

sunkios judėjimo negalios pašalpa (Ministrų Tarybos sprendimai: 1992 m. spalio 16 d. Nr. 38.210, 1994 m. rugpjūčio 1 d. Nr. 41.370, 1997 m. birželio 11 d. Nr. 46.183 ir 2001 m. gegužės 16 d. Nr. 53.675);

| c) | speciali pašalpa akliems asmenims (1996 m. Specialių pašalpų įstatymas (Įstatymas 77(I)/96) su pakeitimais). |
| --- | --- |

c)

speciali pašalpa akliems asmenims (1996 m. Specialių pašalpų įstatymas (Įstatymas 77(I)/96) su pakeitimais).

L.   LATVIJA

| a) | valstybinės socialinės apsaugos išmoka (1995 m. spalio 26 d. Socialinės paramos įstatymas); |
| --- | --- |

a)

valstybinės socialinės apsaugos išmoka (1995 m. spalio 26 d. Socialinės paramos įstatymas);

| b) | pašalpa, skirta kompensuoti transporto išlaidas neįgaliems asmenims, turintiems sutrikusią judėjimo funkciją (1995 m. spalio 26 d. Socialinės paramos įstatymas). |
| --- | --- |

b)

pašalpa, skirta kompensuoti transporto išlaidas neįgaliems asmenims, turintiems sutrikusią judėjimo funkciją (1995 m. spalio 26 d. Socialinės paramos įstatymas).

M.   LIETUVA

| a) | socialinė pensija (1994 m. Šalpos (socialinių) pensijų įstatymas); |
| --- | --- |

a)

socialinė pensija (1994 m. Šalpos (socialinių) pensijų įstatymas);

| b) | speciali transporto lengvata neįgaliesiems, turintiems sutrikusią judėjimo funkciją (2000 m. Transporto lengvatų įstatymo 7 straipsnis). |
| --- | --- |

b)

speciali transporto lengvata neįgaliesiems, turintiems sutrikusią judėjimo funkciją (2000 m. Transporto lengvatų įstatymo 7 straipsnis).

N.   LIUKSEMBURGAS

Pajamos neįgaliesiems (2003 m. rugsėjo 12 d. įstatymo 1 straipsnio 2 dalis), išskyrus asmenis, kurie pripažinti neįgaliais darbuotojais ir kurie dirba įprastinėmis darbo sąlygomis arba saugioje aplinkoje.

O.   VENGRIJA

| a) | metinė invalidumo išmoka (Ministrų Tarybos dekretas Nr. 83/1987 (XII 27) dėl metinių invalidumo išmokų); |
| --- | --- |

a)

metinė invalidumo išmoka (Ministrų Tarybos dekretas Nr. 83/1987 (XII 27) dėl metinių invalidumo išmokų);

| b) | neįmokinė senatvės pašalpa (1993 m. III aktas dėl socialinio administravimo ir socialinių išmokų); |
| --- | --- |

b)

neįmokinė senatvės pašalpa (1993 m. III aktas dėl socialinio administravimo ir socialinių išmokų);

| c) | transporto pašalpa (Vyriausybės dekretas Nr. 164/1995 (XII 27) dėl transporto pašalpų asmenims su sunkia fizine negalia). |
| --- | --- |

c)

transporto pašalpa (Vyriausybės dekretas Nr. 164/1995 (XII 27) dėl transporto pašalpų asmenims su sunkia fizine negalia).

P.   MALTA

| a) | papildoma pašalpa (1987 m. Socialinės apsaugos akto (Cap. 318) 73 skirsnis); |
| --- | --- |

a)

papildoma pašalpa (1987 m. Socialinės apsaugos akto (Cap. 318) 73 skirsnis);

| b) | senatvės pensija (1987 m. Socialinės apsaugos aktas (Cap. 318)). |
| --- | --- |

b)

senatvės pensija (1987 m. Socialinės apsaugos aktas (Cap. 318)).

Q.   NYDERLANDAI

| a) | 1997 m. balandžio 24 d. Pagalbos neįgaliems jauniems žmonėms aktas (Wajong); |
| --- | --- |

a)

1997 m. balandžio 24 d. Pagalbos neįgaliems jauniems žmonėms aktas (Wajong);

| b) | 1986 m. lapkričio 6 d. Papildomų išmokų aktas (TW). |
| --- | --- |

b)

1986 m. lapkričio 6 d. Papildomų išmokų aktas (TW).

R.   AUSTRIJA

Kompensacinis priedas (1955 m. rugsėjo 9 d. Federalinis aktas dėl bendrojo socialinio draudimo – ASVG, 1978 m. spalio 11 d. Federalinis aktas dėl socialinio draudimo verslu užsiimantiems asmenims – GSVG ir 1978 m. spalio 11 d. Federalinis aktas dėl ūkininkų socialinio draudimo – BSVG).

S.   LENKIJA

Socialinė pensija (1990 m. lapkričio 29 d. Aktas dėl socialinės paramos).

T.   PORTUGALIJA

| a) | neįmokinė valstybinė senatvės ir invalidumo pensija (1980 m. spalio 13 d. Dekretas–įstatymas Nr. 464/80); |
| --- | --- |

a)

neįmokinė valstybinė senatvės ir invalidumo pensija (1980 m. spalio 13 d. Dekretas–įstatymas Nr. 464/80);

| b) | neįmokinė našlystės pensija (1981 m. lapkričio 11 d. Vyriausybės dekretas Nr. 52/81). |
| --- | --- |

b)

neįmokinė našlystės pensija (1981 m. lapkričio 11 d. Vyriausybės dekretas Nr. 52/81).

U.   SLOVĖNIJA

| a) | valstybinė pensija (1999 m. gruodžio 23 d. Pensijų ir invalidumo draudimo aktas); |
| --- | --- |

a)

valstybinė pensija (1999 m. gruodžio 23 d. Pensijų ir invalidumo draudimo aktas);

| b) | parama pensininkų pajamoms (1999 m. gruodžio 23 d. Pensijų ir invalidumo draudimo aktas); |
| --- | --- |

b)

parama pensininkų pajamoms (1999 m. gruodžio 23 d. Pensijų ir invalidumo draudimo aktas);

| c) | išlaikymo pašalpa (1999 m. gruodžio 23 d. Pensijų ir invalidumo draudimo aktas). |
| --- | --- |

c)

išlaikymo pašalpa (1999 m. gruodžio 23 d. Pensijų ir invalidumo draudimo aktas).

V.   SLOVAKIJA

Pensijų kaip vienintelio pajamų šaltinio suderinimas (Aktas Nr. 100/1988 Zb.).

W.   SUOMIJA

| a) | negalios pašalpa (Negalios pašalpos aktas 124/88); |
| --- | --- |

a)

negalios pašalpa (Negalios pašalpos aktas 124/88);

| b) | vaikų priežiūros pašalpa (Vaikų priežiūros pašalpos aktas 444/69); |
| --- | --- |

b)

vaikų priežiūros pašalpa (Vaikų priežiūros pašalpos aktas 444/69);

| c) | būsto pašalpa pensininkams (Aktas dėl būsto pašalpos pensininkams 591/78); |
| --- | --- |

c)

būsto pašalpa pensininkams (Aktas dėl būsto pašalpos pensininkams 591/78);

| d) | darbo rinkos parama (Bedarbystės išmokų aktas 1290/2002); |
| --- | --- |

d)

darbo rinkos parama (Bedarbystės išmokų aktas 1290/2002);

| e) | speciali parama imigrantams (Aktas dėl specialios paramos imigrantams 1192/2002). |
| --- | --- |

e)

speciali parama imigrantams (Aktas dėl specialios paramos imigrantams 1192/2002).

X.   ŠVEDIJA

| a) | būsto priedai pensiją gaunantiems asmenims (Įstatymas 2001:761); |
| --- | --- |

a)

būsto priedai pensiją gaunantiems asmenims (Įstatymas 2001:761);

| b) | finansinė parama pagyvenusiems asmenims (Įstatymas 2001:853); |
| --- | --- |

b)

finansinė parama pagyvenusiems asmenims (Įstatymas 2001:853);

| c) | negalios pašalpa ir neįgalių vaikų priežiūros pašalpa (Įstatymas 1998:703). |
| --- | --- |

c)

negalios pašalpa ir neįgalių vaikų priežiūros pašalpa (Įstatymas 1998:703).

Y.   JUNGTINĖ KARALYSTĖ

| a) | valstybinė pensijos paskola (2002 m. Valstybinės pensijos paskolos aktas); |
| --- | --- |

a)

valstybinė pensijos paskola (2002 m. Valstybinės pensijos paskolos aktas);

| b) | pagal pajamas nustatomos pašalpos darbo ieškantiems asmenims (1995 m. birželio 28 d. Akto dėl darbo ieškančių asmenų 1 skirsnio 2 dalies d punkto ii papunktis ir 3 straipsnis bei 1995 m. spalio 18 d. Įsakymo dėl darbo ieškančių asmenų (Šiaurės Airija) 3 straipsnio 2 dalies d punkto ii papunktis ir 5 straipsnis); |
| --- | --- |

b)

pagal pajamas nustatomos pašalpos darbo ieškantiems asmenims (1995 m. birželio 28 d. Akto dėl darbo ieškančių asmenų 1 skirsnio 2 dalies d punkto ii papunktis ir 3 straipsnis bei 1995 m. spalio 18 d. Įsakymo dėl darbo ieškančių asmenų (Šiaurės Airija) 3 straipsnio 2 dalies d punkto ii papunktis ir 5 straipsnis);

| c) | pajamų parama (1986 m. liepos 25 d. Socialinės apsaugos akto 20–22 skirsniai ir 23 skirsnis ir 1986 m. lapkričio 5 d. Socialinės apsaugos (Šiaurės Airija) įsakymo 21–24 straipsniai); |
| --- | --- |

c)

pajamų parama (1986 m. liepos 25 d. Socialinės apsaugos akto 20–22 skirsniai ir 23 skirsnis ir 1986 m. lapkričio 5 d. Socialinės apsaugos (Šiaurės Airija) įsakymo 21–24 straipsniai);

| d) | pragyvenimo pašalpa negalios atveju (1991 m. birželio 27 d. Pragyvenimo pašalpos negalios atveju ir darbo pašalpos negalios atveju akto 1 skirsnis ir 1991 m. liepos 24 d. Pragyvenimo pašalpos negalios atveju ir darbo pašalpos negalios atveju (Šiaurės Airija) įsakymo 3 straipsnis); |
| --- | --- |

d)

pragyvenimo pašalpa negalios atveju (1991 m. birželio 27 d. Pragyvenimo pašalpos negalios atveju ir darbo pašalpos negalios atveju akto 1 skirsnis ir 1991 m. liepos 24 d. Pragyvenimo pašalpos negalios atveju ir darbo pašalpos negalios atveju (Šiaurės Airija) įsakymo 3 straipsnis);

| e) | slaugos pašalpa (1975 m. kovo 20 d. Socialinės apsaugos akto 35 skirsnis ir 1975 m. kovo 20 d. Socialinės apsaugos (Šiaurės Airija) akto 35 skirsnis); |
| --- | --- |

e)

slaugos pašalpa (1975 m. kovo 20 d. Socialinės apsaugos akto 35 skirsnis ir 1975 m. kovo 20 d. Socialinės apsaugos (Šiaurės Airija) akto 35 skirsnis);

| f) | globos pašalpa (1975 m. kovo 20 d. Socialinės apsaugos akto 37 skirsnis ir 1975 m. kovo 20 d. Socialinės apsaugos (Šiaurės Airija) akto 37 skirsnis).“ |
| --- | --- |

f)

globos pašalpa (1975 m. kovo 20 d. Socialinės apsaugos akto 37 skirsnis ir 1975 m. kovo 20 d. Socialinės apsaugos (Šiaurės Airija) akto 37 skirsnis).“

| 3. | III priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | priedo pradžioje „Bendruosiuose komentaruose“ pateikiamas šis tekstas:






  „3. | Atsižvelgiant į šio reglamento 6 straipsnio nuostatas, dėmesys atkreipiamas į tai, kad dvišalių konvencijų, kurioms netaikomas šis reglamentas ir kurios lieka galioti tarp valstybių narių, nuostatos nėra išvardytos šiame priede, inter alia, nuostatos, kurias taikant sumuojami trečioje šalyje įgyti draudimo laikotarpiai“; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

III priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

priedo pradžioje „Bendruosiuose komentaruose“ pateikiamas šis tekstas:

„3.

Atsižvelgiant į šio reglamento 6 straipsnio nuostatas, dėmesys atkreipiamas į tai, kad dvišalių konvencijų, kurioms netaikomas šis reglamentas ir kurios lieka galioti tarp valstybių narių, nuostatos nėra išvardytos šiame priede, inter alia, nuostatos, kurias taikant sumuojami trečioje šalyje įgyti draudimo laikotarpiai“;

| b) | A dalyje išbraukiami tokie punktai:
  2 punktas, 3 punkto b papunktis, 5, 6, 7, 8, 9, 13, 16, 17, 19, 22, 23, 24, 48, 50, 51, 52, 53, 54, 58, 61, 62, 64, 69 punktai, 71 punkto a ir c papunkčiai, 73 punkto a ir b papunkčiai, 74, 75 punktai, 83 punkto a, b, c, d, e, f, g papunkčiai, 85, 88, 89, 111, 112, 113, 114, 118, 121, 122, 124, 127, 128, 129, 130, 131, 132, 136, 139, 140, 145, 146, 147, 1148, 149, 153, 156, 157, 159, 162, 163, 164, 165, 169, 172, 173, 175, 178, 179, 184, 188, 190, 193, 194, 195, 237, 238, 240, 243, 244, 245, 265, 270, 271, 272, 274, 277, 278, 279, 288, 289, 299, 300 punktai; |
| --- | --- |

b)

A dalyje išbraukiami tokie punktai:

2 punktas, 3 punkto b papunktis, 5, 6, 7, 8, 9, 13, 16, 17, 19, 22, 23, 24, 48, 50, 51, 52, 53, 54, 58, 61, 62, 64, 69 punktai, 71 punkto a ir c papunkčiai, 73 punkto a ir b papunkčiai, 74, 75 punktai, 83 punkto a, b, c, d, e, f, g papunkčiai, 85, 88, 89, 111, 112, 113, 114, 118, 121, 122, 124, 127, 128, 129, 130, 131, 132, 136, 139, 140, 145, 146, 147, 1148, 149, 153, 156, 157, 159, 162, 163, 164, 165, 169, 172, 173, 175, 178, 179, 184, 188, 190, 193, 194, 195, 237, 238, 240, 243, 244, 245, 265, 270, 271, 272, 274, 277, 278, 279, 288, 289, 299, 300 punktai;

| c) | A dalies 3 punkto a papunktis (Belgija – Vokietija) pakeičiamas taip:
  „1957 m. gruodžio 7 d. Baigiamojo protokolo prie tą pačią dieną pasirašytos Bendrosios konvencijos 3 ir 4 straipsniai, ta pačia redakcija kaip ir 1960 m. lapkričio 10 d. Papildomame protokole (draudimo laikotarpių, įgytų kai kuriuose pasienio regionuose prieš bei per Antrąjį pasaulinį karą ir po jo, apskaičiavimas)“. |
| --- | --- |

c)

A dalies 3 punkto a papunktis (Belgija – Vokietija) pakeičiamas taip:

„1957 m. gruodžio 7 d. Baigiamojo protokolo prie tą pačią dieną pasirašytos Bendrosios konvencijos 3 ir 4 straipsniai, ta pačia redakcija kaip ir 1960 m. lapkričio 10 d. Papildomame protokole (draudimo laikotarpių, įgytų kai kuriuose pasienio regionuose prieš bei per Antrąjį pasaulinį karą ir po jo, apskaičiavimas)“.

| d) | A dalies 67 punkto (Danija – Suomija) tekstas pakeičiamas taip:
  „1992 m. birželio 15 d. Šiaurės šalių konvencijos dėl socialinės apsaugos 10 straipsnis dėl papildomų kelionės išlaidų padengimo, kai, susirgus buvimo kitoje Šiaurės šalyje metu, būtina mokėti daugiau už reikalingą kelionę atgal į gyvenamosios vietos šalį“; |
| --- | --- |

d)

A dalies 67 punkto (Danija – Suomija) tekstas pakeičiamas taip:

„1992 m. birželio 15 d. Šiaurės šalių konvencijos dėl socialinės apsaugos 10 straipsnis dėl papildomų kelionės išlaidų padengimo, kai, susirgus buvimo kitoje Šiaurės šalyje metu, būtina mokėti daugiau už reikalingą kelionę atgal į gyvenamosios vietos šalį“;

| e) | A dalies 68 punkto (Danija – Švedija) tekstas pakeičiamas taip:
  „1992 m. birželio 15 d. Šiaurės šalių konvencijos dėl socialinės apsaugos 10 straipsnis dėl papildomų kelionės išlaidų padengimo, kai, susirgus buvimo kitoje Šiaurės šalyje metu, būtina mokėti daugiau už reikalingą kelionę atgal į gyvenamosios vietos šalį“; |
| --- | --- |

e)

A dalies 68 punkto (Danija – Švedija) tekstas pakeičiamas taip:

„1992 m. birželio 15 d. Šiaurės šalių konvencijos dėl socialinės apsaugos 10 straipsnis dėl papildomų kelionės išlaidų padengimo, kai, susirgus buvimo kitoje Šiaurės šalyje metu, būtina mokėti daugiau už reikalingą kelionę atgal į gyvenamosios vietos šalį“;

| f) | A dalies 71 punkto b papunkčio (Vokietija – Graikija) tekstas pakeičiamas taip:
  „1961 m. gegužės 31 d. Konvencijos dėl draudimo nuo nedarbo 8 straipsnio 1 dalis, 2 dalies b punktas ir 3 dalis, 9–11 straipsniai bei I ir IV skyriai, kiek jie susiję su šiais straipsniais, kartu su į 1980 m. liepos 14 d. protokolą įtrauktu pranešimu (draudimo laikotarpių bedarbio išmokoms gauti apskaičiavimas persikėlimo gyventi iš vienos valstybės į kitą atveju)“; |
| --- | --- |

f)

A dalies 71 punkto b papunkčio (Vokietija – Graikija) tekstas pakeičiamas taip:

„1961 m. gegužės 31 d. Konvencijos dėl draudimo nuo nedarbo 8 straipsnio 1 dalis, 2 dalies b punktas ir 3 dalis, 9–11 straipsniai bei I ir IV skyriai, kiek jie susiję su šiais straipsniais, kartu su į 1980 m. liepos 14 d. protokolą įtrauktu pranešimu (draudimo laikotarpių bedarbio išmokoms gauti apskaičiavimas persikėlimo gyventi iš vienos valstybės į kitą atveju)“;

| g) | A dalies 72 punkto (Vokietija – Ispanija) tekstas pakeičiamas taip:
  „1973 m. gruodžio 4 d. Konvencijos dėl socialinės apsaugos 45 straipsnio 2 dalis (atstovavimas diplomatinėmis atstovybėmis ir konsulinėmis įstaigomis)“; |
| --- | --- |

g)

A dalies 72 punkto (Vokietija – Ispanija) tekstas pakeičiamas taip:

„1973 m. gruodžio 4 d. Konvencijos dėl socialinės apsaugos 45 straipsnio 2 dalis (atstovavimas diplomatinėmis atstovybėmis ir konsulinėmis įstaigomis)“;

| h) | A dalies 73 punkto (Vokietija – Prancūzija) c, d, e ir f papunkčių tekstas pakeičiamas taip:






  „a) | 1950 m. liepos 4 d. Papildomas susitarimas Nr. 4 prie tą dieną pasirašytos Bendrosios konvencijos, ta pačia redakcija kaip ir 1955 m. birželio 18 d. Papildomame susitarime Nr. 2 (nuo 1940 m. liepos 1 d. iki 1950 m. birželio 30 d. įgytų draudimo laikotarpių apskaičiavimas); |
| --- | --- | --- |

h)

A dalies 73 punkto (Vokietija – Prancūzija) c, d, e ir f papunkčių tekstas pakeičiamas taip:

„a)

1950 m. liepos 4 d. Papildomas susitarimas Nr. 4 prie tą dieną pasirašytos Bendrosios konvencijos, ta pačia redakcija kaip ir 1955 m. birželio 18 d. Papildomame susitarime Nr. 2 (nuo 1940 m. liepos 1 d. iki 1950 m. birželio 30 d. įgytų draudimo laikotarpių apskaičiavimas);

| b) | minėto Papildomo susitarimo Nr. 2 I antraštinė dalis (iki 1945 m. gegužės 8 d. įgytų draudimo laikotarpių apskaičiavimas); |
| --- | --- |

b)

minėto Papildomo susitarimo Nr. 2 I antraštinė dalis (iki 1945 m. gegužės 8 d. įgytų draudimo laikotarpių apskaičiavimas);

| c) | 1950 m. liepos 10 d. Bendrojo protokolo prie tą pačią dieną pasirašytos Bendrosios konvencijos 6, 7 ir 8 punktai (administracinės priemonės); |
| --- | --- |

c)

1950 m. liepos 10 d. Bendrojo protokolo prie tą pačią dieną pasirašytos Bendrosios konvencijos 6, 7 ir 8 punktai (administracinės priemonės);

| d) | 1963 m. gruodžio 20 d. Susitarimo II, III ir IV antraštinės dalys (socialinė apsauga Sare)“; |
| --- | --- |

d)

1963 m. gruodžio 20 d. Susitarimo II, III ir IV antraštinės dalys (socialinė apsauga Sare)“;

| i) | A dalies 79 punkto (Vokietija – Liuksemburgas) tekstas pakeičiamas taip:
  „1959 m. liepos 11 d. Sutarties 4, 5, 6 ir 7 straipsniai (nuo 1940 m. rugsėjo iki 1946 m. birželio įgytų draudimo laikotarpių apskaičiavimas)“. |
| --- | --- |

i)

A dalies 79 punkto (Vokietija – Liuksemburgas) tekstas pakeičiamas taip:

„1959 m. liepos 11 d. Sutarties 4, 5, 6 ir 7 straipsniai (nuo 1940 m. rugsėjo iki 1946 m. birželio įgytų draudimo laikotarpių apskaičiavimas)“.

| j) | A dalies 83 punkto (Vokietija – Austrija) h ir i papunkčių tekstas pakeičiamas taip:
  „1978 m. liepos 19 d. Konvencijos dėl draudimo nuo nedarbo 1 straipsnio 5 dalis ir 8 straipsnis bei šios Konvencijos Baigiamojo protokolo 10 punktas (nedarbo išmokas pasienio darbuotojams moka valstybė, kurioje buvo ankstesnė jų darbo vieta) toliau taikomi asmenims, kurie dirba kaip pasienio darbuotojai iki 2005 m. sausio 1 d. imtinai ir kurie netenka darbo iki 2011 m. sausio 1 d.“; |
| --- | --- |

j)

A dalies 83 punkto (Vokietija – Austrija) h ir i papunkčių tekstas pakeičiamas taip:

„1978 m. liepos 19 d. Konvencijos dėl draudimo nuo nedarbo 1 straipsnio 5 dalis ir 8 straipsnis bei šios Konvencijos Baigiamojo protokolo 10 punktas (nedarbo išmokas pasienio darbuotojams moka valstybė, kurioje buvo ankstesnė jų darbo vieta) toliau taikomi asmenims, kurie dirba kaip pasienio darbuotojai iki 2005 m. sausio 1 d. imtinai ir kurie netenka darbo iki 2011 m. sausio 1 d.“;

| k) | A dalies 90 punkto (Vokietija – Jungtinė Karalystė) a, b ir c papunkčių tekstas pakeičiamas taip:






  „a) | 1960 m. balandžio 20 d. Konvencijos dėl socialinės apsaugos 7 straipsnio 5 ir 6 dalys (teisės aktai, taikomi karinėse pajėgose tarnaujantiems civiliams); |
| --- | --- | --- |

k)

A dalies 90 punkto (Vokietija – Jungtinė Karalystė) a, b ir c papunkčių tekstas pakeičiamas taip:

„a)

1960 m. balandžio 20 d. Konvencijos dėl socialinės apsaugos 7 straipsnio 5 ir 6 dalys (teisės aktai, taikomi karinėse pajėgose tarnaujantiems civiliams);

| b) | 1960 m. balandžio 20 d. Konvencijos dėl draudimo nuo nedarbo 5 straipsnio 5 ir 6 dalys (teisės aktai, taikomi karinėse pajėgose tarnaujantiems civiliams)“; |
| --- | --- |

b)

1960 m. balandžio 20 d. Konvencijos dėl draudimo nuo nedarbo 5 straipsnio 5 ir 6 dalys (teisės aktai, taikomi karinėse pajėgose tarnaujantiems civiliams)“;

| l) | A dalies 142 punkto (Ispanija – Portugalija) tekstas pakeičiamas taip:
  „1969 m. birželio 11 d. Bendrosios konvencijos 22 straipsnis (bedarbio išmokų eksportas)“; |
| --- | --- |

l)

A dalies 142 punkto (Ispanija – Portugalija) tekstas pakeičiamas taip:

„1969 m. birželio 11 d. Bendrosios konvencijos 22 straipsnis (bedarbio išmokų eksportas)“;

| m) | A dalies 180 punkto (Airija – Jungtinė Karalystė) tekstas pakeičiamas taip:
  „1971 m. rugsėjo 14 d. Susitarimo dėl socialinės apsaugos 8 straipsnis (dėl tam tikrų kreditų invalidumo atveju perkėlimo ir apskaičiavimo)“; |
| --- | --- |

m)

A dalies 180 punkto (Airija – Jungtinė Karalystė) tekstas pakeičiamas taip:

„1971 m. rugsėjo 14 d. Susitarimo dėl socialinės apsaugos 8 straipsnis (dėl tam tikrų kreditų invalidumo atveju perkėlimo ir apskaičiavimo)“;

| n) | A dalies 267 punktas (Nyderlandai – Portugalija) pakeičiamas taip:
  „1979 m. liepos 19 d. Konvencijos 31 straipsnis (bedarbio išmokų eksportas)“; |
| --- | --- |

n)

A dalies 267 punktas (Nyderlandai – Portugalija) pakeičiamas taip:

„1979 m. liepos 19 d. Konvencijos 31 straipsnis (bedarbio išmokų eksportas)“;

| o) | A dalies 298 punkto (Suomija – Švedija) tekstas pakeičiamas taip:
  „1992 m. birželio 15 d. Šiaurės šalių konvencijos dėl socialinės apsaugos 10 straipsnis dėl papildomų kelionės išlaidų padengimo, kai, susirgus buvimo kitoje Šiaurės šalyje metu, būtina mokėti brangiau už reikalingą kelionę atgal į gyvenamosios vietos šalį“; |
| --- | --- |

o)

A dalies 298 punkto (Suomija – Švedija) tekstas pakeičiamas taip:

„1992 m. birželio 15 d. Šiaurės šalių konvencijos dėl socialinės apsaugos 10 straipsnis dėl papildomų kelionės išlaidų padengimo, kai, susirgus buvimo kitoje Šiaurės šalyje metu, būtina mokėti brangiau už reikalingą kelionę atgal į gyvenamosios vietos šalį“;

| p) | B dalyje išbraukiami šie įrašai:
  2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 13, 16, 17, 19, 22, 23, 24, 48, 50, 51, 52, 53, 54, 58, 61, 62, 64, 67, 68, 69,71, 72, 73, 74, 75, 79, 82, 83, 85, 88, 89, 90, 111, 112, 113, 114, 118, 121, 122, 124, 127, 128, 129, 130, 131, 132, 136, 139, 140, 142, 145, 146, 147, 148, 149, 153, 156, 157, 159, 162, 163, 164, 165, 169, 172, 173, 175, 178, 179, 180, 184, 187, 188, 190, 193, 194, 195, 237, 238, 240, 243, 244, 245, 265, 267, 270, 271, 272, 274, 277, 278, 279, 288, 289, 290, 298, 299, 300. |
| --- | --- |

p)

B dalyje išbraukiami šie įrašai:

2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 13, 16, 17, 19, 22, 23, 24, 48, 50, 51, 52, 53, 54, 58, 61, 62, 64, 67, 68, 69,71, 72, 73, 74, 75, 79, 82, 83, 85, 88, 89, 90, 111, 112, 113, 114, 118, 121, 122, 124, 127, 128, 129, 130, 131, 132, 136, 139, 140, 142, 145, 146, 147, 148, 149, 153, 156, 157, 159, 162, 163, 164, 165, 169, 172, 173, 175, 178, 179, 180, 184, 187, 188, 190, 193, 194, 195, 237, 238, 240, 243, 244, 245, 265, 267, 270, 271, 272, 274, 277, 278, 279, 288, 289, 290, 298, 299, 300.

| 4. | IV priedo B skirsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | Po antrašte „D. VOKIETIJA“ tekstas pakeičiamas taip:
  „Ūkininkų senatvės draudimas (Alterssicherung der Landwirte)“; |
| --- | --- | --- |

4.

IV priedo B skirsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

Po antrašte „D. VOKIETIJA“ tekstas pakeičiamas taip:

„Ūkininkų senatvės draudimas (Alterssicherung der Landwirte)“;

| b) | po antrašte „,J. ITALIJA“ tekstas pakeičiamas taip:
  „Pensijos draudimo sistema (Assicurazione pensioni per):






  — | medicinos darbuotojams (medici) |
| --- | --- | --- |

b)

po antrašte „,J. ITALIJA“ tekstas pakeičiamas taip:

„Pensijos draudimo sistema (Assicurazione pensioni per):

—

medicinos darbuotojams (medici)

| — | vaistininkams (farmacisti) |
| --- | --- |

—

vaistininkams (farmacisti)

| — | veterinarams (veterinari) |
| --- | --- |

—

veterinarams (veterinari)

| — | slaugytojams, pagalbiniam medicinos personalui, vaikų slaugytojams (infermieri, assistenti sanitari, vigilatrici infanzia) |
| --- | --- |

—

slaugytojams, pagalbiniam medicinos personalui, vaikų slaugytojams (infermieri, assistenti sanitari, vigilatrici infanzia)

| — | psichologams (psicologi) |
| --- | --- |

—

psichologams (psicologi)

| — | inžinieriams ir architektams (ingegneri ed architetti) |
| --- | --- |

—

inžinieriams ir architektams (ingegneri ed architetti)

| — | matininkams (geometri) |
| --- | --- |

—

matininkams (geometri)

| — | advokatams (avvocati) |
| --- | --- |

—

advokatams (avvocati)

| — | ekonomistams (dottori commercialisti) |
| --- | --- |

—

ekonomistams (dottori commercialisti)

| — | apskaitininkams ir verslo ekspertams (ragionieri e periti commerciali) |
| --- | --- |

—

apskaitininkams ir verslo ekspertams (ragionieri e periti commerciali)

| — | įdarbinimo konsultantams (consulenti del lavoro) |
| --- | --- |

—

įdarbinimo konsultantams (consulenti del lavoro)

| — | notarams (notai) |
| --- | --- |

—

notarams (notai)

| — | muitinėms tarnautojams (spedizionieri doganali) |
| --- | --- |

—

muitinėms tarnautojams (spedizionieri doganali)

| — | biologams (biologi) |
| --- | --- |

—

biologams (biologi)

| — | žemės ūkio specialistams ir mokslininkams (agrotecnici e periti agrari) |
| --- | --- |

—

žemės ūkio specialistams ir mokslininkams (agrotecnici e periti agrari)

| — | prekybos atstovams (agenti e rappresentanti di commercio) |
| --- | --- |

—

prekybos atstovams (agenti e rappresentanti di commercio)

| — | žurnalistams (giornalisti) |
| --- | --- |

—

žurnalistams (giornalisti)

| — | pramonės specialistams (periti industriali) |
| --- | --- |

—

pramonės specialistams (periti industriali)

| — | aktuarijams, chemikams, agronomams, miškininkams, geologams (attuari, chimici, dottori agronomi, dottori forestali, geologi)“; |
| --- | --- |

—

aktuarijams, chemikams, agronomams, miškininkams, geologams (attuari, chimici, dottori agronomi, dottori forestali, geologi)“;

| c) | po antrašte „R. AUSTRIJA“ tekstas pakeičiamas taip:
  „Laisvųjų profesijų asociacijų (Kammern der Freien Berufe) pensijos įstaigų pensijos sistemos“. |
| --- | --- |

c)

po antrašte „R. AUSTRIJA“ tekstas pakeičiamas taip:

„Laisvųjų profesijų asociacijų (Kammern der Freien Berufe) pensijos įstaigų pensijos sistemos“.

| 5. | VI priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | tekste su antrašte „C. DANIJA“ 6 punkto b papunktis išbraukiamas; |
| --- | --- | --- |

5.

VI priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

tekste su antrašte „C. DANIJA“ 6 punkto b papunktis išbraukiamas;

| b) | į tekstą su antrašte „C. DANIJA“ pridedamas toks tekstas:






  „11. | III antraštinės dalies 6 skyriuje (Bedarbio išmokos) reglamentuojama laikinoji išmoka bedarbiams, kurie yra priimti į „lankstaus darbo“ sistemą (ledighedsydelse) (1997 m. birželio 10 d. Įstatymas Nr. 455). Kai bedarbiai vyksta į kitą valstybę narę, šio reglamento 69 ir 71 straipsniai bus taikomi tuo atveju, jeigu ši valstybė narė turi panašias įdarbinimo sistemas tos pačios kategorijos asmenims.“; |
| --- | --- | --- |

b)

į tekstą su antrašte „C. DANIJA“ pridedamas toks tekstas:

„11.

III antraštinės dalies 6 skyriuje (Bedarbio išmokos) reglamentuojama laikinoji išmoka bedarbiams, kurie yra priimti į „lankstaus darbo“ sistemą (ledighedsydelse) (1997 m. birželio 10 d. Įstatymas Nr. 455). Kai bedarbiai vyksta į kitą valstybę narę, šio reglamento 69 ir 71 straipsniai bus taikomi tuo atveju, jeigu ši valstybė narė turi panašias įdarbinimo sistemas tos pačios kategorijos asmenims.“;

| c) | tekste su antrašte „D. VOKIETIJA“ 3, 11 ir 17 punktai yra išbraukiami ir pridedamas toks punktas:






  „24. | Apskaičiuojant 46 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytą teorinį dydį laisvosioms profesijoms skirtose pensijos sistemose, kompetentinga institucija, atsižvelgdama į kiekvienus draudimo metus, įgytus pagal bet kurios valstybės narės teisės aktus, remiasi teise į metinės pensijos vidurkį, kuri įgyjama mokant įmokas kompetentingai institucijai per priklausymo jai laikotarpį. |
| --- | --- | --- |

c)

tekste su antrašte „D. VOKIETIJA“ 3, 11 ir 17 punktai yra išbraukiami ir pridedamas toks punktas:

„24.

Apskaičiuojant 46 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytą teorinį dydį laisvosioms profesijoms skirtose pensijos sistemose, kompetentinga institucija, atsižvelgdama į kiekvienus draudimo metus, įgytus pagal bet kurios valstybės narės teisės aktus, remiasi teise į metinės pensijos vidurkį, kuri įgyjama mokant įmokas kompetentingai institucijai per priklausymo jai laikotarpį.

| 25. | Šio reglamento 79a straipsnis taikomas mutatis mutandis apskaičiuojant našlaičių pensijas ir už vaikus mokamas priemokas arba priedus pagal laisvosioms profesijoms skirtas pensijos sistemas.“; |
| --- | --- |

25.

Šio reglamento 79a straipsnis taikomas mutatis mutandis apskaičiuojant našlaičių pensijas ir už vaikus mokamas priemokas arba priedus pagal laisvosioms profesijoms skirtas pensijos sistemas.“;

| d) | tekste su antrašte „H. PRANCŪZIJA“ 7 punkto tekstas pakeičiamas taip:
  „Nepaisant šio reglamento 73 ir 74 straipsnių, būsto pašalpos ir priedas už vaiko priežiūrą, kurios būdą pasirenka tėvai (ankstyvosios vaikystės išmoka), yra suteikiamos tik atitinkamiems asmenims bei jų šeimų nariams, gyvenantiems Prancūzijos teritorijoje.“; |
| --- | --- |

d)

tekste su antrašte „H. PRANCŪZIJA“ 7 punkto tekstas pakeičiamas taip:

„Nepaisant šio reglamento 73 ir 74 straipsnių, būsto pašalpos ir priedas už vaiko priežiūrą, kurios būdą pasirenka tėvai (ankstyvosios vaikystės išmoka), yra suteikiamos tik atitinkamiems asmenims bei jų šeimų nariams, gyvenantiems Prancūzijos teritorijoje.“;

| e) | tekste su antrašte „I. AIRIJA“ 11 punktas išbraukiamas; |
| --- | --- |

e)

tekste su antrašte „I. AIRIJA“ 11 punktas išbraukiamas;

| f) | tekste su antrašte „R. AUSTRIJA“ pridedami šie punktai:






  „8. | Apskaičiuojant teorinį dydį pagal šio reglamento 46 straipsnio 2 dalies a punktą Laisvųjų profesijų asociacijų (Kammern der Freien Berufe) pensijos sistemos išmokoms ar dalinėms išmokoms, finansuojamoms išimtinai pagal pensijų kaupimo metodą arba remiantis pensijos apskaitos sistema, už kiekvieną draudimo mėnesį, įgytą pagal bet kurios valstybės narės teisės aktus, kompetentinga įstaiga atsižvelgia į kapitalo proporciją su kapitalu, kuris realiai sukaupiamas pagal atitinkamą pensijos sistemą ar laikomas sukauptu pagal pensijos apskaitos sistemą, ir į draudimo periodus sudarantį mėnesių skaičių atitinkamoje pensijos sistemoje. |
| --- | --- | --- |

f)

tekste su antrašte „R. AUSTRIJA“ pridedami šie punktai:

„8.

Apskaičiuojant teorinį dydį pagal šio reglamento 46 straipsnio 2 dalies a punktą Laisvųjų profesijų asociacijų (Kammern der Freien Berufe) pensijos sistemos išmokoms ar dalinėms išmokoms, finansuojamoms išimtinai pagal pensijų kaupimo metodą arba remiantis pensijos apskaitos sistema, už kiekvieną draudimo mėnesį, įgytą pagal bet kurios valstybės narės teisės aktus, kompetentinga įstaiga atsižvelgia į kapitalo proporciją su kapitalu, kuris realiai sukaupiamas pagal atitinkamą pensijos sistemą ar laikomas sukauptu pagal pensijos apskaitos sistemą, ir į draudimo periodus sudarantį mėnesių skaičių atitinkamoje pensijos sistemoje.

| 9. | Šio reglamento 79a straipsnis taikomas mutatis mutandis skaičiuojant našlaičių pensijas ir už vaikus skiriamų pensijų priemokas arba priedus, kurie skiriami pagal laisvųjų profesijų (Kammern der Freien Berufe) pensijos sistemą.“; |
| --- | --- |

9.

Šio reglamento 79a straipsnis taikomas mutatis mutandis skaičiuojant našlaičių pensijas ir už vaikus skiriamų pensijų priemokas arba priedus, kurie skiriami pagal laisvųjų profesijų (Kammern der Freien Berufe) pensijos sistemą.“;

| g) | tekstas su antrašte „Y. JUNGTINĖ KARALYSTĖ“ iš dalies keičiamas taip:






  i) | 2 b punkto i ir ii papunkčiai pakeičiami taip:






  „i) | sutuoktinis/sutuoktinė ar buvęs sutuoktinis/buvusi sutuoktinė, kai prašymą pateikia:






  — | ištekėjusi moteris ar |
| --- | --- | --- | --- | --- |

g)

tekstas su antrašte „Y. JUNGTINĖ KARALYSTĖ“ iš dalies keičiamas taip:

i)

2 b punkto i ir ii papunkčiai pakeičiami taip:

„i)

sutuoktinis/sutuoktinė ar buvęs sutuoktinis/buvusi sutuoktinė, kai prašymą pateikia:

—

ištekėjusi moteris ar

| — | asmuo, kurio/kurios santuoka baigėsi dėl kitos priežasties, nei mirus sutuoktiniui/sutuoktinei, arba |
| --- | --- |

—

asmuo, kurio/kurios santuoka baigėsi dėl kitos priežasties, nei mirus sutuoktiniui/sutuoktinei, arba

| ii) | buvęs sutuoktinis/buvusi sutuoktinė, kai prašymą pateikia:






  — | našlys, kuris, prieš prasidedant pensiniam amžiui, neturi teisės į tėvų našlių pašalpą (widowed parent's allowance), arba |
| --- | --- | --- |

ii)

buvęs sutuoktinis/buvusi sutuoktinė, kai prašymą pateikia:

—

našlys, kuris, prieš prasidedant pensiniam amžiui, neturi teisės į tėvų našlių pašalpą (widowed parent's allowance), arba

| — | našlė, kuri, prieš prasidedant pensiniam amžiui, neturi teisės į motinos našlės pašalpą (widowed mother's allowance), tėvų našlių pašalpą (widowed parent's allowance) ar našlės pensiją, arba kuri turi teisę tik į atitinkamo amžiaus našlės pensiją, kuri skaičiuojama pagal šio reglamento 46 straipsnio 2 dalį, ir šiuo tikslu „atitinkamo amžiaus našlės pensija“ reiškia našlės pensiją, mokamą taikant mažesnį koeficientą pagal 1992 m. Socialinės apsaugos įmokų ir išmokų akto 39 skirsnio 4 dalį.“; |
| --- | --- |

—

našlė, kuri, prieš prasidedant pensiniam amžiui, neturi teisės į motinos našlės pašalpą (widowed mother's allowance), tėvų našlių pašalpą (widowed parent's allowance) ar našlės pensiją, arba kuri turi teisę tik į atitinkamo amžiaus našlės pensiją, kuri skaičiuojama pagal šio reglamento 46 straipsnio 2 dalį, ir šiuo tikslu „atitinkamo amžiaus našlės pensija“ reiškia našlės pensiją, mokamą taikant mažesnį koeficientą pagal 1992 m. Socialinės apsaugos įmokų ir išmokų akto 39 skirsnio 4 dalį.“;

| ii) | 22 punktas išbraukiamas. |
| --- | --- |

ii)

22 punktas išbraukiamas.

---

II PRIEDAS

Reglamentas (EEB) Nr. 574/72 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 2 priede tekste su antrašte „X. ŠVEDIJA“ 2 punktas pakeičiamas taip:






  „ 2. | Bedarbio išmokas: Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (Švedijos nedarbo draudimo valdyba)“. |
| --- | --- | --- |

1.

2 priede tekste su antrašte „X. ŠVEDIJA“ 2 punktas pakeičiamas taip:

„ 2.

Bedarbio išmokas: Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (Švedijos nedarbo draudimo valdyba)“.

| 2. | 4 priede tekste su antrašte „D. VOKIETIJA“ pridedamas šis punktas:






  „9. | Laisvųjų profesijų pensijos sistemos:

  Arbeitsgemeinschaft Berufsständischer Versorgungseinrichtungen, Köln“. |
| --- | --- | --- |

2.

4 priede tekste su antrašte „D. VOKIETIJA“ pridedamas šis punktas:

„9.

Laisvųjų profesijų pensijos sistemos:

Arbeitsgemeinschaft Berufsständischer Versorgungseinrichtungen, Köln“.

| 3. | Tekste su antrašte „C. DANIJA“ 1 punkto pirmoji pastraipa pakeičiama taip:






  „1. | Taikant įgyvendinimo reglamento 10c straipsnį, 11 straipsnio 1 dalį, 11a straipsnio 1 dalį, 12a straipsnį, 13 straipsnio 2 ir 3 dalis, 14 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis: Den Sociale Sikringsstyrelse, København“. |
| --- | --- | --- |

3.

Tekste su antrašte „C. DANIJA“ 1 punkto pirmoji pastraipa pakeičiama taip:

„1.

Taikant įgyvendinimo reglamento 10c straipsnį, 11 straipsnio 1 dalį, 11a straipsnio 1 dalį, 12a straipsnį, 13 straipsnio 2 ir 3 dalis, 14 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis: Den Sociale Sikringsstyrelse, København“.

| 4. | 10 priede tekste su antrašte „R. AUSTRIJA“ 1 punktas pakeičiamas taip:






  „1. | Taikant šio reglamento 14 straipsnio 1 dalies b punktą, 14a straipsnio 1 dalies b punktą ir 17 straipsnį:

  Bundesminister für soziale Sicherheit, Generationen und Konsumentenschutz (Socialinės apsaugos, kartų ir vartotojų apsaugos federalinė ministerija), susitarusi su atitinkama valstybine institucija dėl valstybės tarnautojų specialiųjų sistemų ir susitarusi su atitinkama pensijų institucija dėl laisvųjų profesijų asociacijų (Kammern der Freien Berufe) pensijos sistemų“. |
| --- | --- | --- |

4.

10 priede tekste su antrašte „R. AUSTRIJA“ 1 punktas pakeičiamas taip:

„1.

Taikant šio reglamento 14 straipsnio 1 dalies b punktą, 14a straipsnio 1 dalies b punktą ir 17 straipsnį:

Bundesminister für soziale Sicherheit, Generationen und Konsumentenschutz (Socialinės apsaugos, kartų ir vartotojų apsaugos federalinė ministerija), susitarusi su atitinkama valstybine institucija dėl valstybės tarnautojų specialiųjų sistemų ir susitarusi su atitinkama pensijų institucija dėl laisvųjų profesijų asociacijų (Kammern der Freien Berufe) pensijos sistemų“.

| 5. | 11 priedas išbraukiamas. |
| --- | --- |

5.

11 priedas išbraukiamas.

---

TARYBOS ARGUMENTŲ PRANEŠIMAS

I.   ĮŽANGA

2003 m. rugpjūčio 27 d. Komisija pateikė Tarybai pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EEB) Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų taikymo pagal darbo sutartį dirbantiems asmenims, savarankiškai dirbantiems asmenims ir jų šeimos nariams, judantiems Bendrijoje, ir Reglamentą (EEB) Nr. 574/72, nustatantį Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 įgyvendinimo tvarką, (įvairūs pakeitimai).

2003 m. gruodžio 10 d. savo nuomonę pateikė Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas.

2004 m. kovo 11 d., laikydamasis Sutarties 251 straipsnio, Europos Parlamentas pateikė savo pirmojo svarstymo nuomonę.

Vėliau, 2004 m. balandžio 30 d., Komisija pateikė savo iš dalies pakeistą pasiūlymą, visa apimtimi priimdama Europos Parlamento priimtus keturis pakeitimus.

Tris iš šių pakeitimų Taryba priėmė visa apimtimi, o vieną – iš esmės.

2004 m. lapkričio 15 d. Taryba, laikydamasi EB sutarties 251 straipsnio 2 dalies, priėmė savo bendrąją poziciją.

II.   TIKSLAS

Reglamento tikslas yra papildyti Reglamentus (EEB) Nr. 1408/71 (1) ir Nr. 574/72 (2) siekiant atsižvelgti į pokyčius nacionaliniuose teisės aktuose ir paaiškinti teisinę padėtį dėl tam tikrų šių reglamentų straipsnių. Jame atsižvelgiama į naujausius Europos Teisingumo Teismo praktikos pokyčius, ypač į tuos nutarimus, kurie susiję su specialiomis neįmokinėmis išmokomis, kurios yra neeksportuojamos, jeigu atitinka specialius kriterijus ir yra įtrauktos į Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 IIa priedą. Reglamente taip pat atsižvelgiama į nutarimus, susijusius su šio reglamento ir dvišalių socialinės apsaugos susitarimų nuostatų santykiu, kurie bus toliau taikomi, jeigu atitiks įtraukimo į šio reglamento III priedą reikalavimus.

III.   BENDROSIOS POZICIJOS ANALIZĖ

1.   Europos Parlamento pakeitimai

Europos Parlamentas priėmė keturis Komisijos pasiūlymo pakeitimus.

Visi šie pakeitimai, tokie, kokie jie buvo pateikti, buvo įtraukti į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą.

2.   Tarybos pozicija dėl Europos Parlamento pakeitimų

Taryba galėjo visiškai priimti šiuos tris pakeitimus:

| — | 1 pakeitimą, kuriuo siekiama į specialių neįmokinių išmokų sąrašą, esantį Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 IIa priede, įtraukti Ispanijos teisės aktais nustatytą išmoką: „judėjimo pašalpa transporto išlaidoms padengti“. Taryba galėjo priimti šį pakeitimą, kadangi ši išmoka visiškai atitinka bendrojoje pozicijoje nustatytus peržiūrėtus kriterijus (t. y. ji privalo būti „skirta teikti tik specifinę neįgaliesiems skirtą apsaugą, glaudžiai susijusią su šių asmenų socialine aplinka atitinkamoje valstybėje narėje“), |
| --- | --- |

—

1 pakeitimą, kuriuo siekiama į specialių neįmokinių išmokų sąrašą, esantį Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 IIa priede, įtraukti Ispanijos teisės aktais nustatytą išmoką: „judėjimo pašalpa transporto išlaidoms padengti“. Taryba galėjo priimti šį pakeitimą, kadangi ši išmoka visiškai atitinka bendrojoje pozicijoje nustatytus peržiūrėtus kriterijus (t. y. ji privalo būti „skirta teikti tik specifinę neįgaliesiems skirtą apsaugą, glaudžiai susijusią su šių asmenų socialine aplinka atitinkamoje valstybėje narėje“),

| — | 2 pakeitimą, kuriuo siekiama į specialių neįmokinių išmokų sąrašą, esantį Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 IIa priede, įtraukti Airijos teisės aktais nustatytą išmoką: „judėjimo pašalpa“. Taryba galėjo priimti ir šį pakeitimą, nes jis taip pat visiškai atitinka bendrojoje pozicijoje nustatytus peržiūrėtus kriterijus, |
| --- | --- |

—

2 pakeitimą, kuriuo siekiama į specialių neįmokinių išmokų sąrašą, esantį Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 IIa priede, įtraukti Airijos teisės aktais nustatytą išmoką: „judėjimo pašalpa“. Taryba galėjo priimti ir šį pakeitimą, nes jis taip pat visiškai atitinka bendrojoje pozicijoje nustatytus peržiūrėtus kriterijus,

| — | 3 pakeitimą, kuriuo siekiama į specialių neįmokinių išmokų sąrašą, esantį Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 IIa priede, įtraukti Jungtinės Karalystės teisės aktais nustatytą išmoką: „pajamų parama“. Taryba taip pat galėjo priimti ir šį pakeitimą, nes jis visiškai atitinka peržiūrėtus kriterijus bendrojoje pozicijoje. |
| --- | --- |

—

3 pakeitimą, kuriuo siekiama į specialių neįmokinių išmokų sąrašą, esantį Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 IIa priede, įtraukti Jungtinės Karalystės teisės aktais nustatytą išmoką: „pajamų parama“. Taryba taip pat galėjo priimti ir šį pakeitimą, nes jis visiškai atitinka peržiūrėtus kriterijus bendrojoje pozicijoje.

Su sąlyga, kad jis bus pakartotinai suformuluotas, Taryba taip pat priėmė žodinio Parlamento pakeitimo esminį principą, kuriuo siekiama kviesti valstybes nares imtis priemonių, užtikrinančių, kad laikinomis priemonėmis arba dvišaliais sprendimais (žr. konstatuojamosios dalies 6 punktą) būtų sumažinti tam tikrų IIa priedo išmokų sąraše padarytų pakeitimų (ypač jeigu išmoka tampa neeksportuojama dėl jos įtraukimo į Priedą) žalingi padariniai tiems asmenims, kurie anksčiau gavo šias išmokas.

IV.   KOMISIJOS PASIŪLYMO 1 STRAIPSNIO 5 DALIS

Komisijos pasiūlymo 1 straipsnio 5 dalimi siekiama iš dalies pakeisti Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 33 straipsnio 1 dalį – patikslinti, kad ligos ir motinystės įmokų išskaitymas gali būti atliekamas iš visų pensininkams mokamų pensijų, jeigu tai leidžia nacionalinės teisės aktai.

Taryba nusprendė šios Komisijos pasiūlymo dalies neįtraukti į savo Bendrąją poziciją, kol laukiama Reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo įsigaliojimo.

Taryba pripažįsta išskaičiuotų įmokų ir išmokėtų pašalpų išlaidų balanso, kaip numatyta Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 33 straipsnio 1 dalyje, poreikį. Iš šio principo kyla galimybė išskaičiuoti įmokas visų pensininkui išmokėtų pensijų pagrindu. Tačiau atsižvelgdama į tai, kad vykdoma Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 reforma ir supaprastinimo procedūra, ir prisimindama susitarimą, kad 5 straipsnio (faktų sulyginimas) taikymo sąlygos supaprastinto Reglamento (EB) Nr. 883/2004 30 straipsnio (pensininkų įmokos) atžvilgiu bus numatytos įgyvendinimo reglamente, Taryba mano, kad šiuo metu būtų per anksti imtis tokios priemonės. Tačiau Taryba taip pat mano, kad turi būti aišku, jog remiantis nacionalinės teisės aktais negalima rinkti daugiau įmokų, nei būtų renkama tuo atveju, jeigu atitinkamas asmuo visas pensijas būtų gavęs pagal tos valstybės narės teisės aktus.

V.   SPECIALŪS KLAUSIMAI, SUSIJĘ SU TARYBOS REGLAMENTO (EEB) NR. 1408/71 IIA PRIEDU

Atsižvelgiant į naujausią Europos Teisingumo Teismo praktiką, susijusią su „specialių neįmokinių išmokų“ klasifikavimu, t.y. į 1998 m. kovo 5 d. sprendimą Molenaar v Allgemeine Ortskrankenkasse Baden-Wurttemberg, C-160/96 (Rec., 1998, p. I-843), 2001 m. kovo 8 d. sprendimą Friedrich Jauch v Pensionsversicherungsanstalt der Arbeiter, C-215/99 (Rec., 2001, p. I-1901) ir 2001 m. gegužės 31 d. sprendimą Ghislain Leclere, Alina Deaconescu ir Caisse nationale des prestations familiales, C-43/99 (Rec., 2001, p. I-4265), Komisijos pasiūlymu buvo siekiama, inter alia, iš dalies pakeisti Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 4 straipsnio 2a dalį ir IIa priedą, susijusius su specialiomis neįmokinėmis išmokomis.

Specialias neįmokines išmokas galima apibrėžti kaip esančias tarpinėmis tarp „tradicinių“ socialinio draudimo išmokų bei socialinės paramos. IIa priede pateiktas sąrašas tokių išmokų, kurios pagal Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 10a straipsnyje nustatytas sąlygas suteikiamos asmenims išimtinai valstybėje narėje, kurioje jie gyvena, (ir dėl to nėra „eksportuojamos“, kai tokie asmenys išvyksta į kitą valstybę narę).

Siekdama palengvinti laisvą asmenų judėjimą Sąjungoje, Komisija pasiūlė, kad šis sąrašas būtų supaprastintas ir kai kurios šiuo metu Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 IIa priede išvardytos išmokos būtų išbrauktos iš šio sąrašo remiantis Teisingumo Teismo praktika.

Taryba vieningai sutiko su peržiūrėtais šio priedo įrašų klasifikavimo kriterijais, išdėstytais šio reglamento 4 straipsnio 2a dalies pataisytoje redakcijoje, išsamiai apibrėžtais bendrojoje pozicijoje. Šie kriterijai yra identiški tiems, kurie įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo 70 straipsnio tekstą, skirtais atitinkamam to reglamento priedui (X priedui). Siekiant padėti objektyviai taikyti šiuos kriterijus buvo pasiūlyta, kad taikant 4 straipsnio 2a dalį turėtų būti siekiama užtikrinti, kad:

| — | norint užtikrinti suderintą ir nuoseklų taikymą, to paties tipo išmokos, kurios turi identiškų arba lygiaverčių bruožų, turėtų būti klasifikuojamos vienodai; |
| --- | --- |

—

norint užtikrinti suderintą ir nuoseklų taikymą, to paties tipo išmokos, kurios turi identiškų arba lygiaverčių bruožų, turėtų būti klasifikuojamos vienodai;

| — | jeigu išmoka nelaikoma „specialia“ neįmokine išmoka, turėtų būti apibrėžta atitinkama koordinavimo sistema pagal 4 straipsnio 1 dalį, jei tokia yra nustatyta. |
| --- | --- |

—

jeigu išmoka nelaikoma „specialia“ neįmokine išmoka, turėtų būti apibrėžta atitinkama koordinavimo sistema pagal 4 straipsnio 1 dalį, jei tokia yra nustatyta.

Taryba taip pat siekė susitarti dėl kriterijų, skirtų įrašų į IIa priedą įtraukimui, ir nustatyti kai kurias pagrindines negalios sistemų charakteristikas, kurios padėtų klasifikuojant tokias sistemas kaip teikiančias „tik specifinę neįgaliesiems skirtą apsaugą“. Remiantis pirmiau minėtu požiūriu būtų galima pasiekti vieningą susitarimą dėl didžiosios daugumos IIa priedo įrašų klasifikavimo, kurio rezultatas būtų esminis šio priedo supaprastinimas.

Tačiau nebuvo pasiektas vieningas susitarimas dėl Komisijos pasiūlymo išbraukti iš IIa priedo tam tikrus konkrečius įrašus. Atitinkamos valstybės narės nesutiko, kad pasiūlyti kriterijai būtų naudojami apibrėžti išmokas, kurios buvo tinkamos išvardyti IIa priede. Šios valstybės narės norėjo išsaugoti savo įrašus šiame priede, kadangi manė, kad jie atitinka 4 straipsnio 2a dalies reikalavimus ir kad dabartinė Europos Teisingumo Teismo praktika nepateisina jų išbraukimo iš šio priedo.

Siekdama sudaryti sąlygas priimti šį reglamentą, atsižvelgiant į reikšmingą bendrą pažangą, Taryba sutiko išsaugoti šiuos įrašus IIa priede, kol būsima Europos Teisingumo Teismo praktika galės paaiškinti atitinkamus kriterijus ir dėl to lems šio priedo peržiūrėjimą.

Atsižvelgdama į tai, Komisija padarė pareiškimą dėl Tarybos protokolo, pabrėždama, kad įrašų sąrašą gali reikėti peržiūrėti remiantis nauja Europos Teisingumo Teismo praktika, ypač dėl atitinkamų išmokų. Komisija pareiškė, kad pasiliko sau teisę kreiptis į Teismą ir prireikus pateikti Teismo išvadomis pagrįstą pasiūlymą peržiūrėti IIa priedo įrašų sąrašą.

Taryba taip pat sutiko, kad, atsižvelgiant į Sutarties 42 straipsnio tikslus, reikėtų toliau svarstyti išmokų neįgaliesiems, įskaitant ypač tas, kurios, taikant Europos Teisingumo Teismo praktiką arba pagal šį reglamentą išbrauktos iš Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 IIa priedo, koordinavimo klausimą siekiant, kad iki 2005 m. pabaigos būtų pateikti konkretūs pasiūlymai.

VI.   IŠVADA

Taryba mano, kad jos bendroji pozicija atitinka ir svarbiausius pradinio Komisijos pasiūlymo tikslus, ir, įtraukdama šio pareiškimo III skirsnyje minėtus pakeitimus, didele dalimi atsižvelgia į Europos Parlamento pirmojo svarstymo nuomonę.

---

(1)  Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų taikymo pagal darbo sutartį dirbantiems asmenims, savarankiškai dirbantiems asmenims ir jų šeimos nariams, judantiems Bendrijoje.

(2)  Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 574/72, nustatantis Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 įgyvendinimo tvarką.

---

| 15.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 38/36 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 38/36

---

BENDROJI NUOMONĖ (EB) Nr. 8/2005

Tarybos priimta 2004 m. lapkričio 29 d.

siekiant priimti....... m......... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr..../2005, iš dalies keičiantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2913/92, nustatantį Bendrijos muitinės kodeksą

(2005/C 38 E/03)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 26, 95, 133 ir 135 straipsnius,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | Reglamente (EEB) Nr. 2913/92 (3) nustatytos importuojamų arba eksportuojamų prekių muitinės priežiūros taisyklės. |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EEB) Nr. 2913/92 (3) nustatytos importuojamų arba eksportuojamų prekių muitinės priežiūros taisyklės.

| (2) | Būtina nustatyti lygiavertį apsaugos lygį atliekant į Bendrijos muitų teritoriją įvežamų arba iš jos išvežamų prekių muitinį tikrinimą. Siekiant šio tikslo, būtina nustatyti lygiavertį muitinio tikrinimo lygį Bendrijoje ir užtikrinti, kad valstybės narės, kurios visų pirma yra atsakingos už muitinį tikrinimą, suderintai taikytų šio tikrinimo veiksmus. Siekiant kiek įmanoma labiau sumažinti riziką, kylančią Bendrijai, jos piliečiams ir Bendrijos prekybos partneriams, minėto tikrinimo veiksmai turėtų būti grindžiami bendrai suderintais standartais ir rizikos kriterijais, taikomais prekių bei ekonominių operacijų vykdytojų atrankai. Todėl valstybės narės ir Komisija turėtų sukurti Bendrijoje taikomą rizikos valdymo sistemą bendram požiūriui įtvirtinti, kad būtų galima veiksmingai nustatyti prioritetus ir veiksmingai paskirstyti išteklius, siekiant išlaikyti tinkamą muitinio tikrinimo veiksmų ir teisėtos prekybos palengvinimo pusiausvyrą. Tokia sistema taip pat turėtų numatyti bendrus kriterijus ir suderintus reikalavimus, taikomus įgaliotiems ekonominių operacijų vykdytojams ir užtikrinti suderintą šių kriterijų ir reikalavimų taikymą. Visoms valstybėms narėms skirtos bendros rizikos valdymo sistemos sukūrimas neturėtų kliudyti valstybei narei tikrinti prekes pasirinktinio tikrinimo būdu. |
| --- | --- |

(2)

Būtina nustatyti lygiavertį apsaugos lygį atliekant į Bendrijos muitų teritoriją įvežamų arba iš jos išvežamų prekių muitinį tikrinimą. Siekiant šio tikslo, būtina nustatyti lygiavertį muitinio tikrinimo lygį Bendrijoje ir užtikrinti, kad valstybės narės, kurios visų pirma yra atsakingos už muitinį tikrinimą, suderintai taikytų šio tikrinimo veiksmus. Siekiant kiek įmanoma labiau sumažinti riziką, kylančią Bendrijai, jos piliečiams ir Bendrijos prekybos partneriams, minėto tikrinimo veiksmai turėtų būti grindžiami bendrai suderintais standartais ir rizikos kriterijais, taikomais prekių bei ekonominių operacijų vykdytojų atrankai. Todėl valstybės narės ir Komisija turėtų sukurti Bendrijoje taikomą rizikos valdymo sistemą bendram požiūriui įtvirtinti, kad būtų galima veiksmingai nustatyti prioritetus ir veiksmingai paskirstyti išteklius, siekiant išlaikyti tinkamą muitinio tikrinimo veiksmų ir teisėtos prekybos palengvinimo pusiausvyrą. Tokia sistema taip pat turėtų numatyti bendrus kriterijus ir suderintus reikalavimus, taikomus įgaliotiems ekonominių operacijų vykdytojams ir užtikrinti suderintą šių kriterijų ir reikalavimų taikymą. Visoms valstybėms narėms skirtos bendros rizikos valdymo sistemos sukūrimas neturėtų kliudyti valstybei narei tikrinti prekes pasirinktinio tikrinimo būdu.

| (3) | Valstybės narės turėtų suteikti įgalioto ekonominių operacijų vykdytojo statusą visiems ekonominių operacijų vykdytojams, atitinkantiems bendruosius kriterijus, taikomus operacijų vykdytojų kontrolės sistemoms, mokumui ir nustatytų reikalavimų laikymuisi. Vienos valstybės narės suteiktą įgalioto ekonominių operacijų vykdytojo statusą turėtų pripažinti ir kitos valstybės narės, tačiau šis statusas nesuteikia teisės automatiškai naudotis muitinės veiklos taisyklėse numatytais supaprastinimais kitose valstybėse narėse. Tačiau kitos valstybės narės turėtų leisti įgaliotiems ekonominių operacijų vykdytojams naudotis supaprastinimais, jeigu jie atitinka visus konkrečius reikalavimus, taikomus norint naudotis tam tikrais supaprastinimais. Svarstydamos prašymą leisti naudotis supaprastinimais, kitos valstybės narės neturi pakartotinai įvertinti operacijų vykdytojų kontrolės sistemų, mokumo ar nustatytų reikalavimų laikymosi, ką jau atliko valstybė narė, suteikusi operacijų vykdytojui įgalioto ekonominių operacijų vykdytojo statusą, tačiau turi užtikrinti, kad būtų įvykdyti kiti konkretūs reikalavimai, taikomi norint naudotis tam tikrais supaprastinimais. Naudojimosi supaprastinimais kitose valstybėse narėse sąlygos taip pat gali būti suderintos suinteresuotų muitinių susitarimu. |
| --- | --- |

(3)

Valstybės narės turėtų suteikti įgalioto ekonominių operacijų vykdytojo statusą visiems ekonominių operacijų vykdytojams, atitinkantiems bendruosius kriterijus, taikomus operacijų vykdytojų kontrolės sistemoms, mokumui ir nustatytų reikalavimų laikymuisi. Vienos valstybės narės suteiktą įgalioto ekonominių operacijų vykdytojo statusą turėtų pripažinti ir kitos valstybės narės, tačiau šis statusas nesuteikia teisės automatiškai naudotis muitinės veiklos taisyklėse numatytais supaprastinimais kitose valstybėse narėse. Tačiau kitos valstybės narės turėtų leisti įgaliotiems ekonominių operacijų vykdytojams naudotis supaprastinimais, jeigu jie atitinka visus konkrečius reikalavimus, taikomus norint naudotis tam tikrais supaprastinimais. Svarstydamos prašymą leisti naudotis supaprastinimais, kitos valstybės narės neturi pakartotinai įvertinti operacijų vykdytojų kontrolės sistemų, mokumo ar nustatytų reikalavimų laikymosi, ką jau atliko valstybė narė, suteikusi operacijų vykdytojui įgalioto ekonominių operacijų vykdytojo statusą, tačiau turi užtikrinti, kad būtų įvykdyti kiti konkretūs reikalavimai, taikomi norint naudotis tam tikrais supaprastinimais. Naudojimosi supaprastinimais kitose valstybėse narėse sąlygos taip pat gali būti suderintos suinteresuotų muitinių susitarimu.

| (4) | Supaprastinimai, kurie taikomi pagal muitinės veiklos taisykles, turėtų ir toliau nepažeisti Bendrijos muitinės kodekse apibrėžtų muitinio tikrinimo reikalavimų, visų pirma susijusių su sauga ir saugumu. Muitinėms tenka atsakomybė už tokio tikrinimo veiksmus ir, nepaisant to, kad minėtos muitinės turėtų pripažinti įgalioto ekonominių operacijų vykdytojo statusą vienu iš veiksnių, įvertintu atliekant rizikos analizę ir leidžiant tam ekonominių operacijų vykdytojui naudotis palankesnėmis tikrinimo, susijusio su sauga ir saugumu, sąlygomis, teisė tikrinti turėtų išlikti. |
| --- | --- |

(4)

Supaprastinimai, kurie taikomi pagal muitinės veiklos taisykles, turėtų ir toliau nepažeisti Bendrijos muitinės kodekse apibrėžtų muitinio tikrinimo reikalavimų, visų pirma susijusių su sauga ir saugumu. Muitinėms tenka atsakomybė už tokio tikrinimo veiksmus ir, nepaisant to, kad minėtos muitinės turėtų pripažinti įgalioto ekonominių operacijų vykdytojo statusą vienu iš veiksnių, įvertintu atliekant rizikos analizę ir leidžiant tam ekonominių operacijų vykdytojui naudotis palankesnėmis tikrinimo, susijusio su sauga ir saugumu, sąlygomis, teisė tikrinti turėtų išlikti.

| (5) | Valstybių narių kompetentingos institucijos ir Komisija turėtų keistis informacija apie importuojamų ir eksportuojamų prekių keliamą riziką. Tuo tikslu turėtų būti sukurta bendra, saugi sistema, kuri suteiktų galimybę kompetentingoms institucijoms laiku ir efektyviai prieiti prie šios informacijos, ją perduoti ir ja keistis. Tokia informacija taip pat gali būti dalijamasi ir su trečiosiomis šalimis, jei tą numato tarptautinis susitarimas. |
| --- | --- |

(5)

Valstybių narių kompetentingos institucijos ir Komisija turėtų keistis informacija apie importuojamų ir eksportuojamų prekių keliamą riziką. Tuo tikslu turėtų būti sukurta bendra, saugi sistema, kuri suteiktų galimybę kompetentingoms institucijoms laiku ir efektyviai prieiti prie šios informacijos, ją perduoti ir ja keistis. Tokia informacija taip pat gali būti dalijamasi ir su trečiosiomis šalimis, jei tą numato tarptautinis susitarimas.

| (6) | Reikėtų nustatyti, kokiomis sąlygomis ekonominių operacijų vykdytojų muitinei perduotą informaciją galima atskleisti kitoms tos pačios valstybės narės institucijoms, kitų valstybių narių institucijoms, Komisijai arba trečiųjų šalių institucijoms. Šiuo tikslu turėtų būti aiškiai nurodyta, kad 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (4) ir 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (5) taikomi asmens duomenų tvarkymui, kai šiuos duomenis tvarko kompetentingos institucijos ir kitos institucijos, juos gaunančios pagal Bendrijos muitinės kodeksą. |
| --- | --- |

(6)

Reikėtų nustatyti, kokiomis sąlygomis ekonominių operacijų vykdytojų muitinei perduotą informaciją galima atskleisti kitoms tos pačios valstybės narės institucijoms, kitų valstybių narių institucijoms, Komisijai arba trečiųjų šalių institucijoms. Šiuo tikslu turėtų būti aiškiai nurodyta, kad 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (4) ir 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (5) taikomi asmens duomenų tvarkymui, kai šiuos duomenis tvarko kompetentingos institucijos ir kitos institucijos, juos gaunančios pagal Bendrijos muitinės kodeksą.

| (7) | Siekiant sudaryti sąlygas atitinkamam, rizika pagrįstam tikrinimui, būtina nustatyti reikalavimą iš anksto, prieš atgabenimą arba išsiuntimą, pateikti informaciją apie visas į Bendrijos muitų teritoriją įvežamas arba iš jos išvežamas prekes, išskyrus oru arba jūra be sustojimo šioje teritorijoje gabenamas prekes. Tokia informacija turėtų būti prieinama prieš įvežant prekes į Bendrijos muitų teritoriją arba išvežant iš jos. Atsižvelgiant į prekių, transporto priemonių arba ekonominių operacijų vykdytojų rūšis, arba tais atvejais, kai tarptautiniuose susitarimuose numatytos specialios saugumo priemonės, galima nustatyti skirtingus jos prieinamumo terminus ir taisykles. Siekiant išvengti saugumo spragų, šis reikalavimas taip pat turėtų būti nustatytas ir į laisvąją zoną įvežamoms arba iš jos išvežamoms prekėms. |
| --- | --- |

(7)

Siekiant sudaryti sąlygas atitinkamam, rizika pagrįstam tikrinimui, būtina nustatyti reikalavimą iš anksto, prieš atgabenimą arba išsiuntimą, pateikti informaciją apie visas į Bendrijos muitų teritoriją įvežamas arba iš jos išvežamas prekes, išskyrus oru arba jūra be sustojimo šioje teritorijoje gabenamas prekes. Tokia informacija turėtų būti prieinama prieš įvežant prekes į Bendrijos muitų teritoriją arba išvežant iš jos. Atsižvelgiant į prekių, transporto priemonių arba ekonominių operacijų vykdytojų rūšis, arba tais atvejais, kai tarptautiniuose susitarimuose numatytos specialios saugumo priemonės, galima nustatyti skirtingus jos prieinamumo terminus ir taisykles. Siekiant išvengti saugumo spragų, šis reikalavimas taip pat turėtų būti nustatytas ir į laisvąją zoną įvežamoms arba iš jos išvežamoms prekėms.

| (8) | Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EEB) Nr. 2913/92, |
| --- | --- |

(8)

Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EEB) Nr. 2913/92,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ

1 straipsnis

Reglamentas (EEB) Nr. 2913/92 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  — | įtraukiami šie papildomi punktai:







  „4a) | „įvežimo muitinės įstaiga“ pagal muitinės veiklos taisykles muitinės nustatyta muitinės įstaiga, į kurią nedelsiant privalo būti pristatytos į Bendrijos muitų teritoriją įvežtos prekės ir kurioje bus atliktas atitinkamas rizika pagrįstas tų prekių įvežimo tikrinimas; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

—

įtraukiami šie papildomi punktai:

„4a)

„įvežimo muitinės įstaiga“ pagal muitinės veiklos taisykles muitinės nustatyta muitinės įstaiga, į kurią nedelsiant privalo būti pristatytos į Bendrijos muitų teritoriją įvežtos prekės ir kurioje bus atliktas atitinkamas rizika pagrįstas tų prekių įvežimo tikrinimas;

| 4b) | „importo muitinės įstaiga“ pagal muitinės veiklos taisykles muitinės nustatyta muitinės įstaiga, kurioje turi būti atlikti formalumai, susiję su muitinės sankcionuotų veiksmų įforminimu į Bendrijos muitų teritoriją įvežamoms prekėms, įskaitant atitinkama rizika pagrįstą tikrinimą; |
| --- | --- |

4b)

„importo muitinės įstaiga“ pagal muitinės veiklos taisykles muitinės nustatyta muitinės įstaiga, kurioje turi būti atlikti formalumai, susiję su muitinės sankcionuotų veiksmų įforminimu į Bendrijos muitų teritoriją įvežamoms prekėms, įskaitant atitinkama rizika pagrįstą tikrinimą;

| 4c) | „eksporto muitinės įstaiga“ pagal muitinės veiklos taisykles muitinės nustatyta muitinės įstaiga, kurioje turi būti atlikti formalumai, susiję su muitinės sankcionuotų veiksmų įforminimu iš Bendrijos muitų teritorijos išvežamoms prekėms, įskaitant atitinkama rizika pagrįstą tikrinimą; |
| --- | --- |

4c)

„eksporto muitinės įstaiga“ pagal muitinės veiklos taisykles muitinės nustatyta muitinės įstaiga, kurioje turi būti atlikti formalumai, susiję su muitinės sankcionuotų veiksmų įforminimu iš Bendrijos muitų teritorijos išvežamoms prekėms, įskaitant atitinkama rizika pagrįstą tikrinimą;

| 4d) | „išvežimo muitinės įstaiga“ pagal muitinės veiklos taisykles muitinės nustatyta muitinės įstaiga, kuriai prekės privalo būti pateiktos prieš jas išvežant iš Bendrijos muitų teritorijos ir kurioje bus atliktas tų prekių muitinis tikrinimas, susijęs su taikomais išvežimo formalumais, ir atitinkamas rizika pagrįstas tikrinimas.“; |
| --- | --- |

4d)

„išvežimo muitinės įstaiga“ pagal muitinės veiklos taisykles muitinės nustatyta muitinės įstaiga, kuriai prekės privalo būti pateiktos prieš jas išvežant iš Bendrijos muitų teritorijos ir kurioje bus atliktas tų prekių muitinis tikrinimas, susijęs su taikomais išvežimo formalumais, ir atitinkamas rizika pagrįstas tikrinimas.“;

| — | 14 punktas pakeičiamas taip:







  „14) | „muitinis tikrinimas“ konkretūs veiksmai, kuriuos atlieka muitinė, siekdama užtikrinti, kad būtų teisingai taikomos muitinės veiklos taisyklės ir kiti teisės aktai, reglamentuojantys prekių, gabenamų tarp Bendrijos muitų teritorijos ir trečiųjų šalių, įvežimo, išvežimo, tranzito, perkėlimo ir galutinio vartojimo tvarką, ir Bendrijos prekių statuso neturinčių prekių laikymo tvarką; tokiais veiksmais gali būti laikomas prekių tikrinimas, deklaracijos duomenų tikrinimas, elektroninių arba rašytinių dokumentų egzistavimo ir autentiškumo tikrinimas, įmonių apskaitos registrų ir kitų registrų tikrinimas, transporto priemonių tikrinimas, bagažo ir kitų daiktų, kuriuos gabena arba su savimi nešioja asmenys, tikrinimas, tarnybiniai tyrimai ir kiti panašūs veiksmai.“; |
| --- | --- | --- |

—

14 punktas pakeičiamas taip:

„14)

„muitinis tikrinimas“ konkretūs veiksmai, kuriuos atlieka muitinė, siekdama užtikrinti, kad būtų teisingai taikomos muitinės veiklos taisyklės ir kiti teisės aktai, reglamentuojantys prekių, gabenamų tarp Bendrijos muitų teritorijos ir trečiųjų šalių, įvežimo, išvežimo, tranzito, perkėlimo ir galutinio vartojimo tvarką, ir Bendrijos prekių statuso neturinčių prekių laikymo tvarką; tokiais veiksmais gali būti laikomas prekių tikrinimas, deklaracijos duomenų tikrinimas, elektroninių arba rašytinių dokumentų egzistavimo ir autentiškumo tikrinimas, įmonių apskaitos registrų ir kitų registrų tikrinimas, transporto priemonių tikrinimas, bagažo ir kitų daiktų, kuriuos gabena arba su savimi nešioja asmenys, tikrinimas, tarnybiniai tyrimai ir kiti panašūs veiksmai.“;

| — | pridedami šie punktai:







  „25) | „rizika“ tikėtinumas, kad gali įvykti įvykis, susijęs su prekių, gabenamų tarp Bendrijos muitų teritorijos ir trečiųjų šalių, įvežimu, išvežimu, tranzitu, perkėlimu ir galutiniu vartojimu bei Bendrijos prekių statuso neturinčių prekių laikymu, kuris






  — | trukdo teisingai taikyti Bendrijos ar nacionalines priemones arba |
| --- | --- | --- | --- |

—

pridedami šie punktai:

„25)

„rizika“ tikėtinumas, kad gali įvykti įvykis, susijęs su prekių, gabenamų tarp Bendrijos muitų teritorijos ir trečiųjų šalių, įvežimu, išvežimu, tranzitu, perkėlimu ir galutiniu vartojimu bei Bendrijos prekių statuso neturinčių prekių laikymu, kuris

—

trukdo teisingai taikyti Bendrijos ar nacionalines priemones arba

| — | kelia pavojų Bendrijos ir jos valstybių narių finansiniams interesams, arba |
| --- | --- |

—

kelia pavojų Bendrijos ir jos valstybių narių finansiniams interesams, arba

| — | kelia grėsmę Bendrijos saugumui ir saugai, visuomenės sveikatai, aplinkai arba vartotojams; |
| --- | --- |

—

kelia grėsmę Bendrijos saugumui ir saugai, visuomenės sveikatai, aplinkai arba vartotojams;

| 26) | „rizikos valdymas“ sistemingas rizikos identifikavimas ir visų priemonių, būtinų rizikos kilimui apriboti, įgyvendinimas. Rizikos valdymui priskirtina veikla apima duomenų ir informacijos rinkimą, rizikos analizę ir įvertinimą, veiksmų parinkimą ir įgyvendinimą, taip pat reguliarią proceso ir jo rezultatų stebėseną bei peržiūrą, remiantis tarptautiniais, Bendrijos ir nacionaliniais šaltiniais bei strategijomis.“; |
| --- | --- |

26)

„rizikos valdymas“ sistemingas rizikos identifikavimas ir visų priemonių, būtinų rizikos kilimui apriboti, įgyvendinimas. Rizikos valdymui priskirtina veikla apima duomenų ir informacijos rinkimą, rizikos analizę ir įvertinimą, veiksmų parinkimą ir įgyvendinimą, taip pat reguliarią proceso ir jo rezultatų stebėseną bei peržiūrą, remiantis tarptautiniais, Bendrijos ir nacionaliniais šaltiniais bei strategijomis.“;

| 2) | įterpiamas šis skirsnis ir straipsnis:
  „1A skirsnis
  Įgalioti ekonominių operacijų vykdytojai
  5a straipsnis
  1.   Muitinė, jei būtina, pasikonsultavusi su kitomis kompetentingomis institucijomis, suteikia įgalioto ekonominių operacijų vykdytojo statusą bet kuriam Bendrijos muitų teritorijoje įsteigtam ekonominių operacijų vykdytojui, įvertinusi, ar jis atitinka 2 dalyje nustatytus kriterijus.
  Įgaliotas ekonominių operacijų vykdytojas naudojasi palankesnėmis muitinio tikrinimo, susijusio su saugumu ir sauga, sąlygomis ir (arba) muitinės veiklos taisyklėse numatytais supaprastinimais.
  Įgalioto ekonominių operacijų vykdytojo statusą pripažįsta visų valstybių narių muitinės, atsižvelgdamos į 2 dalyje išdėstytas taisykles bei sąlygas ir nepažeisdamos muitinio tikrinimo reikalavimų. Remdamosi įgalioto ekonominių operacijų vykdytojo statuso pripažinimu ir įvertinusios, ar įvykdyti Bendrijos muitų teisės aktuose nustatyti reikalavimai, taikytini tam tikros rūšies supaprastinimui, muitinės leidžia operacijų vykdytojui naudotis tokiu supaprastinimu.
  2.   Įgalioto ekonominių operacijų vykdytojo statusas suteikiamas remiantis šiais kriterijais:






  — | priimtini duomenys apie muitinės nustatytų reikalavimų laikymąsi, |
| --- | --- | --- |

2)

įterpiamas šis skirsnis ir straipsnis:

„1A skirsnis

Įgalioti ekonominių operacijų vykdytojai

5a straipsnis

1.   Muitinė, jei būtina, pasikonsultavusi su kitomis kompetentingomis institucijomis, suteikia įgalioto ekonominių operacijų vykdytojo statusą bet kuriam Bendrijos muitų teritorijoje įsteigtam ekonominių operacijų vykdytojui, įvertinusi, ar jis atitinka 2 dalyje nustatytus kriterijus.

Įgaliotas ekonominių operacijų vykdytojas naudojasi palankesnėmis muitinio tikrinimo, susijusio su saugumu ir sauga, sąlygomis ir (arba) muitinės veiklos taisyklėse numatytais supaprastinimais.

Įgalioto ekonominių operacijų vykdytojo statusą pripažįsta visų valstybių narių muitinės, atsižvelgdamos į 2 dalyje išdėstytas taisykles bei sąlygas ir nepažeisdamos muitinio tikrinimo reikalavimų. Remdamosi įgalioto ekonominių operacijų vykdytojo statuso pripažinimu ir įvertinusios, ar įvykdyti Bendrijos muitų teisės aktuose nustatyti reikalavimai, taikytini tam tikros rūšies supaprastinimui, muitinės leidžia operacijų vykdytojui naudotis tokiu supaprastinimu.

2.   Įgalioto ekonominių operacijų vykdytojo statusas suteikiamas remiantis šiais kriterijais:

—

priimtini duomenys apie muitinės nustatytų reikalavimų laikymąsi,

| — | priimtina verslo ir, atitinkamais atvejais, transporto registrų tvarkymo sistema, sudaranti galimybes atlikti attinkamą muitinį tikrinimą, |
| --- | --- |

—

priimtina verslo ir, atitinkamais atvejais, transporto registrų tvarkymo sistema, sudaranti galimybes atlikti attinkamą muitinį tikrinimą,

| — | atitinkamais atvejais mokumo įrodymas, ir |
| --- | --- |

—

atitinkamais atvejais mokumo įrodymas, ir

| — | kai šis kriterijus taikytinas, – atitinkami saugumo ir saugos standartai. |
| --- | --- |

—

kai šis kriterijus taikytinas, – atitinkami saugumo ir saugos standartai.

Komiteto procedūra taikoma šioms taisyklėms nustatyti:

| — | reglamentuojančioms įgalioto ekonominių operacijų vykdytojo statuso suteikimo tvarką, |
| --- | --- |

—

reglamentuojančioms įgalioto ekonominių operacijų vykdytojo statuso suteikimo tvarką,

| — | reglamentuojančioms leidimų naudotis supaprastinimais išdavimo tvarką, |
| --- | --- |

—

reglamentuojančioms leidimų naudotis supaprastinimais išdavimo tvarką,

| — | nustatančioms muitinės įstaigą, kurios kompetencijai priklauso suteikti tokį statusą ir išduoti leidimus, |
| --- | --- |

—

nustatančioms muitinės įstaigą, kurios kompetencijai priklauso suteikti tokį statusą ir išduoti leidimus,

| — | apibrėžiančioms palankesnių muitinio tikrinimo sąlygų, susijusių su saugumu ir sauga, rūšį ir mastą, atsižvelgiant į bendro rizikos valdymo taisykles, |
| --- | --- |

—

apibrėžiančioms palankesnių muitinio tikrinimo sąlygų, susijusių su saugumu ir sauga, rūšį ir mastą, atsižvelgiant į bendro rizikos valdymo taisykles,

| — | reglamentuojančioms konsultacijų su kitomis muitinėmis ir informacijos pateikimo kitoms muitinėms tvarką, |
| --- | --- |

—

reglamentuojančioms konsultacijų su kitomis muitinėmis ir informacijos pateikimo kitoms muitinėms tvarką,

ir šioms sąlygoms apibrėžti:

| — | kai leidimas galioja tik vienoje arba keliose valstybėse narėse, |
| --- | --- |

—

kai leidimas galioja tik vienoje arba keliose valstybėse narėse,

| — | kai galima sustabdyti įgalioto ekonominių operacijų vykdytojo statuso galiojimą arba šį statusą atšaukti ir |
| --- | --- |

—

kai galima sustabdyti įgalioto ekonominių operacijų vykdytojo statuso galiojimą arba šį statusą atšaukti ir

| — | kai tam tikroms įgaliotų ekonominių operacijų vykdytojų kategorijoms galima netaikyti reikalavimo būti įsteigtiems Bendrijoje, visų pirma atsižvelgiant į tarptautinius susitarimus.“. |
| --- | --- |

—

kai tam tikroms įgaliotų ekonominių operacijų vykdytojų kategorijoms galima netaikyti reikalavimo būti įsteigtiems Bendrijoje, visų pirma atsižvelgiant į tarptautinius susitarimus.“.

| 3) | 13 straipsnis pakeičiamas taip:
  „13 straipsnis
  1.   Muitinė gali, laikydamasi galiojančių nuostatų nustatytų sąlygų, atlikti visų rūšių tikrinimą, kurį, jos nuomone, būtina atlikti norint užtikrinti, kad būtų tinkamai taikomos muitinės veiklos taisyklės ir kiti teisės aktai, reglamentuojantys prekių, gabenamų tarp Bendrijos muitų teritorijos ir trečiųjų šalių, įvežimo, išvežimo, tranzito, perkėlimo ir galutinio vartojimo tvarką bei Bendrijos prekių statuso neturinčių prekių laikymo tvarką. Muitinis tikrinimas, kuriuo norima užtikrinti tinkamą Bendrijos teisės aktų taikymą, gali būti atliekamas ir trečiojoje šalyje, jei tą numato tarptautinis susitarimas.
  2.   Muitinis tikrinimas, išskyrus atliekamą pasirinktinio tikrinimo būdu, grindžiamas rizikos analize, atliekama naudojantis automatinio duomenų apdorojimo techninėmis priemonėmis, siekiant nustatyti ir kiekybiškai įvertinti rizikos veiksnius ir sukurti rizikos veiksniams įvertinti būtinas priemones, besiremiančias nacionalinio, Bendrijos ir, jei esama, tarptautinio lygmens kriterijais.
  Komiteto procedūra taikoma bendro rizikos valdymo sistemai apibrėžti ir bendriems kriterijams bei prioritetinėms tikrinimo sritims nustatyti.
  Valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, sukuria elektroninę sistemą rizikos valdymui įgyvendinti.
  3.   Kai tikrinimą atlieka ne muitinė, o kita institucija, toks tikrinimas atliekamas pastarajai institucijai glaudžiai derinant savo veiksmus su muitine ir, jei įmanoma, tuo pačiu metu ir toje pačioje vietoje.
  4.   Atlikdamos šiame straipsnyje nurodytą tikrinimą muitinės ir kitos kompetentingos institucijos, pavyzdžiui veterinarijos ir policijos institucijos, gali perduoti gautus duomenis apie prekių, gabenamų tarp Bendrijos muitų teritorijos ir trečiųjų šalių, įvežimą, išvežimą, tranzitą, perkėlimą ir galutinį vartojimą bei apie Bendrijos statuso neturinčių prekių laikymą viena kitai, valstybių narių muitinės įstaigoms ir Komisijai, jei tai būtina, siekiant iki minimumo sumažinti riziką.
  Perduoti konfidencialius duomenis trečiųjų šalių muitinių administracijoms ir kitoms įstaigoms (pavyzdžiui, saugumo institucijoms) leidžiama tik tada, jei tai numatyta tarptautiniu susitarimu ir jei yra laikomasi galiojančių duomenų apsaugos nuostatų, visų pirma 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (6) ir 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo. (7); |
| --- | --- |

3)

13 straipsnis pakeičiamas taip:

„13 straipsnis

1.   Muitinė gali, laikydamasi galiojančių nuostatų nustatytų sąlygų, atlikti visų rūšių tikrinimą, kurį, jos nuomone, būtina atlikti norint užtikrinti, kad būtų tinkamai taikomos muitinės veiklos taisyklės ir kiti teisės aktai, reglamentuojantys prekių, gabenamų tarp Bendrijos muitų teritorijos ir trečiųjų šalių, įvežimo, išvežimo, tranzito, perkėlimo ir galutinio vartojimo tvarką bei Bendrijos prekių statuso neturinčių prekių laikymo tvarką. Muitinis tikrinimas, kuriuo norima užtikrinti tinkamą Bendrijos teisės aktų taikymą, gali būti atliekamas ir trečiojoje šalyje, jei tą numato tarptautinis susitarimas.

2.   Muitinis tikrinimas, išskyrus atliekamą pasirinktinio tikrinimo būdu, grindžiamas rizikos analize, atliekama naudojantis automatinio duomenų apdorojimo techninėmis priemonėmis, siekiant nustatyti ir kiekybiškai įvertinti rizikos veiksnius ir sukurti rizikos veiksniams įvertinti būtinas priemones, besiremiančias nacionalinio, Bendrijos ir, jei esama, tarptautinio lygmens kriterijais.

Komiteto procedūra taikoma bendro rizikos valdymo sistemai apibrėžti ir bendriems kriterijams bei prioritetinėms tikrinimo sritims nustatyti.

Valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, sukuria elektroninę sistemą rizikos valdymui įgyvendinti.

3.   Kai tikrinimą atlieka ne muitinė, o kita institucija, toks tikrinimas atliekamas pastarajai institucijai glaudžiai derinant savo veiksmus su muitine ir, jei įmanoma, tuo pačiu metu ir toje pačioje vietoje.

4.   Atlikdamos šiame straipsnyje nurodytą tikrinimą muitinės ir kitos kompetentingos institucijos, pavyzdžiui veterinarijos ir policijos institucijos, gali perduoti gautus duomenis apie prekių, gabenamų tarp Bendrijos muitų teritorijos ir trečiųjų šalių, įvežimą, išvežimą, tranzitą, perkėlimą ir galutinį vartojimą bei apie Bendrijos statuso neturinčių prekių laikymą viena kitai, valstybių narių muitinės įstaigoms ir Komisijai, jei tai būtina, siekiant iki minimumo sumažinti riziką.

Perduoti konfidencialius duomenis trečiųjų šalių muitinių administracijoms ir kitoms įstaigoms (pavyzdžiui, saugumo institucijoms) leidžiama tik tada, jei tai numatyta tarptautiniu susitarimu ir jei yra laikomasi galiojančių duomenų apsaugos nuostatų, visų pirma 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (6) ir 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo. (7);

6

7

| 4) | 15 straipsnis pakeičiamas taip:
  „15 straipsnis
  Visa informacija, kuri pagal savo turinį arba pateikimo būdą yra konfidenciali, laikoma tarnybos paslaptimi. Kompetentingos institucijos neturi teisės jos atskleisti be tiesioginio informacijos pateikėjo – asmens arba institucijos – sutikimo. Tačiau informaciją perduoti leidžiama, jeigu kompetentingos institucijos yra įpareigotos ją teikti vadovaujantis galiojančiomis nuostatomis, visų pirma susijusiomis su procesiniais veiksmais. Informacija atskleidžiama arba pateikiama griežtai laikantis galiojančių duomenų apsaugos nuostatų, visų pirma Direktyvos 95/46/EB ir Reglamento (EB) Nr. 45/2001.“; |
| --- | --- |

4)

15 straipsnis pakeičiamas taip:

„15 straipsnis

Visa informacija, kuri pagal savo turinį arba pateikimo būdą yra konfidenciali, laikoma tarnybos paslaptimi. Kompetentingos institucijos neturi teisės jos atskleisti be tiesioginio informacijos pateikėjo – asmens arba institucijos – sutikimo. Tačiau informaciją perduoti leidžiama, jeigu kompetentingos institucijos yra įpareigotos ją teikti vadovaujantis galiojančiomis nuostatomis, visų pirma susijusiomis su procesiniais veiksmais. Informacija atskleidžiama arba pateikiama griežtai laikantis galiojančių duomenų apsaugos nuostatų, visų pirma Direktyvos 95/46/EB ir Reglamento (EB) Nr. 45/2001.“;

| 5) | 16 straipsnyje žodžiai „kad muitinė galėtų juos patikrinti“ pakeičiami žodžiais „muitinio tikrinimo reikmėms“; |
| --- | --- |

5)

16 straipsnyje žodžiai „kad muitinė galėtų juos patikrinti“ pakeičiami žodžiais „muitinio tikrinimo reikmėms“;

| 6) | į III antraštinės dalies I skyrių įterpiami šie straipsniai:
  „36a straipsnis
  1.   Į Bendrijos muitų teritoriją įvežtos prekės, išskyrus prekes, gabenamas transporto priemonėmis, kurios tik vyksta per muitų teritorijai priklausančius teritorinius vandenis arba oro erdvę be sustojimo šioje teritorijoje, turi būti nurodytos bendrojoje deklaracijoje.
  2.   Bendroji deklaracija pateikiama įvežimo muitinės įstaigai.
  Muitinės gali leisti pateikti bendrąją deklaraciją kitai muitinės įstaigai tuo atveju, jei pastaroji nedelsdama perduoda būtinus duomenis įvežimo muitinės įstaigai arba užtikrina, kad jie būtų prieinami elektroniniu būdu.
  Muitinės gali leisti vietoj bendrosios deklaracijos pateikti pranešimą ir suteikti prieigą prie bendrosios deklaracijos duomenų ekonominių operacijų vykdytojo elektroninėje sistemoje.
  3.   Bendroji deklaracija pateikiama prieš įvežant prekes į Bendrijos muitų teritoriją.
  4.   Taikant Komiteto procedūrą nustatomi:






  — | bendrosios deklaracijos pateikimo terminas iki prekių įvežimo į Bendrijos muitų teritoriją, |
| --- | --- | --- |

6)

į III antraštinės dalies I skyrių įterpiami šie straipsniai:

„36a straipsnis

1.   Į Bendrijos muitų teritoriją įvežtos prekės, išskyrus prekes, gabenamas transporto priemonėmis, kurios tik vyksta per muitų teritorijai priklausančius teritorinius vandenis arba oro erdvę be sustojimo šioje teritorijoje, turi būti nurodytos bendrojoje deklaracijoje.

2.   Bendroji deklaracija pateikiama įvežimo muitinės įstaigai.

Muitinės gali leisti pateikti bendrąją deklaraciją kitai muitinės įstaigai tuo atveju, jei pastaroji nedelsdama perduoda būtinus duomenis įvežimo muitinės įstaigai arba užtikrina, kad jie būtų prieinami elektroniniu būdu.

Muitinės gali leisti vietoj bendrosios deklaracijos pateikti pranešimą ir suteikti prieigą prie bendrosios deklaracijos duomenų ekonominių operacijų vykdytojo elektroninėje sistemoje.

3.   Bendroji deklaracija pateikiama prieš įvežant prekes į Bendrijos muitų teritoriją.

4.   Taikant Komiteto procedūrą nustatomi:

—

bendrosios deklaracijos pateikimo terminas iki prekių įvežimo į Bendrijos muitų teritoriją,

| — | taisyklės dėl pirmojoje įtraukoje nurodytam terminui taikytinų išimčių ir pakeitimų ir |
| --- | --- |

—

taisyklės dėl pirmojoje įtraukoje nurodytam terminui taikytinų išimčių ir pakeitimų ir

| — | sąlygos, kai galima netaikyti reikalavimo pateikti bendrąją deklaraciją arba pakeisti šio reikalavimo turinį, |
| --- | --- |

—

sąlygos, kai galima netaikyti reikalavimo pateikti bendrąją deklaraciją arba pakeisti šio reikalavimo turinį,

įvertinant ypatingas aplinkybes ir jas taikant tam tikroms prekių srautų rūšims, transporto rūšims ar ekonominių operacijų vykdytojams, arba tais atvejais, kai tarptautiniuose susitarimuose numatytos specialios saugumo priemonės.

36b straipsnis

1.   Taikant Komiteto procedūrą ir, atitinkamais atvejais, atsižvelgiant į tarptautinius standartus ir verslo praktiką, nustatomas bendras bendrosios deklaracijos duomenų rinkinys ir bendri šių duomenų formatai, įtraukiant duomenis, būtinus rizikos analizei ir tinkamam muitinio tikrinimo veiksmų taikymui, pirmiausia saugumo ir saugos tikslais.

2.   Bendroji deklaracija pateikiama naudojantis duomenų apdorojimo techninėmis priemonėmis. Šiam tikslui gali būti naudojama verslo, uostų arba transporto informacija, jeigu joje pateikiami būtini duomenys.

Ypatingomis aplinkybėmis muitinės gali priimti popieriuje surašytas bendrąsias deklaracijas, jei joms taikomas tas pats rizikos valdymo lygmuo, kuris yra taikomas bendrosioms deklaracijoms, pateiktoms naudojantis duomenų apdorojimo techninėmis priemonėmis.

3.   Bendrąją deklaraciją pateikia asmuo, kuris įveža prekes arba kuris prisiima atsakomybę už įvežamų prekių gabenimą į Bendrijos muitų teritoriją.

4.   Nepaisant 3 dalyje nurodyto asmens prievolių, vietoj nurodyto asmens bendrąją deklaraciją gali pateikti:

| a) | asmuo, kurio vardu veikia 3 dalyje nurodyti asmenys, arba |
| --- | --- |

a)

asmuo, kurio vardu veikia 3 dalyje nurodyti asmenys, arba

| b) | bet kuris asmuo, galintis pateikti atitinkamas prekes arba užtikrinti, kad jos būtų pateiktos kompetentingai muitinės įstaigai, arba |
| --- | --- |

b)

bet kuris asmuo, galintis pateikti atitinkamas prekes arba užtikrinti, kad jos būtų pateiktos kompetentingai muitinės įstaigai, arba

| c) | kurio nors iš 3 dalyje arba a ar b punktuose nurodytų asmenų atstovas. |
| --- | --- |

c)

kurio nors iš 3 dalyje arba a ar b punktuose nurodytų asmenų atstovas.

5.   3 ir 4 dalyse nurodyto asmens prašymu jam gali būti leista iš dalies pakeisti vieną arba daugiau jau pateiktos bendrosios deklaracijos duomenų. Tačiau jokių pakeitimų daryti neleidžiama po to, kai muitinės:

| a) | informavo bendrąją deklaraciją pateikusį asmenį, kad ketina patikrinti prekes, arba |
| --- | --- |

a)

informavo bendrąją deklaraciją pateikusį asmenį, kad ketina patikrinti prekes, arba

| b) | nustatė, kad tam tikri duomenys yra neteisingi, arba |
| --- | --- |

b)

nustatė, kad tam tikri duomenys yra neteisingi, arba

| c) | leido išgabenti prekes. |
| --- | --- |

c)

leido išgabenti prekes.

36c straipsnis

1.   Įvežimo muitinės įstaiga gali nereikalauti, kad būtų pateikta bendroji deklaracija už prekes, jeigu nepasibaigus 36a straipsnio 3 arba 4 dalyse nurodytam terminui, atitinkamos prekės deklaruojamos pateikiant muitinės deklaraciją. Tokiu atveju muitinės deklaracijoje pateikiami bent jau tie duomenys, kuriuos būtina pateikti bendrojoje deklaracijoje, ir iki tol, kol muitinės deklaracija nepriimama pagal 63 straipsnį, ji laikoma turinčia bendrosios deklaracijos statusą.

Muitinės gali leisti, kad muitinės deklaracija būtų pateikiama importo muitinės įstaigai, kuri skiriasi nuo įvežimo muitinės įstaigos, jei importo muitinės įstaiga nedelsdama perduoda būtinus duomenis įvežimo muitinės įstaigai arba užtikrina, kad jie būtų prieinami elektroniniu būdu.

2.   Tais atvejais, kai muitinės deklaracija pateikiama nesinaudojant duomenų apdorojimo techninėmis priemonėmis, muitinės jos duomenims taiko tą patį rizikos valdymo lygmenį, koks yra taikomas deklaracijoms, pateiktoms naudojantis duomenų apdorojimo techninėmis priemonėmis.“;

| 7) | 37 straipsnio 1 dalyje frazė „Jos gali būti muitinės tikrinamos“ pakeičiama fraze „Galima atlikti jų muitinį tikrinimą“ ir 38 straipsnio 3 dalyje frazė „Prekių, kurios dar joms esant už Bendrijos muitų teritorijos ribų gali būti tikrinamos valstybės narės muitinės“ pakeičiama fraze „Prekėms, kurioms dar joms esant už Bendrijos muitų teritorijos ribų gali būti atliktas valstybės narės muitinis tikrinimas“; |
| --- | --- |

7)

37 straipsnio 1 dalyje frazė „Jos gali būti muitinės tikrinamos“ pakeičiama fraze „Galima atlikti jų muitinį tikrinimą“ ir 38 straipsnio 3 dalyje frazė „Prekių, kurios dar joms esant už Bendrijos muitų teritorijos ribų gali būti tikrinamos valstybės narės muitinės“ pakeičiama fraze „Prekėms, kurioms dar joms esant už Bendrijos muitų teritorijos ribų gali būti atliktas valstybės narės muitinis tikrinimas“;

| 8) | 38 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:
  „5.   1–4 dalys, 36a – 36c straipsniai ir 39 – 53 straipsniai netaikomi prekėms, kurios buvo laikinai išgabentos iš Bendrijos muitų teritorijos jas gabenant tarp dviejų šioje teritorijoje esančių vietų jūra arba oru, su sąlyga, kad jas be sustojimo už Bendrijos muitų teritorijos ribų tiesioginiu maršrutu gabeno reguliarius reisus vykdanti oro transporto arba laivybos linija.“; |
| --- | --- |

8)

38 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

„5.   1–4 dalys, 36a – 36c straipsniai ir 39 – 53 straipsniai netaikomi prekėms, kurios buvo laikinai išgabentos iš Bendrijos muitų teritorijos jas gabenant tarp dviejų šioje teritorijoje esančių vietų jūra arba oru, su sąlyga, kad jas be sustojimo už Bendrijos muitų teritorijos ribų tiesioginiu maršrutu gabeno reguliarius reisus vykdanti oro transporto arba laivybos linija.“;

| 9) | 40 straipsnis pakeičiamas taip:
  „40 straipsnis
  Į Bendrijos muitų teritoriją įvežamas prekes, išskyrus gabenamas transporto priemonėmis, kurios tik vyksta per Bendrijos muitų teritorijai priklausančius teritorinius vandenis arba oro erdvę be sustojimo šioje teritorijoje, muitinei turi pateikti asmuo, kuris jas įveža į minėtą teritoriją arba, atitinkamais atvejais, asmuo, kuris prisiima atsakomybę už jau įvežtų prekių gabenimą. Prekes pateikiantis asmuo nurodo anksčiau pateiktą ir su tomis prekėmis susijusią bendrąją deklaraciją arba muitinės deklaraciją.“; |
| --- | --- |

9)

40 straipsnis pakeičiamas taip:

„40 straipsnis

Į Bendrijos muitų teritoriją įvežamas prekes, išskyrus gabenamas transporto priemonėmis, kurios tik vyksta per Bendrijos muitų teritorijai priklausančius teritorinius vandenis arba oro erdvę be sustojimo šioje teritorijoje, muitinei turi pateikti asmuo, kuris jas įveža į minėtą teritoriją arba, atitinkamais atvejais, asmuo, kuris prisiima atsakomybę už jau įvežtų prekių gabenimą. Prekes pateikiantis asmuo nurodo anksčiau pateiktą ir su tomis prekėmis susijusią bendrąją deklaraciją arba muitinės deklaraciją.“;

| 10) | III antraštinės dalies 3 skyriaus pavadinimas pakeičiamas į „Muitinei pateiktų prekių iškrovimas.“; |
| --- | --- |

10)

III antraštinės dalies 3 skyriaus pavadinimas pakeičiamas į „Muitinei pateiktų prekių iškrovimas.“;

| 11) | 43–45 straipsniai išbraukiami; |
| --- | --- |

11)

43–45 straipsniai išbraukiami;

| 12) | 170 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Prekės pateikiamos muitinei, ir nustatyti muitinės formalumai atliekami tais atvejais, kai:






  a) | joms buvo įforminta muitinės procedūra, kuri užbaigiama įvežant prekes į laisvąją zoną arba padedant į laisvąjį sandėlį; tačiau, jeigu taikant atitinkamą muitinės procedūrą leidžiama pasinaudoti atleidimu nuo prievolės pateikti prekes, jų pateikti nereikalaujama; |
| --- | --- | --- |

12)

170 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Prekės pateikiamos muitinei, ir nustatyti muitinės formalumai atliekami tais atvejais, kai:

a)

joms buvo įforminta muitinės procedūra, kuri užbaigiama įvežant prekes į laisvąją zoną arba padedant į laisvąjį sandėlį; tačiau, jeigu taikant atitinkamą muitinės procedūrą leidžiama pasinaudoti atleidimu nuo prievolės pateikti prekes, jų pateikti nereikalaujama;

| b) | jos buvo įvežtos į laisvąją zoną arba padėtos į laisvąjį sandėlį vykdant sprendimą dėl importo muitų grąžinimo arba atsisakymo juos išieškoti; |
| --- | --- |

b)

jos buvo įvežtos į laisvąją zoną arba padėtos į laisvąjį sandėlį vykdant sprendimą dėl importo muitų grąžinimo arba atsisakymo juos išieškoti;

| c) | jos atitinka 166 straipsnio b punkte nurodytų priemonių reikalavimus; |
| --- | --- |

c)

jos atitinka 166 straipsnio b punkte nurodytų priemonių reikalavimus;

| d) | jos tiesiogiai įvežamos į laisvąją zoną arba padedamos į laisvąjį sandėlį iš už Bendrijos muitų teritorijos ribų.“; |
| --- | --- |

d)

jos tiesiogiai įvežamos į laisvąją zoną arba padedamos į laisvąjį sandėlį iš už Bendrijos muitų teritorijos ribų.“;

| 13) | 176 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Jeigu prekės perkraunamos laisvojoje zonoje, su šia operacija susiję apskaitos registrai turi būti laikomi muitinės žinioje. Trumpas prekių saugojimas, susijęs su tokiu jų perkrovimu, laikomas sudėtine šios operacijos dalimi.
  Tiesiogiai įvežant prekes į laisvąją zoną iš už Bendrijos muitų teritorijos ribų arba tiesiogiai išvežant prekes iš laisvosios zonos už Bendrijos muitų teritorijos ribų, pateikiama bendroji deklaracija laikantis atitinkamai 36a – 36c straipsnių arba 182a – 182d straipsnių nustatytos tvarkos.“; |
| --- | --- |

13)

176 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Jeigu prekės perkraunamos laisvojoje zonoje, su šia operacija susiję apskaitos registrai turi būti laikomi muitinės žinioje. Trumpas prekių saugojimas, susijęs su tokiu jų perkrovimu, laikomas sudėtine šios operacijos dalimi.

Tiesiogiai įvežant prekes į laisvąją zoną iš už Bendrijos muitų teritorijos ribų arba tiesiogiai išvežant prekes iš laisvosios zonos už Bendrijos muitų teritorijos ribų, pateikiama bendroji deklaracija laikantis atitinkamai 36a – 36c straipsnių arba 182a – 182d straipsnių nustatytos tvarkos.“;

| 14) | 181 straipsnis pakeičiamas taip:
  „181 straipsnis
  Kai prekės turi būti išvežamos už Bendrijos muitų teritorijos ribų iš laisvosios zonos arba laisvojo sandėlio, muitinės turi prižiūrėti, kad yra laikomasi eksporto, laikinojo išvežimo perdirbti, reeksporto, sąlyginio neapmokestinimo procedūrų arba vidinio tranzito procedūros atlikimo tvarką reglamentuojančių taisyklių ir V antraštinės dalies nuostatų“; |
| --- | --- |

14)

181 straipsnis pakeičiamas taip:

„181 straipsnis

Kai prekės turi būti išvežamos už Bendrijos muitų teritorijos ribų iš laisvosios zonos arba laisvojo sandėlio, muitinės turi prižiūrėti, kad yra laikomasi eksporto, laikinojo išvežimo perdirbti, reeksporto, sąlyginio neapmokestinimo procedūrų arba vidinio tranzito procedūros atlikimo tvarką reglamentuojančių taisyklių ir V antraštinės dalies nuostatų“;

| 15) | 182 straipsnio 3 dalies pirmajame sakinyje išbraukiami žodžiai „reeksportą arba“; |
| --- | --- |

15)

182 straipsnio 3 dalies pirmajame sakinyje išbraukiami žodžiai „reeksportą arba“;

| 16) | į V antraštinę dalį (iš Bendrijos muitų teritorijos išvežamos prekės) įterpiami šie straipsniai:
  „182a straipsnis
  1.   Iš Bendrijos muitų teritorijos išvežamos prekės, išskyrus prekes, gabenamas transporto priemonėmis, kurios vyksta per muitų teritorijai priklausančius teritorinius vandenis arba oro erdvę be sustojimo šioje teritorijoje, turi būti nurodytos muitinės deklaracijoje arba, kai muitinės deklaracijos nereikalaujama – bendrojoje deklaracijoje.
  2.   Taikant Komiteto procedūrą nustatomi:






  — | terminas, iki kurio eksporto muitinės įstaigai turi būti pateikta bendroji muitinės deklaracija arba bendroji deklaracija prieš išvežant prekes iš Bendrijos muitų teritorijos, |
| --- | --- | --- |

16)

į V antraštinę dalį (iš Bendrijos muitų teritorijos išvežamos prekės) įterpiami šie straipsniai:

„182a straipsnis

1.   Iš Bendrijos muitų teritorijos išvežamos prekės, išskyrus prekes, gabenamas transporto priemonėmis, kurios vyksta per muitų teritorijai priklausančius teritorinius vandenis arba oro erdvę be sustojimo šioje teritorijoje, turi būti nurodytos muitinės deklaracijoje arba, kai muitinės deklaracijos nereikalaujama – bendrojoje deklaracijoje.

2.   Taikant Komiteto procedūrą nustatomi:

—

terminas, iki kurio eksporto muitinės įstaigai turi būti pateikta bendroji muitinės deklaracija arba bendroji deklaracija prieš išvežant prekes iš Bendrijos muitų teritorijos,

| — | taisyklės, taikomos su pirmiau minėtu terminu susijusių išimčių ir pakeitimų atvejais, sąlygos, kai galima netaikyti reikalavimo pateikti bendrąją deklaraciją arba pakeisti šio reikalavimo turinį, ir |
| --- | --- |

—

taisyklės, taikomos su pirmiau minėtu terminu susijusių išimčių ir pakeitimų atvejais, sąlygos, kai galima netaikyti reikalavimo pateikti bendrąją deklaraciją arba pakeisti šio reikalavimo turinį, ir

| — | atvejai ir sąlygos, kai išvežant prekes iš Bendrijos muitų teritorijos neturi būti pateikiama nei muitinės deklaracija, nei bendroji deklaracija, |
| --- | --- |

—

atvejai ir sąlygos, kai išvežant prekes iš Bendrijos muitų teritorijos neturi būti pateikiama nei muitinės deklaracija, nei bendroji deklaracija,

įvertinant ypatingas aplinkybes ir taikant tam tikroms prekių srautų rūšims, transporto rūšims ar ekonominių operacijų vykdytojams, arba tais atvejais, kai tarptautiniuose susitarimuose numatytos specialios saugumo priemonės.

182b straipsnis

1.   Jeigu iš Bendrijos muitų teritorijos išvežamoms prekėms įforminti muitinės sankcionuoti veiksmai, kuriuos atliekant pagal muitinės veiklos taisykles reikalaujama muitinės deklaracijos, ši muitinės deklaracija turi būti pateikta eksporto muitinės įstaigai prieš išvežant prekes iš Bendrijos muitų teritorijos.

2.   Kai eksporto muitinės įstaiga nėra taip pat išvežimo muitinės įstaiga, eksporto muitinės įstaiga nedelsdama perduoda išvežimo muitinės įstaigai visus būtinus duomenis arba užtikrina, kad jie būtų prieinami elektroniniu būdu.

3.   Muitinės deklaracijoje nurodomi bent tie duomenys, kuriuos būtina pateikti 182d straipsnio 1 dalyje nurodytoje bendrojoje deklaracijoje.

4.   Jeigu muitinės deklaracija pateikiama nesinaudojant duomenų apdorojimo techninėmis priemonėmis, muitinė jos duomenims taiko tą patį rizikos valdymo lygmenį, koks yra taikomas deklaracijoms, pateiktoms naudojantis duomenų apdorojimo techninėmis priemonėmis.

182c straipsnis

1.   Jeigu iš Bendrijos muitų teritorijos išvežamoms prekėms neįforminti muitinės sankcionuoti veiksmai, kuriuos atliekant pagal muitinės veiklos taisykles reikalaujama muitinės deklaracijos, prieš išvežant prekes iš Bendrijos muitų teritorijos išvežimo muitinės įstaigai turi būti pateikta bendroji deklaracija.

2.   Muitinės gali leisti, kad bendroji deklaracija būtų pateikiama kitai muitinės įstaigai tuo atveju, jei pastaroji nedelsdama perduoda būtinus duomenis išvežimo muitinės įstaigai arba užtikrina, kad jie būtų prieinami elektroniniu būdu.

3.   Muitinės gali leisti vietoj bendrosios deklaracijos pateikti pranešimą ir suteikti prieigą prie bendrosios deklaracijos duomenų, saugomų ekonominių operacijų vykdytojo elektroninėje sistemoje.

182d straipsnis

1.   Taikant Komiteto procedūrą ir, atitinkamais atvejais, atsižvelgiant į tarptautinius standartus ir verslo praktiką, nustatomas bendras bendrosios deklaracijos duomenų rinkinys ir bendri šių duomenų formatai, įtraukiant duomenis, būtinus rizikos analizei ir tinkamam muitinio tikrinimo veiksmų taikymui, pirmiausia saugumo ir saugos tikslais.

2.   Bendroji deklaracija pateikiama naudojantis duomenų apdorojimo techninėmis priemonėmis. Šiam tikslui gali būti naudojama verslo, uostų arba transporto informacija, jeigu joje pateikiami būtini duomenys.

Ypatingomis aplinkybėmis muitinės gali priimti popieriuje surašytas bendrąsias deklaracijas, jei joms taikomas tas pats rizikos valdymo lygmuo, koks yra taikomas bendrosioms deklaracijoms, pateiktoms naudojantis duomenų apdorojimo techninėmis priemonėmis.

3.   Bendrąją deklaraciją pateikia:

| a) | asmuo, kuris išveža prekes arba kuris prisiima atsakomybę už išvežamų prekių gabenimą iš Bendrijos muitų teritorijos, arba |
| --- | --- |

a)

asmuo, kuris išveža prekes arba kuris prisiima atsakomybę už išvežamų prekių gabenimą iš Bendrijos muitų teritorijos, arba

| b) | bet kuris asmuo, galintis pateikti atitinkamas prekes arba užtikrinti, kad jos būtų pateiktos kompetentingai muitinės įstaigai, arba |
| --- | --- |

b)

bet kuris asmuo, galintis pateikti atitinkamas prekes arba užtikrinti, kad jos būtų pateiktos kompetentingai muitinės įstaigai, arba

| c) | kurio nors vieno iš a ar b punktuose nurodytų asmenų atstovas. |
| --- | --- |

c)

kurio nors vieno iš a ar b punktuose nurodytų asmenų atstovas.

4.   3 dalyje nurodyto asmens prašymu jam gali būti leista iš dalies pakeisti vieną arba daugiau jau pateiktos bendrosios deklaracijos duomenų. Tačiau jokių pakeitimų daryti neleidžiama po to, kai muitinės:

| a) | informavo bendrąją deklaraciją pateikusį asmenį, kad ketina patikrinti prekes, arba |
| --- | --- |

a)

informavo bendrąją deklaraciją pateikusį asmenį, kad ketina patikrinti prekes, arba

| b) | nustatė, kad tam tikri duomenys yra neteisingi, arba |
| --- | --- |

b)

nustatė, kad tam tikri duomenys yra neteisingi, arba

| c) | leido išgabenti prekes“. |
| --- | --- |

c)

leido išgabenti prekes“.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

5a straipsnio 2 dalis, 13 straipsnio 2 dalies antroji pastraipa, 36a straipsnio 4 dalis, 36b straipsnio 1 dalis, 182a straipsnio 2 dalis ir 182d straipsnio 1 dalis taikomos nuo... (8).

8

Visos kitos nuostatos taikomos nuo antrojoje pastraipoje nurodytais straipsniais grindžiamų įgyvendinimo nuostatų įsigaliojimo dienos. Tačiau elektroninis deklaravimas ir automatinės sistemos, skirtos rizikos valdymo įgyvendinimui ir elektroniniams duomenų mainams tarp įvežimo, importo, eksporto ir išvežimo muitinės įstaigų, kaip nurodyta 13, 36a, 36b, 36c, 182b, 182c ir 182d straipsniuose, įdiegiamos per trejus metus nuo šių straipsnių taikymo dienos.

Ne vėliau kaip praėjus dvejiems metams nuo šių straipsnių taikymo dienos, Komisija įvertina visus valstybių narių prašymus pratęsti trečiojoje pastraipoje nurodytą trejų metų laikotarpį, per kurį turi būti įdiegtas elektroninis deklaravimas ir automatinės sistemos, skirtos rizikos valdymo įgyvendinimui ir elektroniniams duomenų mainams tarp muitinės įstaigų. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą ir, jei reikia, pasiūlo pratęsti trečiojoje pastraipoje numatytą trejų metų laikotarpį.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

---

(1)  OL C 110, 2004 4 30, p. 72.

1

(2)  2004 m. balandžio 20 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 104 E, 2004 4 30), 2004 m. lapkričio 29 d. Tarybos bendroji pozicija ir ... Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

Oficialiajame leidinyje

(3)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

3

(4)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31. Direktyva su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

4

(5)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

5

(6)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

6

(7)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.“

7

(8)  Šio reglamento įsigaliojimo diena.

8

---

TARYBOS ARGUMENTŲ PRANEŠIMAS

I.   ĮŽANGA

2003 m. liepos 25 d. Komisija pateikė Tarybai pirmiau minėtą pasiūlymą, pagrįstą Sutarties 26, 95, 133 ir 135 straipsniais.

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas savo nuomonę pateikė 2004 m. vasario 26 d. (1)

Europos Parlamentas savo nuomonę pateikė pirmuoju svarstymu 2004 m. balandžio 20 d. (2), priimdamas 26 pasiūlymo pakeitimus. Komisija pritaria daugumai pasiūlytų pakeitimų, tačiau negali pritarti 6 iš jų.

Komisija 2004 m. gegužės 4 d. pateikė Tarybai iš dalies pakeistą pasiūlymą dėl pirmiau minėto klausimo.

2004 m. lapkričio 29 d. Taryba patvirtino savo bendrąją poziciją pagal Sutarties 251 straipsnio 2 dalį.

II.   TIKSLAS

Siūlomo reglamento tikslas yra, remiantis bendrai sutartais standartais ir rizikos kriterijais, nustatyti į Bendriją įvežamų ir iš jos išvežamų prekių muitinio tikrinimo lygiavertį apsaugos lygį. Tai turėtų būti pasiekta įvedant prieš įvežimą ir prieš išvežimą pateiktinų deklaracijų sistemą, tuo pat metu intensyvinant informacijos technologijų naudojimą.

III.   BENDROSIOS POZICIJOS, IŠDĖSTYTOS DOK. 12060/04, ANALIZĖ

1.   Bendrosios nuostatos

Savo bendrojoje pozicijoje Taryba apskritai remia pasiūlymo tikslą didinti prekybos srautų į Bendriją ir iš jos saugumą, įvedant atitinkamą rizika grindžiamą kontrolę bei naudojant geresnę duomenų perdavimo ir keitimosi informacija sistemą.

2.   EP pakeitimai

Tarybos pozicija dėl Europos Parlamento priimtų pakeitimų yra tokia:

| — | Taryba pritaria pakeitimams Nr. 1, 3, 4, 7, 11–23 ir 26. |
| --- | --- |

—

Taryba pritaria pakeitimams Nr. 1, 3, 4, 7, 11–23 ir 26.

| — | Pakeitimas Nr. 2: Taryba mano, kad tekste reikėtų paminėti iš Bendrijos išvežamų prekių muitinį tikrinimą (plg. bendrąją poziciją dėl pakeitimo Nr. 24). |
| --- | --- |

—

Pakeitimas Nr. 2: Taryba mano, kad tekste reikėtų paminėti iš Bendrijos išvežamų prekių muitinį tikrinimą (plg. bendrąją poziciją dėl pakeitimo Nr. 24).

| — | Taryba nepritaria pakeitime Nr. 5 siūlomoms pataisoms ir teikia pirmenybę Komisijos pasiūlymo tekstui. Tačiau Taryba gali pritarti pasiūlymui toje konstatuojamojoje dalyje paminėti tarptautinius susitarimus. |
| --- | --- |

—

Taryba nepritaria pakeitime Nr. 5 siūlomoms pataisoms ir teikia pirmenybę Komisijos pasiūlymo tekstui. Tačiau Taryba gali pritarti pasiūlymui toje konstatuojamojoje dalyje paminėti tarptautinius susitarimus.

| — | Taryba nepritaria pakeitimui Nr. 6 dėl skirtingų rūšių muitinės įstaigų apibrėžimų, kadangi trūksta kai kurių esminių elementų, pvz., nepaminėta muitinių pagal muitinės veiklos taisykles nustatoma paskirtis ir rizika grindžiama kontrolė skirtingų rūšių muitinės įstaigose. |
| --- | --- |

—

Taryba nepritaria pakeitimui Nr. 6 dėl skirtingų rūšių muitinės įstaigų apibrėžimų, kadangi trūksta kai kurių esminių elementų, pvz., nepaminėta muitinių pagal muitinės veiklos taisykles nustatoma paskirtis ir rizika grindžiama kontrolė skirtingų rūšių muitinės įstaigose.

| — | Pakeitimas Nr. 8: Taryba norėtų, kad būtų nurodytos prekių, kurioms taikomos šios taisyklės, judėjimo rūšys. Tai turėtų būti padaryta laikantis teksto, panaudoto siūlomame „muitinio tikrinimo“ apibrėžime. Todėl „rizikos“ apibrėžime ir 13 straipsnyje reikėtų paminėti „prekių įvežimą, išvežimą, tranzitą, perdavimą ir galutinį vartojimą“ (pakeitimas Nr. 10). Taryba pritaria „įgalioto ūkio subjekto“ apibrėžimo išbraukimui, atsižvelgdama į tai, kad ši sąvoka yra įterpta į naująjį 5a straipsnį (pakeitimas Nr. 9). |
| --- | --- |

—

Pakeitimas Nr. 8: Taryba norėtų, kad būtų nurodytos prekių, kurioms taikomos šios taisyklės, judėjimo rūšys. Tai turėtų būti padaryta laikantis teksto, panaudoto siūlomame „muitinio tikrinimo“ apibrėžime. Todėl „rizikos“ apibrėžime ir 13 straipsnyje reikėtų paminėti „prekių įvežimą, išvežimą, tranzitą, perdavimą ir galutinį vartojimą“ (pakeitimas Nr. 10). Taryba pritaria „įgalioto ūkio subjekto“ apibrėžimo išbraukimui, atsižvelgdama į tai, kad ši sąvoka yra įterpta į naująjį 5a straipsnį (pakeitimas Nr. 9).

| — | Pakeitimas Nr. 9: Taryba palankiai vertina pakeitimą dėl „įgalioto ūkio subjekto“ ir mano, kad naujasis 5a straipsnis yra vienas iš pagrindinių reglamento projekto elementų. Tačiau savo bendrojoje pozicijoje Taryba tiksliau apibrėžė „įgalioto ūkio subjekto“ sąvoką, įvesdama diferenciaciją tarp „įgalioto ūkio subjekto“ statuso pripažinimo valstybėse narėse, išskyrus tą valstybę narę, kuri iš pradžių suteikė tokiems subjektams šį statusą, ir leidimo tokiems subjektams pasinaudoti muitinės veiklos taisyklėse numatytais supaprastinimais. Įvedus tokią diferenciaciją valstybėms narėms nebereikėtų pakartotinai įvertinti „įgalioto ūkio subjekto“ statuso, ką jau atliko valstybė narė, suteikusi subjektui šį statusą, tačiau jos vis tiek galėtų patikrinti, ar subjektas atitinka muitinės veiklos taisyklėse numatytus su konkrečia supaprastinimų rūšimi siejamus kriterijus. Be to, 5a straipsnio 2 dalyje Taryba kaip vieną iš pripažinimo „įgaliotu ūkio subjektu“ kriterijų paminėjo „finansinį mokumą“. Galiausiai Taryba taisykles ir sąlygas, kurios turi būti nustatytos Komiteto procedūros metu, suderino su „įgalioto ūkio subjekto“ sąvokos pataisomis. |
| --- | --- |

—

Pakeitimas Nr. 9: Taryba palankiai vertina pakeitimą dėl „įgalioto ūkio subjekto“ ir mano, kad naujasis 5a straipsnis yra vienas iš pagrindinių reglamento projekto elementų. Tačiau savo bendrojoje pozicijoje Taryba tiksliau apibrėžė „įgalioto ūkio subjekto“ sąvoką, įvesdama diferenciaciją tarp „įgalioto ūkio subjekto“ statuso pripažinimo valstybėse narėse, išskyrus tą valstybę narę, kuri iš pradžių suteikė tokiems subjektams šį statusą, ir leidimo tokiems subjektams pasinaudoti muitinės veiklos taisyklėse numatytais supaprastinimais. Įvedus tokią diferenciaciją valstybėms narėms nebereikėtų pakartotinai įvertinti „įgalioto ūkio subjekto“ statuso, ką jau atliko valstybė narė, suteikusi subjektui šį statusą, tačiau jos vis tiek galėtų patikrinti, ar subjektas atitinka muitinės veiklos taisyklėse numatytus su konkrečia supaprastinimų rūšimi siejamus kriterijus. Be to, 5a straipsnio 2 dalyje Taryba kaip vieną iš pripažinimo „įgaliotu ūkio subjektu“ kriterijų paminėjo „finansinį mokumą“. Galiausiai Taryba taisykles ir sąlygas, kurios turi būti nustatytos Komiteto procedūros metu, suderino su „įgalioto ūkio subjekto“ sąvokos pataisomis.

| — | Pakeitimas Nr. 10: Taryba nepritarė šiam pakeitimui. Savo bendrojoje pozicijoje Taryba apribojo keitimąsi informacija tarp institucijų vienoje valstybėje narėje ir muitinių kitoje valstybėje narėje ar Komisijos iki atvejų, kai tai yra būtina rizikos sumažinimo tikslais, kaip apibrėžta 4 straipsnio Nr. 25. |
| --- | --- |

—

Pakeitimas Nr. 10: Taryba nepritarė šiam pakeitimui. Savo bendrojoje pozicijoje Taryba apribojo keitimąsi informacija tarp institucijų vienoje valstybėje narėje ir muitinių kitoje valstybėje narėje ar Komisijos iki atvejų, kai tai yra būtina rizikos sumažinimo tikslais, kaip apibrėžta 4 straipsnio Nr. 25.

| — | Pakeitimas Nr. 24: Taryba nepritaria siūlomo 182b straipsnio, numatančio išsamių taisyklių, kurios turi būti nustatytos bendrųjų eksporto deklaracijų atžvilgiu, parengimą, išbraukimui. Prieš išvykimą pateiktinų deklaracijų sistema neturėtų būti taikoma tik tais atvejais, kai eksportuotojas yra trečiosios šalies įpareigotas teikti su saugumu susijusią informaciją, tačiau turėtų būti taikoma kaip bendrosios su saugumu susijusios išankstinės informacijos sistemos dalis. |
| --- | --- |

—

Pakeitimas Nr. 24: Taryba nepritaria siūlomo 182b straipsnio, numatančio išsamių taisyklių, kurios turi būti nustatytos bendrųjų eksporto deklaracijų atžvilgiu, parengimą, išbraukimui. Prieš išvykimą pateiktinų deklaracijų sistema neturėtų būti taikoma tik tais atvejais, kai eksportuotojas yra trečiosios šalies įpareigotas teikti su saugumu susijusią informaciją, tačiau turėtų būti taikoma kaip bendrosios su saugumu susijusios išankstinės informacijos sistemos dalis.

| — | Taryba atmetė pakeitimą Nr. 25, kuriuo išbraukiamos nuorodos į 182a ir 182b straipsnius, dėl ko nebelieka iš ES muitų teritorijos iš laisvosios zonos išvežamų prekių bendrųjų deklaracijų būtinybės, kadangi Taryba mano, kad dėl to prieš išvežimą pateiktinų deklaracijų sistemoje gali atsirasti saugumo spragų. |
| --- | --- |

—

Taryba atmetė pakeitimą Nr. 25, kuriuo išbraukiamos nuorodos į 182a ir 182b straipsnius, dėl ko nebelieka iš ES muitų teritorijos iš laisvosios zonos išvežamų prekių bendrųjų deklaracijų būtinybės, kadangi Taryba mano, kad dėl to prieš išvežimą pateiktinų deklaracijų sistemoje gali atsirasti saugumo spragų.

3.   Nauji Tarybos įvesti elementai

Be punktų, dėl kurių Europos Parlamentas pateikė savo nuomonę ir dėl kurių Taryba patvirtino pirmiau pateiktąją bendrąją poziciją, Taryba dar įterpė dvi konstatuojamąsias dalis, paaiškinančias jos požiūrį į įgaliotų ūkio subjektų pripažinimą bei jiems suteiktus supaprastinimus (naujos 3 ir 4 konstatuojamosios dalys).

IV.   IŠVADA

Tarybos bendroji pozicija atitinka siūlomo reglamento tikslą patobulinti ES išorės sienų saugumo valdymo sąvoką, pirmiausia įvedant rizika grindžiamą kontrolę bei platų informacijos technologijų naudojimą. Be to, taip sukuriama pusiausvyra tarp siekio sustiprinti saugumą įvedant tikslingesnę pasienio kontrolę ir papildomos administracinės naštos ūkio subjektams, kurią sukuria prievolė pateikti išankstinę informaciją, kad tokia kontrolė būtų įmanoma. Kaip ir buvo siūlyta Europos Parlamento nuomonėje, Taryba mano, kad reikėtų sudaryti geresnes galimybes ūkio subjektams pasinaudoti muitinės veiklos taisyklėse numatytais supaprastinimais, jei tuo pačiu metu jie yra įvykdę būtinus reikalavimus. Tačiau Taryba remia Komisijos pasiūlymą, kad būtų išlaikyta pusiausvyra tarp importo į Bendriją ir eksporto iš jos kontrolės.

---

(1)  OL C 110, 2004 4 30, p. 72.

(2)  OL C 104 E, 2004 4 30.

---

| 15.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 38/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 38/45

---

BENDROJI NUOMONĖ (EB) Nr. 9/2005

Tarybos priimta 2004 m. lapkričio 29 d.

siekiant priimti... m.......... d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/.../EB, nustatančią ekologinio projektavimo reikalavimų energiją vartojantiems gaminiams nustatymo sistemą ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 92/42/EEB bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 96/57/EB ir 2000/55/EB

(2005/C 38 E/04)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | Valstybių narių priimtų įstatymų arba administracinių priemonių skirtumai energiją vartojančių gaminių ekologinio projektavimo klausimais gali trukdyti prekybai ir iškraipyti konkurenciją Bendrijoje ir todėl tiesiogiai paveikti vidaus rinkos kūrimą ir veikimą. Nacionalinių įstatymų suderinimas yra vienintelis būdas išvengti tokių prekybos trukdžių ir nesąžiningos konkurencijos. |
| --- | --- |

(1)

Valstybių narių priimtų įstatymų arba administracinių priemonių skirtumai energiją vartojančių gaminių ekologinio projektavimo klausimais gali trukdyti prekybai ir iškraipyti konkurenciją Bendrijoje ir todėl tiesiogiai paveikti vidaus rinkos kūrimą ir veikimą. Nacionalinių įstatymų suderinimas yra vienintelis būdas išvengti tokių prekybos trukdžių ir nesąžiningos konkurencijos.

| (2) | Energiją vartojantys gaminiai sunaudoja didelę Bendrijoje suvartojamų gamtinių išteklių ir energijos dalį. Jie taip pat kelia ir kitų svarbių poveikių aplinkai. Galima pastebėti, kad didžioji dauguma Bendrijos rinkoje siūlomų gaminių kategorijų pasižymi labai skirtingu poveikiu aplinkai, nors turi panašų funkcinį naudingumą. Tvaraus vystymosi labui reikia skatinti nuolatinį tokių gaminių bendro poveikio aplinkai gerinimą, pirmiausia nustatant neigiamų poveikių aplinkai pagrindinius šaltinius ir vengiant taršos pernešimo, tačiau tokiu gerinimu nesukeliant pernelyg didelių išlaidų. |
| --- | --- |

(2)

Energiją vartojantys gaminiai sunaudoja didelę Bendrijoje suvartojamų gamtinių išteklių ir energijos dalį. Jie taip pat kelia ir kitų svarbių poveikių aplinkai. Galima pastebėti, kad didžioji dauguma Bendrijos rinkoje siūlomų gaminių kategorijų pasižymi labai skirtingu poveikiu aplinkai, nors turi panašų funkcinį naudingumą. Tvaraus vystymosi labui reikia skatinti nuolatinį tokių gaminių bendro poveikio aplinkai gerinimą, pirmiausia nustatant neigiamų poveikių aplinkai pagrindinius šaltinius ir vengiant taršos pernešimo, tačiau tokiu gerinimu nesukeliant pernelyg didelių išlaidų.

| (3) | Ekologinis gaminių projektavimas yra vienas iš esminių Bendrijos integruotos produktų politikos strategijos veiksnių. Reikšdamas prevencinį požiūrį, leidžiantį optimizuoti gaminių aplinkosauginį veiksmingumą ir kartu išlaikyti jų funkcines savybes, jis atveria puikias naujas galimybes gamintojams, vartotojams ir apskritai visai visuomenei. |
| --- | --- |

(3)

Ekologinis gaminių projektavimas yra vienas iš esminių Bendrijos integruotos produktų politikos strategijos veiksnių. Reikšdamas prevencinį požiūrį, leidžiantį optimizuoti gaminių aplinkosauginį veiksmingumą ir kartu išlaikyti jų funkcines savybes, jis atveria puikias naujas galimybes gamintojams, vartotojams ir apskritai visai visuomenei.

| (4) | Laikoma, kad energijos vartojimo efektyvumo didinimas, įskaitant ir galimybę efektyviau vartoti galutinę elektros energiją, įneš svarų indėlį įgyvendinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų mažinimo Bendrijoje siekius. Elektros energijos paklausa yra greičiausiai auganti galutinio energijos vartojimo kategorija, ir numatoma, kad jos paklausa per artimiausius 20–30 metų išaugs, jei nebus šią tendenciją stabdančių politikos veiksmų. Komisijos pateiktoje Europos klimato kaitos programoje siūloma smarkiai sumažinti energijos vartojimą, ir šis siūlymas yra realistiškas. Klimato kaita yra vienas iš Šeštosios Bendrijos aplinkos apsaugos veiksmų programos, nustatytos 2002 m. liepos 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1600/2002/EB (3), prioritetų. Energijos taupymas yra ekonomiškiausias būdas didinti tiekimo patikimumą ir mažinti priklausomybę nuo importo. Todėl reikia priimti svarias paklausos valdymo priemones ir siekius. |
| --- | --- |

(4)

Laikoma, kad energijos vartojimo efektyvumo didinimas, įskaitant ir galimybę efektyviau vartoti galutinę elektros energiją, įneš svarų indėlį įgyvendinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų mažinimo Bendrijoje siekius. Elektros energijos paklausa yra greičiausiai auganti galutinio energijos vartojimo kategorija, ir numatoma, kad jos paklausa per artimiausius 20–30 metų išaugs, jei nebus šią tendenciją stabdančių politikos veiksmų. Komisijos pateiktoje Europos klimato kaitos programoje siūloma smarkiai sumažinti energijos vartojimą, ir šis siūlymas yra realistiškas. Klimato kaita yra vienas iš Šeštosios Bendrijos aplinkos apsaugos veiksmų programos, nustatytos 2002 m. liepos 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1600/2002/EB (3), prioritetų. Energijos taupymas yra ekonomiškiausias būdas didinti tiekimo patikimumą ir mažinti priklausomybę nuo importo. Todėl reikia priimti svarias paklausos valdymo priemones ir siekius.

| (5) | Imtis veiksmų reikėtų energiją vartojančių gaminių projektavimo tarpsnyje, nes paaiškėjo, kad gaminio taršą, taip pat ir didžiumą su ja susijusių išlaidų per jo gyvavimo ciklą nulemia būtent šis tarpsnis. |
| --- | --- |

(5)

Imtis veiksmų reikėtų energiją vartojančių gaminių projektavimo tarpsnyje, nes paaiškėjo, kad gaminio taršą, taip pat ir didžiumą su ja susijusių išlaidų per jo gyvavimo ciklą nulemia būtent šis tarpsnis.

| (6) | Reikėtų sukurti nuoseklią sistemą energiją vartojančių gaminių ekologinio projektavimo reikalavimams Bendrijoje taikyti, kad būtų užtikrintas laisvas tokių gaminių, atitinkančių šiuos reikalavimus, judėjimas ir būtų pagerintas bendras poveikis aplinkai. Tokie Bendrijos reikalavimai turėtų atsižvelgti į sąžiningos konkurencijos ir tarptautinės prekybos principus. |
| --- | --- |

(6)

Reikėtų sukurti nuoseklią sistemą energiją vartojančių gaminių ekologinio projektavimo reikalavimams Bendrijoje taikyti, kad būtų užtikrintas laisvas tokių gaminių, atitinkančių šiuos reikalavimus, judėjimas ir būtų pagerintas bendras poveikis aplinkai. Tokie Bendrijos reikalavimai turėtų atsižvelgti į sąžiningos konkurencijos ir tarptautinės prekybos principus.

| (7) | Ekologinio projektavimo reikalavimai nustatytini atsižvelgiant į Šeštosios Bendrijos aplinkos apsaugos veiksmų programos tikslus ir prioritetus, įskaitant ir atitinkamų tos programos teminių strategijų pritaikytinus tikslus. |
| --- | --- |

(7)

Ekologinio projektavimo reikalavimai nustatytini atsižvelgiant į Šeštosios Bendrijos aplinkos apsaugos veiksmų programos tikslus ir prioritetus, įskaitant ir atitinkamų tos programos teminių strategijų pritaikytinus tikslus.

| (8) | Šia direktyva siekiama pasiekti aukštą aplinkos apsaugos lygį mažinant potencialų energiją vartojančių gaminių poveikį aplinkai, ir tai vėliau bus naudinga vartotojui ir kitiems galutiniams naudotojams. Tvarus vystymasis reikalauja rimtai vertinti numatomų priemonių poveikį sveikatai, socialinį ir ekonominį poveikius. Didinant gaminių energijos vartojimo efektyvumą prisidedama prie didesnio energijos tiekimo patikimumo, o tai yra pagrindas racionaliai ekonominei veiklai, taigi ir tvariam vystymuisi. |
| --- | --- |

(8)

Šia direktyva siekiama pasiekti aukštą aplinkos apsaugos lygį mažinant potencialų energiją vartojančių gaminių poveikį aplinkai, ir tai vėliau bus naudinga vartotojui ir kitiems galutiniams naudotojams. Tvarus vystymasis reikalauja rimtai vertinti numatomų priemonių poveikį sveikatai, socialinį ir ekonominį poveikius. Didinant gaminių energijos vartojimo efektyvumą prisidedama prie didesnio energijos tiekimo patikimumo, o tai yra pagrindas racionaliai ekonominei veiklai, taigi ir tvariam vystymuisi.

| (9) | Siekiant iš tobulesnio projektavimo gauti kuo didesnę aplinkosauginę naudą gali tekti informuoti vartotojus apie energiją vartojančių gaminių ekologines charakteristikas ir aplinkosauginį veiksmingumą ir patarti jiems, kaip naudoti gaminį aplinkai nežalingu būdu. |
| --- | --- |

(9)

Siekiant iš tobulesnio projektavimo gauti kuo didesnę aplinkosauginę naudą gali tekti informuoti vartotojus apie energiją vartojančių gaminių ekologines charakteristikas ir aplinkosauginį veiksmingumą ir patarti jiems, kaip naudoti gaminį aplinkai nežalingu būdu.

| (10) | Žaliojoje knygoje dėl integruotos produktų politikos pateiktas požiūris, kuris, būdamas pagrindinis Šeštosios Bendrijos aplinkos apsaugos veiksmų programos inovacinis elementas, kelia tikslą sumažinti gaminių poveikį aplinkai per visą jų gyvavimo ciklą. Kai projektavimo tarpsnyje nagrinėjamas gaminio poveikis aplinkai per visą jo gyvavimo ciklą, atsiveria didelės galimybės lengviau gerinti aplinkos būklę rentabiliu būdu. Čia reikėtų pakankamo lankstumo, kad šį veiksnį galima būtų integruoti į gaminio projektavimą, kartu atsižvelgiant į techninius, funkcinius ir ekonominius aspektus. |
| --- | --- |

(10)

Žaliojoje knygoje dėl integruotos produktų politikos pateiktas požiūris, kuris, būdamas pagrindinis Šeštosios Bendrijos aplinkos apsaugos veiksmų programos inovacinis elementas, kelia tikslą sumažinti gaminių poveikį aplinkai per visą jų gyvavimo ciklą. Kai projektavimo tarpsnyje nagrinėjamas gaminio poveikis aplinkai per visą jo gyvavimo ciklą, atsiveria didelės galimybės lengviau gerinti aplinkos būklę rentabiliu būdu. Čia reikėtų pakankamo lankstumo, kad šį veiksnį galima būtų integruoti į gaminio projektavimą, kartu atsižvelgiant į techninius, funkcinius ir ekonominius aspektus.

| (11) | Nors platus požiūris į aplinkosauginį veiksmingumą yra pageidautinas, tačiau aplinkosaugos prioritetiniu tikslu priimant darbo planą reikėtų laikyti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų poveikio mažinimą didinant energijos vartojimo efektyvumą. |
| --- | --- |

(11)

Nors platus požiūris į aplinkosauginį veiksmingumą yra pageidautinas, tačiau aplinkosaugos prioritetiniu tikslu priimant darbo planą reikėtų laikyti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų poveikio mažinimą didinant energijos vartojimo efektyvumą.

| (12) | Gali būti reikalinga ir pateisinama nustatyti konkrečius kiekybinius ekologinio projektavimo reikalavimus kai kuriems gaminiams arba jų aplinkosauginiams aspektams, siekiant kuo daugiau sumažinti tų gaminių poveikį aplinkai. Atsižvelgiant į neatidėliotiną būtinybę prisidėti prie įsipareigojimų pagal Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) Kioto protokolą vykdymo ir nepakenkti šioje direktyvoje keliamam integruotam požiūriui, tam tikrą prioritetą reikia teikti priemonėms, turinčioms didelį šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų mažinimo mažomis sąnaudomis potencialą. Tokios priemonės prisidėtų prie tvaraus išteklių naudojimo ir įneštų labai svarbų indėlį į tvarios gamybos ir vartojimo programų 10-čiai metų sistemą, dėl kurios buvo sutarta Pasaulio viršūnių susitikime dėl Tvaraus vystymosi Johanesburge 2002 m. rugsėjo mėn. |
| --- | --- |

(12)

Gali būti reikalinga ir pateisinama nustatyti konkrečius kiekybinius ekologinio projektavimo reikalavimus kai kuriems gaminiams arba jų aplinkosauginiams aspektams, siekiant kuo daugiau sumažinti tų gaminių poveikį aplinkai. Atsižvelgiant į neatidėliotiną būtinybę prisidėti prie įsipareigojimų pagal Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) Kioto protokolą vykdymo ir nepakenkti šioje direktyvoje keliamam integruotam požiūriui, tam tikrą prioritetą reikia teikti priemonėms, turinčioms didelį šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų mažinimo mažomis sąnaudomis potencialą. Tokios priemonės prisidėtų prie tvaraus išteklių naudojimo ir įneštų labai svarbų indėlį į tvarios gamybos ir vartojimo programų 10-čiai metų sistemą, dėl kurios buvo sutarta Pasaulio viršūnių susitikime dėl Tvaraus vystymosi Johanesburge 2002 m. rugsėjo mėn.

| (13) | Įprastiniais atvejais ekologinio projektavimo reikalavimų lygį reikėtų nustatyti remiantis technine, ekonomine ir aplinkosaugine analize. Lanksčiai taikant reikalavimų lygio nustatymo metodą galima lengviau pagerinti aplinkosauginį veiksmingumą per trumpą laiką. Reikėtų konsultuotis su suinteresuotomis šalimis ir atliekant analizę įtraukti jas į aktyvų bendradarbiavimą. Nustatant privalomas priemones reikėtų pakankamų konsultacijų su susijusiomis šalimis. Tokios konsultacijos galėtų išryškinti įdiegimo tarpsnių arba pereinamojo laikotarpio priemonių poreikį. Tarpinių siekių nustatymas padidina politikos nuspėjamumą, sudaro sąlygas keisti gaminio tobulinimo ciklą ir suinteresuotoms šalims palengvina ilgalaikį planavimą. |
| --- | --- |

(13)

Įprastiniais atvejais ekologinio projektavimo reikalavimų lygį reikėtų nustatyti remiantis technine, ekonomine ir aplinkosaugine analize. Lanksčiai taikant reikalavimų lygio nustatymo metodą galima lengviau pagerinti aplinkosauginį veiksmingumą per trumpą laiką. Reikėtų konsultuotis su suinteresuotomis šalimis ir atliekant analizę įtraukti jas į aktyvų bendradarbiavimą. Nustatant privalomas priemones reikėtų pakankamų konsultacijų su susijusiomis šalimis. Tokios konsultacijos galėtų išryškinti įdiegimo tarpsnių arba pereinamojo laikotarpio priemonių poreikį. Tarpinių siekių nustatymas padidina politikos nuspėjamumą, sudaro sąlygas keisti gaminio tobulinimo ciklą ir suinteresuotoms šalims palengvina ilgalaikį planavimą.

| (14) | Pirmenybę reikėtų teikti alternatyviems veiksmams, pavyzdžiui, pramonės savireguliacijai, jeigu galima tikėtis, kad tokie veiksmai leis siekti politikos tikslų greičiau arba pigiau negu privalomi reikalavimai. Teisinių priemonių tikslingumas gali atsirasti ten, kur rinkos jėgoms nepavyks veikti teisinga kryptimi arba pakankamai sparčiai. |
| --- | --- |

(14)

Pirmenybę reikėtų teikti alternatyviems veiksmams, pavyzdžiui, pramonės savireguliacijai, jeigu galima tikėtis, kad tokie veiksmai leis siekti politikos tikslų greičiau arba pigiau negu privalomi reikalavimai. Teisinių priemonių tikslingumas gali atsirasti ten, kur rinkos jėgoms nepavyks veikti teisinga kryptimi arba pakankamai sparčiai.

| (15) | Savireguliacija, įskaitant savanoriškus susitarimus vienašališko pramonės įsipareigojimo forma, gali lemti greitą pažangą dėl spartaus ir rentabilaus įgyvendinimo ir sudaro sąlygas lanksčiai ir tinkamai prisiderinti prie technologijų pasirinkimo galimybių ir jautrių rinkos pokyčių. |
| --- | --- |

(15)

Savireguliacija, įskaitant savanoriškus susitarimus vienašališko pramonės įsipareigojimo forma, gali lemti greitą pažangą dėl spartaus ir rentabilaus įgyvendinimo ir sudaro sąlygas lanksčiai ir tinkamai prisiderinti prie technologijų pasirinkimo galimybių ir jautrių rinkos pokyčių.

| (16) | Komisijos Komunikato dėl aplinkos apsaugos susitarimų Bendrijos lygmeniu pagal reguliavimo aplinkos supaprastinimo ir tobulinimo veiksmų planą 6 skyrius gali praversti kaip naudingos gairės vertinant pramonės savireguliaciją šios direktyvos požiūriu. |
| --- | --- |

(16)

Komisijos Komunikato dėl aplinkos apsaugos susitarimų Bendrijos lygmeniu pagal reguliavimo aplinkos supaprastinimo ir tobulinimo veiksmų planą 6 skyrius gali praversti kaip naudingos gairės vertinant pramonės savireguliaciją šios direktyvos požiūriu.

| (17) | Ši direktyva turėtų paskatinti ekologinio projektavimo integravimą į mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ) bei labai mažas firmas. Integravimas palengvėtų, jei informacijos apie tokių produktų tvaraus vystymosi savybę būtų daug ir ji būtų lengvai prieinama. |
| --- | --- |

(17)

Ši direktyva turėtų paskatinti ekologinio projektavimo integravimą į mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ) bei labai mažas firmas. Integravimas palengvėtų, jei informacijos apie tokių produktų tvaraus vystymosi savybę būtų daug ir ji būtų lengvai prieinama.

| (18) | Energiją vartojantys gaminiai, tenkinantys ekologinio projektavimo reikalavimus, kuriuos nustato šios direktyvos įgyvendinimo priemonės, turėtų būti pažymėti „CE“ ženklu ir turėti užrašą su atitinkama informacija, kad galėtų būti pateikti į vidaus rinką ir joje laisvai judėtų. Įgyvendinimo priemones būtina griežtai vykdyti, siekiant mažinti reguliuojamų energiją vartojančių gaminių poveikį aplinkai ir užtikrinti sąžiningą konkurenciją. |
| --- | --- |

(18)

Energiją vartojantys gaminiai, tenkinantys ekologinio projektavimo reikalavimus, kuriuos nustato šios direktyvos įgyvendinimo priemonės, turėtų būti pažymėti „CE“ ženklu ir turėti užrašą su atitinkama informacija, kad galėtų būti pateikti į vidaus rinką ir joje laisvai judėtų. Įgyvendinimo priemones būtina griežtai vykdyti, siekiant mažinti reguliuojamų energiją vartojančių gaminių poveikį aplinkai ir užtikrinti sąžiningą konkurenciją.

| (19) | Rengdama įgyvendinimo priemones ir savo darbo planą, Komisija turėtų konsultuotis su valstybių narių atstovais ir su kitomis su gaminių grupe susijusiomis suinteresuotomis šalimis, pavyzdžiui, pramonės sritimi, įskaitant ir MVĮ bei amatams priskirtinas pramonės sritis, profsąjungomis, prekybininkais, mažmeniniais prekiautojais, importuotojais, aplinkosaugos grupėmis ir vartotojų organizacijomis. |
| --- | --- |

(19)

Rengdama įgyvendinimo priemones ir savo darbo planą, Komisija turėtų konsultuotis su valstybių narių atstovais ir su kitomis su gaminių grupe susijusiomis suinteresuotomis šalimis, pavyzdžiui, pramonės sritimi, įskaitant ir MVĮ bei amatams priskirtinas pramonės sritis, profsąjungomis, prekybininkais, mažmeniniais prekiautojais, importuotojais, aplinkosaugos grupėmis ir vartotojų organizacijomis.

| (20) | Rengdama įgyvendinimo priemones, Komisija taip pat turėtų tinkamai atsižvelgti į galiojančią nacionalinę aplinkosaugos teisę, ypač susijusią su toksinėmis medžiagomis, kurią valstybės narės nurodo kaip išsaugotiną, tačiau dėl to valstybėse narėse neturėtų sumažėti esami ir pagrįsti apsaugos lygiai. |
| --- | --- |

(20)

Rengdama įgyvendinimo priemones, Komisija taip pat turėtų tinkamai atsižvelgti į galiojančią nacionalinę aplinkosaugos teisę, ypač susijusią su toksinėmis medžiagomis, kurią valstybės narės nurodo kaip išsaugotiną, tačiau dėl to valstybėse narėse neturėtų sumažėti esami ir pagrįsti apsaugos lygiai.

| (21) | Reikėtų atsižvelgti į techninio derinimo direktyvose numatytus naudoti modulius ir taisykles, išdėstytas 1993 m. liepos 22 d. Tarybos sprendime 93/465/EEB dėl modulių, taikomų įvairiuose atitikties įvertinimo procedūrų etapuose, ir atitikties ženklo CE žymėjimo ir naudojimo taisyklių (4). |
| --- | --- |

(21)

Reikėtų atsižvelgti į techninio derinimo direktyvose numatytus naudoti modulius ir taisykles, išdėstytas 1993 m. liepos 22 d. Tarybos sprendime 93/465/EEB dėl modulių, taikomų įvairiuose atitikties įvertinimo procedūrų etapuose, ir atitikties ženklo CE žymėjimo ir naudojimo taisyklių (4).

| (22) | Priežiūros institucijos turėtų keistis informacija apie priemones, numatytas pagal šios direktyvos taikymo sritį rinkos priežiūrai pagerinti. Tokiam bendradarbiavimui reikia kuo plačiau naudotis elektroninėmis ryšio priemonėmis ir atitinkamomis Bendrijos programomis. Reikėtų sudaryti lengvesnes sąlygas keistis informacija apie aplinkosauginį veiksmingumą per gyvavimo ciklą ir projektavimo sprendimų laimėjimus. Vienas svarbiausių šios direktyvos pasiekimų yra ekologinio projektavimo metu gamintojų pastangomis gautų pagrindinių žinių kaupimas ir sklaida. |
| --- | --- |

(22)

Priežiūros institucijos turėtų keistis informacija apie priemones, numatytas pagal šios direktyvos taikymo sritį rinkos priežiūrai pagerinti. Tokiam bendradarbiavimui reikia kuo plačiau naudotis elektroninėmis ryšio priemonėmis ir atitinkamomis Bendrijos programomis. Reikėtų sudaryti lengvesnes sąlygas keistis informacija apie aplinkosauginį veiksmingumą per gyvavimo ciklą ir projektavimo sprendimų laimėjimus. Vienas svarbiausių šios direktyvos pasiekimų yra ekologinio projektavimo metu gamintojų pastangomis gautų pagrindinių žinių kaupimas ir sklaida.

| (23) | Atsižvelgiant į MVĮ informavimą ir apmokymus ekologinio projektavimo klausimais, gali būti tikslinga numatyti lydimuosius veiksmus. |
| --- | --- |

(23)

Atsižvelgiant į MVĮ informavimą ir apmokymus ekologinio projektavimo klausimais, gali būti tikslinga numatyti lydimuosius veiksmus.

| (24) | Vidaus rinkos veikimui yra naudinga, kad standartai būtų suderinti Bendrijos mastu. Paskelbus nuorodas į tokius standartus Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, jų laikymasis laikytinas pagrindine pagal šią direktyvą priimtose įgyvendinimo priemonėse nustatytų reikalavimų laikymosi sąlyga, nors turėtų būti leidžiami ir kiti atitikties parodymo būdai. |
| --- | --- |

(24)

Vidaus rinkos veikimui yra naudinga, kad standartai būtų suderinti Bendrijos mastu. Paskelbus nuorodas į tokius standartus Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, jų laikymasis laikytinas pagrindine pagal šią direktyvą priimtose įgyvendinimo priemonėse nustatytų reikalavimų laikymosi sąlyga, nors turėtų būti leidžiami ir kiti atitikties parodymo būdai.

| (25) | Viena svarbiausių darniųjų standartų paskirčių yra padėti gamintojams taikyti pagal šią direktyvą priimtas įgyvendinimo priemones. Tokių standartų pagrindu galėtų būti kuriami matavimo ir patikros metodai. Bendrų ekologinio projektavimo reikalavimų taikymo atvejais darnieji standartai galėtų gerokai padėti kreipiant gamintojus į jų gaminių ekologinio profilio kūrimą pagal atitinkamos įgyvendinimo priemonės reikalavimus. Tokie standartai turėtų aiškiai parodyti ryšį tarp jų atskirų punktų ir atitinkamų reikalavimų. Darniųjų standartų tikslas neturėtų būti nustatyti ribas aplinkosauginiams aspektams. |
| --- | --- |

(25)

Viena svarbiausių darniųjų standartų paskirčių yra padėti gamintojams taikyti pagal šią direktyvą priimtas įgyvendinimo priemones. Tokių standartų pagrindu galėtų būti kuriami matavimo ir patikros metodai. Bendrų ekologinio projektavimo reikalavimų taikymo atvejais darnieji standartai galėtų gerokai padėti kreipiant gamintojus į jų gaminių ekologinio profilio kūrimą pagal atitinkamos įgyvendinimo priemonės reikalavimus. Tokie standartai turėtų aiškiai parodyti ryšį tarp jų atskirų punktų ir atitinkamų reikalavimų. Darniųjų standartų tikslas neturėtų būti nustatyti ribas aplinkosauginiams aspektams.

| (26) | Naudojant šioje direktyvoje pateiktus sąvokų apibrėžimus naudinga remtis atitinkamais tarptautiniais standartais, pavyzdžiui, ISO 14040. |
| --- | --- |

(26)

Naudojant šioje direktyvoje pateiktus sąvokų apibrėžimus naudinga remtis atitinkamais tarptautiniais standartais, pavyzdžiui, ISO 14040.

| (27) | Ši direktyva atitinka tam tikrus naujo požiūrio įgyvendinimo principus, išdėstytus 1985 m. gegužės 7 d. Tarybos rezoliucijoje dėl naujo požiūrio į techninį derinimą ir standartus (5) ir nuorodų darymo į darniuosius Europos standartus principus. 1999 m. spalio 28 d. Tarybos rezoliucijoje dėl standartizavimo vaidmens Europoje (6) rekomenduojama Komisijai patikrinti, ar naujo požiūrio principą galima pritaikyti ir naujiems sektoriams kaip teisės tobulinimo ir supaprastinimo priemonę. |
| --- | --- |

(27)

Ši direktyva atitinka tam tikrus naujo požiūrio įgyvendinimo principus, išdėstytus 1985 m. gegužės 7 d. Tarybos rezoliucijoje dėl naujo požiūrio į techninį derinimą ir standartus (5) ir nuorodų darymo į darniuosius Europos standartus principus. 1999 m. spalio 28 d. Tarybos rezoliucijoje dėl standartizavimo vaidmens Europoje (6) rekomenduojama Komisijai patikrinti, ar naujo požiūrio principą galima pritaikyti ir naujiems sektoriams kaip teisės tobulinimo ir supaprastinimo priemonę.

| (28) | Ši direktyva papildo esamus Bendrijos teisės aktus, kaip antai 1992 m. rugsėjo 22 d. Tarybos direktyvą 92/75/EEB dėl buitinių prietaisų energijos ir kitų išteklių sunaudojimo parodymo ženklinant gaminį bei pateikiant standartinę informaciją apie gaminį (7), 2000 m. liepos 17 d Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1980/2000 dėl pakeistos Bendrijos ekologinio ženklo suteikimo sistemos (8), 2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2422/2001 dėl raštinės įrangos ženklinimo apie energijos taupymą Bendrijos programos (9), 2003 m. sausio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/96/EB dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų (10), 2003 m. sausio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/95/EB dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo (11) ir 1976 m. liepos 27 d. Tarybos direktyvą 76/769/EEB dėl tam tikrų pavojingų medžiagų ir preparatų pardavimo ir naudojimo apribojimų (12). Šios direktyvos ir esamų Bendrijos teisės aktų sinergijos turėtų padėti stiprinti atitinkamą poveikį ir kurti gamintojams skirtus nuoseklius reikalavimus. |
| --- | --- |

(28)

Ši direktyva papildo esamus Bendrijos teisės aktus, kaip antai 1992 m. rugsėjo 22 d. Tarybos direktyvą 92/75/EEB dėl buitinių prietaisų energijos ir kitų išteklių sunaudojimo parodymo ženklinant gaminį bei pateikiant standartinę informaciją apie gaminį (7), 2000 m. liepos 17 d Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1980/2000 dėl pakeistos Bendrijos ekologinio ženklo suteikimo sistemos (8), 2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2422/2001 dėl raštinės įrangos ženklinimo apie energijos taupymą Bendrijos programos (9), 2003 m. sausio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/96/EB dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų (10), 2003 m. sausio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/95/EB dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo (11) ir 1976 m. liepos 27 d. Tarybos direktyvą 76/769/EEB dėl tam tikrų pavojingų medžiagų ir preparatų pardavimo ir naudojimo apribojimų (12). Šios direktyvos ir esamų Bendrijos teisės aktų sinergijos turėtų padėti stiprinti atitinkamą poveikį ir kurti gamintojams skirtus nuoseklius reikalavimus.

| (29) | 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/42/EEB dėl naudingumo koeficiento reikalavimų naujiems karšto vandens katilams, deginantiems skystąjį arba dujinį kurą (13), 1996 m. rugsėjo 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/57/EB dėl energijos vartojimo efektyvumo reikalavimų buitiniams elektriniams šaldytuvams, šaldikliams ir jų deriniams (14) ir 2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/55/EB dėl energijos vartojimo efektyvumo reikalavimų, taikomų liuminescencinio apšvietimo balastiniams įtaisams (15) jau turi nuostatas dėl energijos efektyvumo peržiūrėjimo reikalavimų, todėl jas reikėtų integruoti į dabartinę sistemą. |
| --- | --- |

(29)

1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/42/EEB dėl naudingumo koeficiento reikalavimų naujiems karšto vandens katilams, deginantiems skystąjį arba dujinį kurą (13), 1996 m. rugsėjo 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/57/EB dėl energijos vartojimo efektyvumo reikalavimų buitiniams elektriniams šaldytuvams, šaldikliams ir jų deriniams (14) ir 2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/55/EB dėl energijos vartojimo efektyvumo reikalavimų, taikomų liuminescencinio apšvietimo balastiniams įtaisams (15) jau turi nuostatas dėl energijos efektyvumo peržiūrėjimo reikalavimų, todėl jas reikėtų integruoti į dabartinę sistemą.

| (30) | Direktyva 92/42/EEB numato taikyti žvaigždučių kategorijų sistemą katilų energiniam naudingumui vertinti. Kadangi valstybės narės ir pramonė sutaria, jog žvaigždučių kategorijų sistema neatnešė tikėto rezultato, Direktyvą 92/42/EEB reikėtų iš dalies pakeisti, kad būtų atverti keliai efektyvesnėms schemoms. |
| --- | --- |

(30)

Direktyva 92/42/EEB numato taikyti žvaigždučių kategorijų sistemą katilų energiniam naudingumui vertinti. Kadangi valstybės narės ir pramonė sutaria, jog žvaigždučių kategorijų sistema neatnešė tikėto rezultato, Direktyvą 92/42/EEB reikėtų iš dalies pakeisti, kad būtų atverti keliai efektyvesnėms schemoms.

| (31) | 1978 m. vasario 13 d. Tarybos direktyvoje 78/170/EEB dėl šilumos generatorių patalpoms šildyti ir karštam vandeniui ruošti naujuose ir esamuose ne pramoninės paskirties pastatuose naudingumo koeficientų ir dėl šilumos bei karšto vandens tiekimo sistemų izoliavimo naujuose ne pramoninės paskirties pastatuose (16) išdėstyti reikalavimai buvo pakeisti Direktyvos 92/42/EEB, 1990 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvos 90/396/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su dujas deginančiais prietaisais, suderinimo (17) ir 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/91/EB dėl pastatų energinio naudingumo (18) nuostatomis. Dėl šios priežasties Direktyvą 78/170/EEB reikėtų panaikinti. |
| --- | --- |

(31)

1978 m. vasario 13 d. Tarybos direktyvoje 78/170/EEB dėl šilumos generatorių patalpoms šildyti ir karštam vandeniui ruošti naujuose ir esamuose ne pramoninės paskirties pastatuose naudingumo koeficientų ir dėl šilumos bei karšto vandens tiekimo sistemų izoliavimo naujuose ne pramoninės paskirties pastatuose (16) išdėstyti reikalavimai buvo pakeisti Direktyvos 92/42/EEB, 1990 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvos 90/396/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su dujas deginančiais prietaisais, suderinimo (17) ir 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/91/EB dėl pastatų energinio naudingumo (18) nuostatomis. Dėl šios priežasties Direktyvą 78/170/EEB reikėtų panaikinti.

| (32) | 1986 m. gruodžio 1 d. Tarybos direktyva 86/594/EEB dėl akustinio buitinių prietaisų keliamo triukšmo (19) nustato sąlygas, kuriomis valstybės narės gali pareikalauti skelbti informaciją apie tokių prietaisų keliamą triukšmą, ir apibrėžia triukšmo lygio nustatymo procedūrą. Derinimo tikslais triukšmo sklaida turėtų būti įtraukta į integruotą aplinkosauginio veiksmingumo vertinimą. Kadangi ši direktyva numato tokį integruotą požiūrį, Direktyva 86/594/EEB turėtų būti panaikinta. |
| --- | --- |

(32)

1986 m. gruodžio 1 d. Tarybos direktyva 86/594/EEB dėl akustinio buitinių prietaisų keliamo triukšmo (19) nustato sąlygas, kuriomis valstybės narės gali pareikalauti skelbti informaciją apie tokių prietaisų keliamą triukšmą, ir apibrėžia triukšmo lygio nustatymo procedūrą. Derinimo tikslais triukšmo sklaida turėtų būti įtraukta į integruotą aplinkosauginio veiksmingumo vertinimą. Kadangi ši direktyva numato tokį integruotą požiūrį, Direktyva 86/594/EEB turėtų būti panaikinta.

| (33) | Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimamos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (20). |
| --- | --- |

(33)

Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimamos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (20).

| (34) | Valstybės narės turėtų nustatyti sankcijas už nacionalinių nuostatų, priimtų pagal šią direktyvą, pažeidimus. Šios sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. |
| --- | --- |

(34)

Valstybės narės turėtų nustatyti sankcijas už nacionalinių nuostatų, priimtų pagal šią direktyvą, pažeidimus. Šios sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

| (35) | Reikėtų prisiminti, kad Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnio teisės aktų rengimo (21) 34 punktas teigia, kad „Taryba skatins valstybes nares savo ir Bendrijos poreikiams sudaryti lenteles, kurios, kiek įmanoma, iliustruos sąryšį tarp direktyvų ir perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių, ir jas skelbti“. |
| --- | --- |

(35)

Reikėtų prisiminti, kad Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnio teisės aktų rengimo (21) 34 punktas teigia, kad „Taryba skatins valstybes nares savo ir Bendrijos poreikiams sudaryti lenteles, kurios, kiek įmanoma, iliustruos sąryšį tarp direktyvų ir perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių, ir jas skelbti“.

| (36) | Kadangi šios direktyvos tikslo, tai yra užtikrinti vidaus rinkos veikimą reikalaujant, kad gaminiai pasiektų atitinkamą aplinkosauginio veiksmingumo lygį, valstybės narės negali deramai pasiekti, ir kadangi, dėl jo masto ir poveikio, to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą ši direktyva neviršija būtinų priemonių nurodytam tikslui pasiekti, |
| --- | --- |

(36)

Kadangi šios direktyvos tikslo, tai yra užtikrinti vidaus rinkos veikimą reikalaujant, kad gaminiai pasiektų atitinkamą aplinkosauginio veiksmingumo lygį, valstybės narės negali deramai pasiekti, ir kadangi, dėl jo masto ir poveikio, to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą ši direktyva neviršija būtinų priemonių nurodytam tikslui pasiekti,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Ši direktyva nustato ekologinio projektavimo reikalavimų energiją vartojantiems gaminiams nustatymo sistemą, kad būtų užtikrintas laisvas tokių gaminių judėjimas vidaus rinkoje.

2.   Šia direktyva numatoma nustatyti reikalavimus, kuriuos turi tenkinti energiją vartojantys gaminiai, kuriems taikomos įgyvendinimo priemonės, kad šiuos gaminius galima būtų pateikti į rinką ir (arba) pradėti naudoti. Didindama energijos vartojimo efektyvumą ir keldama aplinkosaugos lygį ir kartu stiprindama energijos tiekimo patikimumą, ji prisideda prie tvaraus vystymosi.

3.   Ši direktyva netaikoma keleivinio ar krovininio transporto priemonėms.

4.   Ši direktyva ir pagal ją priimtos įgyvendinimo priemonės nepažeidžia Bendrijos teisės aktų dėl atliekų tvarkymo ir cheminių medžiagų, įskaitant Bendrijos teisės aktus dėl fluoro turinčių šiltnamio efektą sukeliančių dujų.

2 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

Šioje direktyvoje naudojami šie sąvokų apibrėžimai:

| 1) | „energiją vartojantis gaminys“ – tai gaminys, kuris, patekęs į rinką ir (arba) pradėtas naudoti, gali veikti numatyta paskirtimi tik gaudamas energiją (elektrą, iškastinį organinį kurą ir atsinaujinančius energijos šaltinius), arba gaminys, kuris tą energiją generuoja, perduoda ir matuoja, įskaitant ir gaminio dalis, kurios veikia tik gaudamos energiją ir yra skirtos įkomponuoti į energiją vartojantį gaminį, kuriam taikoma ši direktyva, ir kurios teikiamos į rinką ir (arba) pradedamos naudoti kaip atskiros dalys pas galutinius vartotojus ir kurių aplinkosauginį veiksmingumą galima nustatyti atskirai; |
| --- | --- |

1)

„energiją vartojantis gaminys“ – tai gaminys, kuris, patekęs į rinką ir (arba) pradėtas naudoti, gali veikti numatyta paskirtimi tik gaudamas energiją (elektrą, iškastinį organinį kurą ir atsinaujinančius energijos šaltinius), arba gaminys, kuris tą energiją generuoja, perduoda ir matuoja, įskaitant ir gaminio dalis, kurios veikia tik gaudamos energiją ir yra skirtos įkomponuoti į energiją vartojantį gaminį, kuriam taikoma ši direktyva, ir kurios teikiamos į rinką ir (arba) pradedamos naudoti kaip atskiros dalys pas galutinius vartotojus ir kurių aplinkosauginį veiksmingumą galima nustatyti atskirai;

| 2) | „sudedamosios dalys ir mazgai“ – tai dalys, kurios skirtos įkomponuoti į energiją vartojančius gaminius, ir kurios neteikiamos į rinką ir (arba) nepradedamos naudoti kaip atskiros dalys pas galutinius vartotojus arba kurių aplinkosauginio veiksmingumo atskirai nustatyti negalima; |
| --- | --- |

2)

„sudedamosios dalys ir mazgai“ – tai dalys, kurios skirtos įkomponuoti į energiją vartojančius gaminius, ir kurios neteikiamos į rinką ir (arba) nepradedamos naudoti kaip atskiros dalys pas galutinius vartotojus arba kurių aplinkosauginio veiksmingumo atskirai nustatyti negalima;

| 3) | „įgyvendinimo priemonės“ – tai pagal šią direktyvą priimtos priemonės, kurios nurodo ekologinio projektavimo reikalavimus apibrėžtiems energiją vartojantiems gaminiams arba šių gaminių aplinkosauginiams aspektams; |
| --- | --- |

3)

„įgyvendinimo priemonės“ – tai pagal šią direktyvą priimtos priemonės, kurios nurodo ekologinio projektavimo reikalavimus apibrėžtiems energiją vartojantiems gaminiams arba šių gaminių aplinkosauginiams aspektams;

| 4) | „pateikti į rinką“ – tai pirmą kartą pasiūlyti energiją vartojantį gaminį Bendrijos rinkai, norint jį išplatinti arba naudoti Bendrijoje, už atlygį arba nemokamai ir nepriklausomai nuo pardavimo būdo; |
| --- | --- |

4)

„pateikti į rinką“ – tai pirmą kartą pasiūlyti energiją vartojantį gaminį Bendrijos rinkai, norint jį išplatinti arba naudoti Bendrijoje, už atlygį arba nemokamai ir nepriklausomai nuo pardavimo būdo;

| 5) | „pradėti naudoti“ – tai pirmą kartą Bendrijoje imti naudoti energiją vartojantį gaminį pagal paskirtį pas galutinį vartotoją; |
| --- | --- |

5)

„pradėti naudoti“ – tai pirmą kartą Bendrijoje imti naudoti energiją vartojantį gaminį pagal paskirtį pas galutinį vartotoją;

| 6) | „gamintojas“ – tai fizinis arba juridinis asmuo, kuris gamina energiją vartojančius gaminus, kuriems taikoma ši direktyva, ir atsako už jų atitiktį šiai direktyvai pateikiant juos į rinką ir (arba) pradedant naudoti gamintojo vardu ar su jo firmos ženklu arba savo poreikiams. Jeigu nesama tokio gamintojo, kaip nusakyta pirmuoju sakiniu, tai gamintoju laikomas kiekvienas fizinis arba juridinis asmuo, kuris pateikia į rinką ir (arba) pradeda naudoti energiją vartojančius gaminus, kuriems taikoma ši direktyva; |
| --- | --- |

6)

„gamintojas“ – tai fizinis arba juridinis asmuo, kuris gamina energiją vartojančius gaminus, kuriems taikoma ši direktyva, ir atsako už jų atitiktį šiai direktyvai pateikiant juos į rinką ir (arba) pradedant naudoti gamintojo vardu ar su jo firmos ženklu arba savo poreikiams. Jeigu nesama tokio gamintojo, kaip nusakyta pirmuoju sakiniu, tai gamintoju laikomas kiekvienas fizinis arba juridinis asmuo, kuris pateikia į rinką ir (arba) pradeda naudoti energiją vartojančius gaminus, kuriems taikoma ši direktyva;

| 7) | „įgaliotas atstovas“ – tai Bendrijoje įsisteigęs fizinis arba juridinis asmuo, kuris gavo gamintojo rašytinį įgaliojimą jo vardu vykdyti visus ar dalį su šia direktyva susijusių įpareigojimų ir formalumų; |
| --- | --- |

7)

„įgaliotas atstovas“ – tai Bendrijoje įsisteigęs fizinis arba juridinis asmuo, kuris gavo gamintojo rašytinį įgaliojimą jo vardu vykdyti visus ar dalį su šia direktyva susijusių įpareigojimų ir formalumų;

| 8) | „medžiagos“ – tai visos medžiagos, naudojamos gaminių gyvavimo cikle; |
| --- | --- |

8)

„medžiagos“ – tai visos medžiagos, naudojamos gaminių gyvavimo cikle;

| 9) | „gaminio projektavimas“ – tai visuma procesų, kuriais teisiniai, techniniai, saugos, funkciniai, rinkos ar kiti reikalavimai, kuriuos turi tenkinti gaminys, perkeliami į energiją vartojančio gaminio technines sąlygas; |
| --- | --- |

9)

„gaminio projektavimas“ – tai visuma procesų, kuriais teisiniai, techniniai, saugos, funkciniai, rinkos ar kiti reikalavimai, kuriuos turi tenkinti gaminys, perkeliami į energiją vartojančio gaminio technines sąlygas;

| 10) | „aplinkosauginis aspektas“ – tai energiją vartojančio gaminio elementas ar funkcija, kurie per jo gyvavimo ciklą gali sąveikauti su aplinka; |
| --- | --- |

10)

„aplinkosauginis aspektas“ – tai energiją vartojančio gaminio elementas ar funkcija, kurie per jo gyvavimo ciklą gali sąveikauti su aplinka;

| 11) | „poveikis aplinkai“ – tai bet koks aplinkos pokytis, kurį visiškai arba iš dalies sukelia energiją vartojantis gaminys per savo gyvavimo ciklą; |
| --- | --- |

11)

„poveikis aplinkai“ – tai bet koks aplinkos pokytis, kurį visiškai arba iš dalies sukelia energiją vartojantis gaminys per savo gyvavimo ciklą;

| 12) | „gyvavimo ciklas“ – tai iš eilės einantys ir tarpusavyje susiję energiją vartojančio gaminio tarpsniai nuo žaliavos panaudojimo iki galutinio pašalinimo; |
| --- | --- |

12)

„gyvavimo ciklas“ – tai iš eilės einantys ir tarpusavyje susiję energiją vartojančio gaminio tarpsniai nuo žaliavos panaudojimo iki galutinio pašalinimo;

| 13) | „pakartotinis naudojimas“ – tai bet kokia operacija, kai energiją vartojantis gaminys ar jo sudedamosios dalys, pasiekę pirmo naudojimo pabaigą, naudojami ta pačia paskirtimi, kuriai buvo pagaminti, įskaitant ir pratęstą energiją vartojančio gaminio naudojimą, kai šis buvo perduotas surinkimo punktams, platintojams, atliekų perdirbėjams ar gamintojams, taip pat pakartotinį energiją vartojančio gaminio naudojimą po atnaujinimo; |
| --- | --- |

13)

„pakartotinis naudojimas“ – tai bet kokia operacija, kai energiją vartojantis gaminys ar jo sudedamosios dalys, pasiekę pirmo naudojimo pabaigą, naudojami ta pačia paskirtimi, kuriai buvo pagaminti, įskaitant ir pratęstą energiją vartojančio gaminio naudojimą, kai šis buvo perduotas surinkimo punktams, platintojams, atliekų perdirbėjams ar gamintojams, taip pat pakartotinį energiją vartojančio gaminio naudojimą po atnaujinimo;

| 14) | „perdirbimas“ – tai atliekų perdirbimas gamybos proceso metu pradiniu jų tikslu ar kitais tikslais išskyrus energijos gamybą. |
| --- | --- |

14)

„perdirbimas“ – tai atliekų perdirbimas gamybos proceso metu pradiniu jų tikslu ar kitais tikslais išskyrus energijos gamybą.

| 15) | „energijos iš atliekų gamyba“ – tai degiųjų atliekų naudojimas siekiant generuoti energiją, jas tiesiogiai deginant vienas ar su kitomis atliekomis, bet išgaunant šilumą; |
| --- | --- |

15)

„energijos iš atliekų gamyba“ – tai degiųjų atliekų naudojimas siekiant generuoti energiją, jas tiesiogiai deginant vienas ar su kitomis atliekomis, bet išgaunant šilumą;

| 16) | „gamyba iš atliekų“ – tai atitinkamos operacijos, nurodytos 1975 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvos 75/442/EEB dėl atliekų (22) II B priede; |
| --- | --- |

16)

„gamyba iš atliekų“ – tai atitinkamos operacijos, nurodytos 1975 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvos 75/442/EEB dėl atliekų (22) II B priede;

| 17) | „atliekos“ – tai medžiaga ar daiktas pagal Direktyvos 75/442/EEB I priede nurodytas kategorijas, kurį turėtojas išmeta kaip nereikalingą, ketina arba turi išmesti; |
| --- | --- |

17)

„atliekos“ – tai medžiaga ar daiktas pagal Direktyvos 75/442/EEB I priede nurodytas kategorijas, kurį turėtojas išmeta kaip nereikalingą, ketina arba turi išmesti;

| 18) | „pavojingos atliekos“ – tai atliekos, nurodytos 1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyvos 91/689/EEB dėl pavojingų atliekų (23) 1 straipsnio 4 dalyje; |
| --- | --- |

18)

„pavojingos atliekos“ – tai atliekos, nurodytos 1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyvos 91/689/EEB dėl pavojingų atliekų (23) 1 straipsnio 4 dalyje;

| 19) | „ekologinis profilis“ – tai sąnaudų ir išeigos (pvz., medžiagų, emisijų ir atliekų), susijusių su energiją vartojančiu gaminiu per jo gyvavimo ciklą, turinčių pastebimą poveikį aplinkai ir išreikštų fizikiniais dydžiais, kuriuos galima išmatuoti, aprašas pagal įgyvendinimo priemonę, taikomą energiją vartojančiam gaminiui; |
| --- | --- |

19)

„ekologinis profilis“ – tai sąnaudų ir išeigos (pvz., medžiagų, emisijų ir atliekų), susijusių su energiją vartojančiu gaminiu per jo gyvavimo ciklą, turinčių pastebimą poveikį aplinkai ir išreikštų fizikiniais dydžiais, kuriuos galima išmatuoti, aprašas pagal įgyvendinimo priemonę, taikomą energiją vartojančiam gaminiui;

| 20) | „aplinkosauginis veiksmingumas“ (energiją vartojančio gaminio) – tai gamintojo vykdyto energiją vartojančio gaminio aplinkosauginių aspektų valdymo rezultatas, užfiksuotas techninėje dokumentacijoje; |
| --- | --- |

20)

„aplinkosauginis veiksmingumas“ (energiją vartojančio gaminio) – tai gamintojo vykdyto energiją vartojančio gaminio aplinkosauginių aspektų valdymo rezultatas, užfiksuotas techninėje dokumentacijoje;

| 21) | „aplinkosauginio veiksmingumo gerinimas“ – tai energiją vartojančio gaminio aplinkosauginio veiksmingumo didinimo iš vienos gaminio kartos į kitą procesas, tačiau nebūtinai vienu metu visais aplinkosauginiais gaminio aspektais; |
| --- | --- |

21)

„aplinkosauginio veiksmingumo gerinimas“ – tai energiją vartojančio gaminio aplinkosauginio veiksmingumo didinimo iš vienos gaminio kartos į kitą procesas, tačiau nebūtinai vienu metu visais aplinkosauginiais gaminio aspektais;

| 22) | „ekologinis projektavimas“ – tai aplinkosauginių aspektų integravimas į gaminio projektą siekiant pagerinti energiją vartojančio gaminio aplinkosauginį veiksmingumą per visą gaminio gyvavimo ciklą; |
| --- | --- |

22)

„ekologinis projektavimas“ – tai aplinkosauginių aspektų integravimas į gaminio projektą siekiant pagerinti energiją vartojančio gaminio aplinkosauginį veiksmingumą per visą gaminio gyvavimo ciklą;

| 23) | „ekologinio projektavimo reikalavimas“ – tai su energiją vartojančiu gaminiu ar jo projektavimu susijęs reikalavimas, kuriuo siekiama pagerinti gaminio aplinkosauginį veiksmingumą, arba reikalavimas, susijęs su informacijos apie gaminio aplinkosauginius aspektus teikimu; |
| --- | --- |

23)

„ekologinio projektavimo reikalavimas“ – tai su energiją vartojančiu gaminiu ar jo projektavimu susijęs reikalavimas, kuriuo siekiama pagerinti gaminio aplinkosauginį veiksmingumą, arba reikalavimas, susijęs su informacijos apie gaminio aplinkosauginius aspektus teikimu;

| 24) | „bendrasis ekologinio projektavimo reikalavimas“ – tai ekologinio projektavimo reikalavimas, grindžiamas energiją vartojančio gaminio ekologiniu profiliu be nustatytų ribinių verčių atskiriems aplinkosauginiams aspektams; |
| --- | --- |

24)

„bendrasis ekologinio projektavimo reikalavimas“ – tai ekologinio projektavimo reikalavimas, grindžiamas energiją vartojančio gaminio ekologiniu profiliu be nustatytų ribinių verčių atskiriems aplinkosauginiams aspektams;

| 25) | „specialus ekologinio projektavimo reikalavimas“ – tai kiekybinis ir išmatuojamas ekologinio projektavimo reikalavimas, susijęs su atskiru energiją vartojančio gaminio aplinkosauginiu aspektu, pavyzdžiui, energijos vartojimu naudojimo metu, suskaičiuotą duotam produkcijos vienetui; |
| --- | --- |

25)

„specialus ekologinio projektavimo reikalavimas“ – tai kiekybinis ir išmatuojamas ekologinio projektavimo reikalavimas, susijęs su atskiru energiją vartojančio gaminio aplinkosauginiu aspektu, pavyzdžiui, energijos vartojimu naudojimo metu, suskaičiuotą duotam produkcijos vienetui;

| 26) | „darnieji standartai“ – tai techninė sąlyga, kuri patvirtinta pripažintos standartų įstaigos, turinčios Komisijos įgaliojimą pagal 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/34/EB, nustatančią informacijos apie techninius standartus ir reglamentus teikimo tvarką (24), siekiant nustatyti Europos reikalavimą, ir kurios vykdymas nėra privalomas. |
| --- | --- |

26)

„darnieji standartai“ – tai techninė sąlyga, kuri patvirtinta pripažintos standartų įstaigos, turinčios Komisijos įgaliojimą pagal 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/34/EB, nustatančią informacijos apie techninius standartus ir reglamentus teikimo tvarką (24), siekiant nustatyti Europos reikalavimą, ir kurios vykdymas nėra privalomas.

3 straipsnis

Pateikimas į rinką ir (arba) pradėjimas naudoti

1.   Valstybės narės imasi visų reikalingų priemonių siekdamos užtikrinti, kad energiją vartojantys gaminiai, kuriems taikomos įgyvendinimo priemonės, būtų teikiami į rinką ir (arba) pradedami naudoti tik tada, kai atitinka šias priemones ir yra pažymėti CE ženklu, kaip nurodyta 4 straipsnyje.

2.   Valstybės narės paskiria už rinkos priežiūrą atsakingas valdžios institucijas. Jos pasirūpina, kad šios institucijos turėtų pakankamus įgaliojimus imtis reikiamų priemonių, kurios joms patikimos pagal šią direktyvą. Valstybės narės apibrėžia funkcijas, įgaliojimus ir organizacines priemones kompetentingoms valdžios institucijoms, kurios turi teisę:

| i) | organizuoti reikalingus energiją vartojančių gaminių atitikties patikrinimus reikiamu mastu ir įpareigoti gamintoją arba jo įgaliotą atstovą atsiimti iš rinkos atitikties netenkinančius energiją vartojančius gaminius, kaip nurodyta 6 straipsnyje; |
| --- | --- |

i)

organizuoti reikalingus energiją vartojančių gaminių atitikties patikrinimus reikiamu mastu ir įpareigoti gamintoją arba jo įgaliotą atstovą atsiimti iš rinkos atitikties netenkinančius energiją vartojančius gaminius, kaip nurodyta 6 straipsnyje;

| ii) | reikalauti, kad atitinkamos šalys teiktų visą reikiamą informaciją, kaip nustatyta įgyvendinimo priemonėse; |
| --- | --- |

ii)

reikalauti, kad atitinkamos šalys teiktų visą reikiamą informaciją, kaip nustatyta įgyvendinimo priemonėse;

| iii) | imti gaminių pavyzdžius, kad būtų atlikti atitikties patikrinimai. |
| --- | --- |

iii)

imti gaminių pavyzdžius, kad būtų atlikti atitikties patikrinimai.

3.   Valstybės narės nuolatos informuoja Komisiją apie rinkos priežiūros rezultatus ir, jeigu tikslinga, šią informaciją Komisija perduoda kitoms valstybėms narėms.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad jų vartotojai ir kitos suinteresuotos šalys turėtų galimybę pateikti kompetentingoms valdžios institucijoms savo komentarus dėl gaminio atitikties.

4 straipsnis

Atitikties žymėjimas ir deklaravimas

1.   Prieš pateikiant į rinką ir (arba) pradedant naudoti energiją vartojantį gaminį, kuriam taikomos įgyvendinimo priemonės, ant jo tvirtinamas CE atitikties ženklas ir išduodama atitikties deklaracija, kuriais gamintojas ar jo įgaliotas atstovas užtikrina ir deklaruoja, kad energiją vartojantis gaminys atitinka visas taikomos įgyvendinimo priemonės nuostatas.

2.   CE atitikties ženklas susideda iš pirmųjų raidžių „CE“, kaip parodyta III priede.

3.   Atitikties deklaracija turi VI priede apibūdintus elementus ir nuorodą į atitinkamą įgyvendinimo priemonę.

4.   Draudžiama ant energiją vartojančio gaminio tvirtinti ženklus, kurie galėtų klaidinti naudotojus panašia į CE ženklą reikšme ar forma.

5.   Valstybės narės gali pareikalauti, kad pagal I priedo 2 dalį teiktina informacija būtų pateikta jų oficialia (-iomis) kalba (-omis), kai energiją vartojantis gaminys pasiekia galutinį vartotoją.

Valstybės narės taip pat leidžia ją pateikti viena ar keliomis oficialiomis Bendrijos kalbomis.

Taikydamos pirmąją pastraipą, valstybės narės visų pirma atsižvelgia:

| a) | į tai, ar informacija gali būti pateikta suderintais simboliais ar pripažintais kodais ar kitomis priemonėmis; |
| --- | --- |

a)

į tai, ar informacija gali būti pateikta suderintais simboliais ar pripažintais kodais ar kitomis priemonėmis;

| b) | į numatomą energiją vartojančio gaminio naudotojo tipą ir teikiamos informacijos pobūdį. |
| --- | --- |

b)

į numatomą energiją vartojančio gaminio naudotojo tipą ir teikiamos informacijos pobūdį.

5 straipsnis

Laisvas judėjimas

1.   Valstybės narės savo teritorijose nedraudžia, neriboja ir netrukdo pateikti į rinką arba pradėti naudoti energiją vartojantį gaminį remdamosi ekologinio projektavimo reikalavimais, taikytinais tiems I priedo 1 dalyje nurodytiems ekologinio projektavimo kriterijams, kuriuos apima atitinkama įgyvendinimo priemonė, jeigu energiją vartojantis gaminys atitinka taikomos įgyvendinimo priemonės nuostatas ir yra pažymėtas CE ženklu, kaip nurodyta 4 straipsnyje.

2.   Valstybės narės savo teritorijose nedraudžia, neriboja ir netrukdo pateikti į rinką arba pradėti naudoti energiją vartojantį gaminį, pažymėtą CE ženklu, kaip nurodyta 4 straipsnyje, remdamosi ekologinio projektavimo reikalavimais, taikytinais I priedo 1 dalyje nurodytiems ekologinio projektavimo kriterijams, jeigu šiuos kriterijus apimanti atitinkama įgyvendinimo priemonė nenurodo, kad ekologinio projektavimo reikalavimas nėra būtinas.

3.   Valstybės narės netrukdo rodyti energiją vartojančių gaminių, neatitinkančių taikomos įgyvendinimo priemonės nuostatų, pvz., prekybos mugėse, parodose ir demonstravimo renginiuose, jeigu yra aiškiai nurodyta, kad šie gaminiai nebus teikiami į rinką ir (arba) pradėti naudoti, kol neįgis atitikties.

6 straipsnis

Apsaugos sąlyga

1.   Jeigu valstybė narė išsiaiškina, kad pažymėtas CE ženklu, kaip nurodyta 4 straipsnyje, ir pagal paskirtį naudojamas energiją vartojantis gaminys neatitinka atitinkamų taikomos įgyvendinimo priemonės nuostatų, gamintojas ar jo įgaliotas atstovas įpareigojamas suderinti energiją vartojantį gaminį su taikomos įgyvendinimo priemonės nuostatomis ir (arba) CE ženklinimo reikalavimais ir nutraukti pažeidimus valstybės narės nustatytomis sąlygomis.

Jeigu neatitikimas tęsiasi, valstybė narė priima sprendimą apriboti ar uždrausti teikti į rinką arba pradėti naudoti tokį energiją vartojantį gaminį, arba užtikrina jo pašalinimą iš rinkos.

2.   Sprendime, kuriuo valstybė narė pagal šią direktyvą riboja ar uždraudžia tokį energiją vartojantį gaminį pateikti į rinką arba pradėti jį naudoti, turi būti nurodyta, kokiais pagrindais yra grindžiamas.

Apie tokį sprendimą nedelsiant pranešama suinteresuotai šaliai, kartu ją informuojant apie galimas teisines priemones pagal atitinkamoje valstybėje narėje galiojančius įstatymus ir kokie terminai taikomi tokioms priemonėms.

3.   Valstybė narė iš karto informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares apie sprendimą, priimtą pagal 1 dalį, nurodydama tokio sprendimo priežastis ir ypač, ar neatitikties nenulėmė:

| a) | taikomos įgyvendinimo priemonės reikalavimų nesilaikymas; |
| --- | --- |

a)

taikomos įgyvendinimo priemonės reikalavimų nesilaikymas;

| b) | neteisingas 9 straipsnio 2 dalyje nurodytų darniųjų standartų taikymas; |
| --- | --- |

b)

neteisingas 9 straipsnio 2 dalyje nurodytų darniųjų standartų taikymas;

| c) | 9 straipsnio 2 dalyje nurodytų darniųjų standartų trūkumai. |
| --- | --- |

c)

9 straipsnio 2 dalyje nurodytų darniųjų standartų trūkumai.

4.   Komisija nedelsdama pradeda konsultacijas su susijusiomis šalimis ir gali pasitelkti nepriklausomus ekspertus, kad gautų techninį patarimą.

Po konsultacijos Komisija nedelsdama apie savo požiūrį informuoja valstybę narę, kuri priėmė sprendimą, ir kitas valstybes nares.

Jeigu Komisija mano, kad sprendimas yra nepagrįstas, ji nedelsdama apie tai praneša valstybei narei.

5.   Jeigu šio straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytas sprendimas motyvuojamas darniųjų standartų trūkumais, Komisija nedelsdama pradeda 9 straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse išdėstytą procedūrą. Komisija tuo pačiu metu informuoja 15 straipsnio 1 dalyje nurodytą komitetą.

6.   Jeigu pateisinama, valstybės narės ir Komisija imasi reikiamų priemonių per tokią procedūrą pateiktos informacijos konfidencialumui užtikrinti.

7.   Valstybių narių pagal šį straipsnį priimti sprendimai paskelbiami skaidriu būdu.

8.   Komisijos nuomonė apie tokius sprendimus skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

7 straipsnis

Atitikties vertinimas

1.   Prieš pateikdamas energiją vartojantį gaminį į rinką ir (arba) pradėdamas jį naudoti, gamintojas ar jo įgaliotas atstovas užtikrina, kad energiją vartojančiam gaminiui atitiktis būtų įvertinta pagal visus atitinkamus taikomos įgyvendinimo priemonės reikalavimus.

2.   Atitikties vertinimo tvarką nustato įgyvendinimo priemonės ir ta tvarka turi sudaryti galimybę gamintojams rinktis tarp IV priede nustatytos projektavimo vidaus kontrolės arba V priede nustatytos valdymo sistemos. Pakankamai pagrįsta ir proporcinga rizikai atitikties įvertinimo tvarka detaliau išdėstoma atitinkamuose Sprendimo 93/465/EEB moduliuose.

Jeigu energiją vartojantį gaminį, kuriam taikomos įgyvendinimo priemonės, projektuoja pagal 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 761/2001 dėl organizacijų savanoriško dalyvavimo Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemoje (EMAS) (25) registruota organizacija ir ši registracija apima projektavimo funkcijas, tai tokios organizacijos valdymo sistema laikoma tenkinančia šios direktyvos V priedo reikalavimus.

Jeigu energiją vartojantį gaminį, kuriam taikomos įgyvendinimo priemonės, projektuoja organizacija, turinti gaminio projektavimo funkciją apimančią valdymo sistemą, įdiegtą laikantis darniųjų standartų, kurių nuorodų numeriai buvo paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, tai tokia valdymo sistema laikoma tenkinančia V priedo reikalavimus.

3.   Pateikęs į rinką energiją vartojantį gaminį, kuriam taikomos įgyvendinimo priemonės, ir (arba) pradėjęs jį naudoti, gamintojas ar jo įgaliotas atstovas saugo svarbią dokumentaciją, susijusią su atliktu atitikties įvertinimu ir išduotomis atitikties deklaracijomis taip, kad ją valstybės narės galėtų patikrinti per 10 metų nuo paskutinio tokio energiją vartojančio gaminio pagaminimo.

Tokia svarbi dokumentacija turi būti parengta prieigai per 10 dienų nuo valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos prašymo gavimo dienos.

4.   Dokumentai, susiję su atitikties įvertinimu ir atitikties deklaracijomis, kaip nurodyta 4 straipsnyje, sudaromi viena iš oficialių Bendrijos kalbų.

8 straipsnis

Atitikties prielaida

1.   Valstybės narės laiko, kad CE ženklu pažymėtas, kaip nurodyta 4 straipsnyje, energiją vartojantis gaminys atitinka atitinkamas taikytinos įgyvendinimo priemonės nuostatas.

2.   Valstybės narės mano, kad energiją vartojantis gaminys, kuriam buvo pritaikyti darnieji standartai, kurių nuorodų numeriai buvo paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, atitinka taikomos įgyvendinimo priemonės, susijusios su šiais standartais, atitinkamus reikalavimus.

3.   Energiją vartojantys gaminiai, gavusieji Bendrijos ekologinį ženklą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1980/2000, laikomi atitinkančiais taikomos įgyvendinimo priemonės ekologinio projektavimo reikalavimus tiek, kiek tuos reikalavimus atitinka ekologinis ženklas.

4.   Pagal šios direktyvos atitikties prielaidų sampratą, Komisija, veikdama 15 straipsnyje nurodyta tvarka, gali nuspręsti, kad ir kiti ekologiniai ženklai tenkina tapačias Bendrijos ekologiniam ženklui sąlygas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1980/2000. Manoma, kad kitus ekologinius ženklus gavusieji energiją vartojantys gaminiai atitinka taikomos įgyvendinimo priemonės ekologinio projektavimo reikalavimus tiek, kiek tuos reikalavimus atitinka ekologinis ženklas.

9 straipsnis

Darnieji standartai

1.   Valstybės narės užtikrina, kiek įmanoma, kad būtų imamasi atitinkamų priemonių, kurios suinteresuotoms šalims nacionaliniu lygmeniu leistų gauti konsultacijų rengiant darniuosius standartus ir vykdant jų taikymo stebėjimą.

2.   Jeigu valstybė narė arba Komisija mano, kad darnieji standartai, kuriuos taikant tikimasi tenkinti taikytinos įgyvendinimo priemonės konkrečias nuostatas, nevisiškai tenkina tas nuostatas, ši valstybė narė arba Komisija apie tai informuoja nuolatinį komitetą, įsteigtą pagal Direktyvos 98/34/EB 5 straipsnį, kartu nurodydama priežastis, kad komitetas pareikštų nuomonę skubos tvarka.

3.   Atsižvelgdama į Komiteto nuomonę, Komisija sprendžia skelbti, neskelbti, skelbti su apribojimais, palikti ar pašalinti nuorodas į atitinkamus darniuosius standartus Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4.   Komisija informuoja susijusią Europos standartizacijos įstaigą ir esant reikalui skiria naują įpareigojimą, kad būtų peržiūrėti atitinkami darnieji standartai.

10 straipsnis

Reikalavimai sudedamosioms dalims ir mazgams

Įgyvendinimo priemonės gali reikalauti, kad pateikdami į rinką sudedamąsias dalis ir mazgus ir (arba) pradėdami juos naudoti, gamintojai ar jų įgalioti atstovai pateiktų energiją vartojančio gaminio, kuriems taikomos įgyvendinimo priemonės, gamintojui atitinkamą informaciją apie šių sudedamųjų dalių ir mazgų medžiagų sudėtį ir energijos, medžiagų ir (arba) kitų išteklių sąnaudas.

11 straipsnis

Administracinis bendradarbiavimas ir keitimasis informacija

1.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų imtasi atitinkamų priemonių skatinti už šios direktyvos įgyvendinimą atsakingas valdžios institucijas bendradarbiauti tarpusavyje ir teikti viena kitai ir Komisijai informaciją, kad padėtų veikti šiai direktyvai, ypač įgyvendinant jos 6 straipsnį.

Administraciniam bendradarbiavimui ir keitimuisi informacija reikia kuo plačiau naudotis elektroninėmis ryšio priemonėmis ir tai gali būti remiama atitinkamomis Bendrijos programomis.

Valstybės narės informuoja Komisiją apie valdžios institucijas, atsakingas už šios direktyvos įgyvendinimą.

2.   Informacijos, skirtos keitimuisi tarp Komisijos ir valstybių narių, specifikacijos ir sąranga nustatoma 15 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

3.   Komisija imasi atitinkamų priemonių, kad skatintų ir plėstų šiame straipsnyje nurodytą bendradarbiavimą tarp valstybių narių.

12 straipsnis

Įgyvendinimo priemonės

1.   Komisija 15 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka priima įgyvendinimo priemones.

2.   Kad energiją vartojančiam gaminiui būtų taikoma įgyvendinimo priemonė, jis turi atitikti visus šiuos kriterijus:

| a) | energiją vartojančio gaminio pardavimų ir prekybos Bendrijoje apimtis, remiantis naujausiais prieinamais skaičiais, viršija 200 000 vienetų per metus; |
| --- | --- |

a)

energiją vartojančio gaminio pardavimų ir prekybos Bendrijoje apimtis, remiantis naujausiais prieinamais skaičiais, viršija 200 000 vienetų per metus;

| b) | atsižvelgiant į teikiamus į rinką ir (arba) pradedamus naudoti kiekius, energiją vartojantis gaminys turi Bendrijoje pastebimą poveikį aplinkai, kaip nustatyta Bendrijos strateginiuose prioritetuose, nurodytuose Sprendime Nr. 1600/2002/EB; |
| --- | --- |

b)

atsižvelgiant į teikiamus į rinką ir (arba) pradedamus naudoti kiekius, energiją vartojantis gaminys turi Bendrijoje pastebimą poveikį aplinkai, kaip nustatyta Bendrijos strateginiuose prioritetuose, nurodytuose Sprendime Nr. 1600/2002/EB;

| c) | energiją vartojantis gaminys turi pastebimą poveikio aplinkai gerinimo potencialą, kuris nereikalauja pernelyg didelių išlaidų. Tikrinant kaip tenkinamas šis kriterijus taikomi šie parametrai:






  — | kitų svarbių Bendrijos teisės aktų trūkumas, |
| --- | --- | --- |

c)

energiją vartojantis gaminys turi pastebimą poveikio aplinkai gerinimo potencialą, kuris nereikalauja pernelyg didelių išlaidų. Tikrinant kaip tenkinamas šis kriterijus taikomi šie parametrai:

—

kitų svarbių Bendrijos teisės aktų trūkumas,

| — | rinkos jėgų nepajėgumas spręsti problemą, |
| --- | --- |

—

rinkos jėgų nepajėgumas spręsti problemą,

| — | dideli rinkoje randamų energiją vartojančių gaminių su vienodu funkciniu naudingumu aplinkosauginio veiksmingumo skirtumai. |
| --- | --- |

—

dideli rinkoje randamų energiją vartojančių gaminių su vienodu funkciniu naudingumu aplinkosauginio veiksmingumo skirtumai.

3.   Svarstydama, ar rengti įgyvendinimo priemonės projektą, Komisija atsižvelgia į visas Komiteto, nurodyto 15 straipsnyje, pareikštas nuomones, ir taip pat atsižvelgia į:

| a) | Bendrijos aplinkosaugos prioritetus, nurodytus Sprendime Nr. 1600/2002/EB arba Komisijos parengtoje Europos klimato kaitos programoje (ECCP); |
| --- | --- |

a)

Bendrijos aplinkosaugos prioritetus, nurodytus Sprendime Nr. 1600/2002/EB arba Komisijos parengtoje Europos klimato kaitos programoje (ECCP);

| b) | atitinkamą savireguliaciją, pavyzdžiui, savanoriškus susitarimus arba kitas pramonės pasirenkamas priemones. |
| --- | --- |

b)

atitinkamą savireguliaciją, pavyzdžiui, savanoriškus susitarimus arba kitas pramonės pasirenkamas priemones.

4.   Rengdama įgyvendinimo priemonės projektą, Komisija:

| a) | atsižvelgia į gaminio gyvavimo ciklą; |
| --- | --- |

a)

atsižvelgia į gaminio gyvavimo ciklą;

| b) | atlieka analizę, kurioje įvertina poveikį aplinkai, vartotojams ir gamintojams, įskaitant MVĮ, dėl konkurencingumo, novatoriškumo, rinkos prieinamumo ir sąnaudų bei naudos; |
| --- | --- |

b)

atlieka analizę, kurioje įvertina poveikį aplinkai, vartotojams ir gamintojams, įskaitant MVĮ, dėl konkurencingumo, novatoriškumo, rinkos prieinamumo ir sąnaudų bei naudos;

| c) | atsižvelgia į galiojančius nacionalinius aplinkosaugos teisės aktus, kuriuos valstybės narės laiko svarbiais; |
| --- | --- |

c)

atsižvelgia į galiojančius nacionalinius aplinkosaugos teisės aktus, kuriuos valstybės narės laiko svarbiais;

| d) | konsultuojasi su suinteresuotais asmenimis; |
| --- | --- |

d)

konsultuojasi su suinteresuotais asmenimis;

| e) | rengia įgyvendinimo priemonės projekto aiškinamąjį memorandumą, kuris grindžiamas b punkte nurodyta analize; |
| --- | --- |

e)

rengia įgyvendinimo priemonės projekto aiškinamąjį memorandumą, kuris grindžiamas b punkte nurodyta analize;

| f) | nustato įgyvendinimo datą (-as), tarpsniais suskirstytą arba pereinamąją priemonę arba periodus, atsižvelgdama visų pirma į galimą poveikį MVĮ arba atskiroms produktų grupėms, ir ypač kurias gamina MVĮ. |
| --- | --- |

f)

nustato įgyvendinimo datą (-as), tarpsniais suskirstytą arba pereinamąją priemonę arba periodus, atsižvelgdama visų pirma į galimą poveikį MVĮ arba atskiroms produktų grupėms, ir ypač kurias gamina MVĮ.

5.   Įgyvendinimo priemonės tenkina visus šiuos kriterijus:

| a) | nekelia pastebimo neigiamo poveikio gaminio funkcionalumui naudotojo požiūriu; |
| --- | --- |

a)

nekelia pastebimo neigiamo poveikio gaminio funkcionalumui naudotojo požiūriu;

| b) | nedaro žalos sveikatai, saugumui ir aplinkai; |
| --- | --- |

b)

nedaro žalos sveikatai, saugumui ir aplinkai;

| c) | nekelia pastebimo neigiamo poveikio vartotojams, ypač gaminio prieinamumui pagal kainą ir gaminio gyvavimo ciklo išlaidoms; |
| --- | --- |

c)

nekelia pastebimo neigiamo poveikio vartotojams, ypač gaminio prieinamumui pagal kainą ir gaminio gyvavimo ciklo išlaidoms;

| d) | nekelia pastebimo neigiamo poveikio gamintojų konkurencingumui, įskaitant ir rinkas už Bendrijos ribų; |
| --- | --- |

d)

nekelia pastebimo neigiamo poveikio gamintojų konkurencingumui, įskaitant ir rinkas už Bendrijos ribų;

| e) | iš principo, ekologinio projektavimo reikalavimų nustatymas nereiškia, kad gamintojas bus verčiamas naudoti patentuotą technologiją; |
| --- | --- |

e)

iš principo, ekologinio projektavimo reikalavimų nustatymas nereiškia, kad gamintojas bus verčiamas naudoti patentuotą technologiją;

| f) | nesukelia gamintojui pernelyg didelių administravimo sąnaudų. |
| --- | --- |

f)

nesukelia gamintojui pernelyg didelių administravimo sąnaudų.

6.   Įgyvendinimo priemonės nurodo ekologinio projektavimo reikalavimus pagal I priedą ir (arba) II priedą.

Specialieji ekologinio projektavimo reikalavimai taikomi parinktiems aplinkosauginiams aspektams, turintiems pastebimą poveikį aplinkai.

Įgyvendinimo priemonės taip pat gali numatyti, jog ekologinio projektavimo reikalavimas nebūtinas konkretiems ekologinio projektavimo kriterijams iš tų, kurie nurodyti I priedo I dalyje.

7.   Reikalavimai formuluojami taip, kad rinkos priežiūros institucijos galėtų patikrinti energiją vartojančio gaminio atitiktį įgyvendinimo priemonės reikalavimams. Įgyvendinimo priemonė konkretizuoja, ar patikra gali būti atlikta tiesiogiai su pačiu energiją vartojančiu gaminiu, ar pagal techninius dokumentus.

8.   Įgyvendinimo priemonės apima VII priede išvardytus elementus.

9.   Studijos ir analizės dokumentai, kuriuos Komisija naudoja įgyvendinimo priemonėms parengti, turi būti viešai prieinami.

10.   Jeigu reikia, įgyvendinimo priemonė, kuri nustato ekologinio projektavimo reikalavimus, priimama kartu su rekomendacijomis dėl įvairių aplinkosauginių aspektų subalansavimo, kurias Komisija priima pagal 15 straipsnio 2 dalį.

13 straipsnis

Darbo planas

1.   Laikydamasi 12 straipsnyje nurodytų kriterijų ir pasikonsultavusi su 14 straipsnyje nurodytu Konsultacijų forumu, Komisija ne vėliau kaip........ (26) sudaro darbo planą, kuris yra viešai prieinamas.

Darbo plane trejiems ateinantiems metams pateikiamas pirminis sąrašas gaminių grupių, kurios bus laikomos prioritetinėmis priimant įgyvendinimo priemones.

Komisija darbo planą reguliariai iš dalies keičia, pasikonsultavusi su Konsultacijų forumu.

2.   Tačiau pereinamuoju laikotarpiu, kai sudarydama 1 dalyje nurodytą darbo planą ir laikydamasi 15 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos, 12 straipsnyje nurodytų kriterijų ir pasikonsultavusi su Konsultacijų forumu, Komisija gali priimti įgyvendinimo priemones, pradėdama nuo tų gaminių, kuriuos ECCP išskyrė kaip turinčius didelį rentabilų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų mažinimo potencialą.

14 straipsnis

Konsultacijų forumas

Komisija, vykdydama savo veiklą, dėl kiekvienos įgyvendinimo priemonės užtikrina subalansuotą valstybių narių atstovų ir visų su tuo gaminiu arba gaminių grupe susijusių suinteresuotų šalių, pavyzdžiui, pramonės srities, įskaitant ir MVĮ bei amatams priskirtinas pramonės sritis, profsąjungų, prekybininkų, mažmeninių prekiautojų, importuotojų, aplinkosaugos grupių ir vartotojų organizacijų, dalyvavimą. Šios šalys posėdžiauja Konsultacijų forume. Forumo darbo tvarkos taisykles nustato Komisija.

15 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Komitetas.

2.   Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas terminas yra 3 mėnesiai.

3.   Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.

16 straipsnis

Sankcijos

Valstybės narės nustato sankcijos už nacionalinių nuostatų, priimtų pagal šią direktyvą, pažeidimus. Šios sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

17 straipsnis

Pakeitimai

1.   Direktyva 92/42/EEB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 6 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

1)

6 straipsnis išbraukiamas.

| 2) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „10a straipsnis
  Ši direktyva yra įgyvendinimo priemonė, kaip apibrėžta............. Direktyvos 2005/.../EB (27)
   (28), nustatančios......., 12 straipsnyje, dėl energijos vartojimo efektyvumo, kaip nurodyta toje direktyvoje, ir gali būti iš dalies pakeista arba panaikinta pagal Direktyvos 2005/.../EB (28) 15 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

2)

Įterpiamas šis straipsnis:

„10a straipsnis

Ši direktyva yra įgyvendinimo priemonė, kaip apibrėžta............. Direktyvos 2005/.../EB (27)
   (28), nustatančios......., 12 straipsnyje, dėl energijos vartojimo efektyvumo, kaip nurodyta toje direktyvoje, ir gali būti iš dalies pakeista arba panaikinta pagal Direktyvos 2005/.../EB (28) 15 straipsnio 2 dalį.

| 3) | I priedo 2 skirsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

3)

I priedo 2 skirsnis išbraukiamas.

| 4) | II priedas išbraukiamas. |
| --- | --- |

4)

II priedas išbraukiamas.

2.   Direktyva 96/57/EB iš dalies keičiama taip:

Įterpiamas šis straipsnis:

„9a straipsnis

Ši direktyva yra įgyvendinimo priemonė, kaip apibrėžta.............. Direktyvos 2005/.../EB (29)
   (28), nustatančios........, 12 straipsnyje, dėl energijos vartojimo efektyvumo, kaip nurodyta toje direktyvoje, ir gali būti iš dalies pakeista arba panaikinta pagal Direktyvos 2005/.../EB (28) 15 straipsnio 2 dalį.

3.   Direktyva 2000/55/EB iš dalies keičiama taip:

Įterpiamas šis straipsnis:

„9a straipsnis

Ši direktyva yra įgyvendinimo priemonė, kaip apibrėžta.............. Direktyvos 2005/.../EB (30)
   (31), nustatančios......., 12 straipsnyje, dėl energijos vartojimo efektyvumo, kaip nurodyta toje direktyvoje, ir gali būti iš dalies pakeista arba panaikinta pagal Direktyvos 2005/.../EB (31) 15 straipsnio 2 dalį.

18 straipsnis

Panaikinimai

Direktyvos 78/170/EEB ir 86/594/EEB panaikinamos. Valstybės narės gali ir toliau taikyti galiojančias nacionalines priemones, priimtas pagal Direktyvą 86/594/EEB, kol dėl atitinkamų gaminių pagal šią direktyvą bus priimtos įgyvendinimo priemonės.

19 straipsnis

Peržiūra

Ne vėliau kaip... (32) Komisija peržiūri šios direktyvos ir jos įgyvendinimo priemonių veiksmingumą, jose nustatytus ribinius dydžius, rinkos priežiūros mechanizmus ir kiekvieną su jais susijusį savireguliacijos atvejį, pasikonsultavusi su 14 straipsnyje nurodytu Konsultacijų forumu, ir, jeigu tikslinga, pateikia pasiūlymus Europos Parlamentui ir Tarybai dėl šios direktyvos pakeitimo.

32

20 straipsnis

Konfidencialumas

10 straipsnyje ir I priedo 2 dalyje nurodyti reikalavimai dėl informacijos teikimo, kai ją teikia gamintojas ir (arba) jo įgaliotas atstovas, turi būti proporcingi ir atsižvelgiantys į teisėtą komerciškai jautrios informacijos konfidencialumą.

21 straipsnis

Įgyvendinimas

1.   Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki..... (33), įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.

33

Valstybės narės, priimdamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų, kurias jos priima šios direktyvos taikymo srityje, tekstus.

22 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

23 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

---

(1)  OL C 112, 2004 4 30, p. 25.

1

(2)  2004 m. balandžio 20 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 104 E, 2004 4 30), Tarybos bendroji pozicija (2004 m. lapkričio 29 d.) ir ...... Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

Oficialiajame leidinyje

(3)  OL L 242, 2002 9 10, p. 1.

3

(4)  OL L 220, 1993 8 30, p. 23.

4

(5)  OL C 136, 1985 6 4, p. 1.

5

(6)  OL C 141, 2000 5 19, p. 1.

6

(7)  OL L 297, 1992 10 13, p. 16. Direktyva su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

7

(8)  OL L 237, 2000 9 21, p. 1.

8

(9)  OL L 332, 2001 12 15, p. 1.

9

(10)  OL L 37, 2003 2 13, p. 24. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2003/108/EB (OL L 345, 2003 12 31, p. 106).

10

(11)  OL L 37, 2003 2 13, p. 19.

11

(12)  OL L 262, 1976 9 27, p. 201. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2004/98/EB (OL L 305, 2004 10 1, p. 63).

12

(13)  OL L 167, 1992 6 22, p. 17. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/8/EB (OL L 52, 2004 2 21, p. 50).

13

(14)  OL L 236, 1996 9 18, p. 36.

14

(15)  OL L 279, 2000 11 1, p. 33.

15

(16)  OL L 52, 1978 2 23, p. 32. Direktyva su pakeitimais, padarytais Direktyva 82/885/EEB (OL L 378, 1982 12 31, p. 19).

16

(17)  OL L 196, 1990 7 26, p. 15. Direktyva su pakeitimais, padarytais Direktyva 93/68/EEB (OL L 220, 1993 8 30, p. 1).

17

(18)  OL L 1, 2003 1 4, p. 65.

18

(19)  OL L 344, 1986 12 6, p. 24. Direktyva su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 807/2003 (OL L 122, 2003 5 16, p. 36).

19

(20)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

20

(21)  OL C 321, 2003 12 31, p. 1.

21

(22)  OL L 194, 1975 7 25, p. 39. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003.

22

(23)  OL L 377, 1991 12 31, p. 20. Direktyva su pakeitimais, padarytais Direktyva 94/31/EB (OL L 168, 1994 7 2, p. 28).

23

(24)  OL L 204, 1998 7 21, p. 37. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

24

(25)  OL L 144, 2001 4 24, p. 1.

25

(26)  2 metai nuo šios direktyvos priėmimo.

26

(27)  OL ...“

27

(28)  Ši direktyva.

28

(29)  OL ...“

29

(30)  OL ...“

30

(31)  Ši direktyva.

31

(32)  Penkeri metai po šios direktyvos priėmimo.

32

(33)  24 mėnesiai po šios direktyvos įsigaliojimo.

33

---

I PRIEDAS

Bendrųjų ekologinio projektavimo reikalavimų nustatymo metodas

(nurodyta 12 straipsnyje)

Bendrųjų ekologinio projektavimo reikalavimų tikslas yra gerinti gaminio aplinkosauginį veiksmingumą svarbiais aplinkosauginiais aspektais, bet nenustatant ribinių verčių. Komisija, rengdama įgyvendinimo priemonės projektą, kuris turi būti pateiktas 15 straipsnyje nurodytam komitetui, nustato svarbius aplinkosauginius aspektus, kurie sukonkretinami įgyvendinimo priemonėje.

Komisija, rengdama įgyvendinimo priemones, nustatančias bendruosius ekologinio projektavimo reikalavimus pagal 12 straipsnį, nustato energiją vartojančiam gaminiui, kuriam taikoma įgyvendinimo priemonė, taikytinus ekologinio projektavimo kriterijus iš tų, kurie nurodyti 1 dalyje pateiktame sąraše, reikalavimus dėl informacijos teikimo pagal 2 dalyje pateiktą sąrašą ir reikalavimus gamintojui pagal 3 dalyje pateiktą sąrašą.

1 dalis.   Energiją vartojančio gaminio ekologinio projektavimo kriterijai

| 1.1 | Tiek, kiek jie susiję su gaminio projektavimu, svarbūs aplinkosauginiai aspektai yra nustatomi atsižvelgiant į šias gaminio gyvavimo ciklo fazes:






  a) | žaliavų parinkimas ir naudojimas; |
| --- | --- | --- |

1.1

Tiek, kiek jie susiję su gaminio projektavimu, svarbūs aplinkosauginiai aspektai yra nustatomi atsižvelgiant į šias gaminio gyvavimo ciklo fazes:

a)

žaliavų parinkimas ir naudojimas;

| b) | gamyba; |
| --- | --- |

b)

gamyba;

| c) | pakavimas, transportavimas ir skirstymas; |
| --- | --- |

c)

pakavimas, transportavimas ir skirstymas;

| d) | įrengimas ir eksploatacija; |
| --- | --- |

d)

įrengimas ir eksploatacija;

| e) | naudojimas; |
| --- | --- |

e)

naudojimas;

| f) | gyvavimo pabaiga, reiškianti būseną, kurioje atsiduria energiją vartojantis gaminys, pasiekęs savo pirmo naudojimo iki galutinio pašalinimo pabaigą. |
| --- | --- |

f)

gyvavimo pabaiga, reiškianti būseną, kurioje atsiduria energiją vartojantis gaminys, pasiekęs savo pirmo naudojimo iki galutinio pašalinimo pabaigą.

| 1.2 | Kiekvienai fazei, jeigu tinka, vertinami šie aplinkosauginiai aspektai:






  a) | numatomos medžiagų, energijos ir kitų išteklių, pavyzdžiui, gėlo vandens, sąnaudos; |
| --- | --- | --- |

1.2

Kiekvienai fazei, jeigu tinka, vertinami šie aplinkosauginiai aspektai:

a)

numatomos medžiagų, energijos ir kitų išteklių, pavyzdžiui, gėlo vandens, sąnaudos;

| b) | numatomos emisijos į orą, vandenį arba žemę; |
| --- | --- |

b)

numatomos emisijos į orą, vandenį arba žemę;

| c) | numanoma tarša per fizikinius reiškinius, pavyzdžiui, triukšmą, vibraciją, spinduliavimą, elektromagnetinius laukus; |
| --- | --- |

c)

numanoma tarša per fizikinius reiškinius, pavyzdžiui, triukšmą, vibraciją, spinduliavimą, elektromagnetinius laukus;

| d) | tikėtinas atliekinių medžiagų susidarymas; |
| --- | --- |

d)

tikėtinas atliekinių medžiagų susidarymas;

| e) | galimybės pakartotinai naudoti, perdirbti ir iš atliekų pagaminti medžiagas ir (arba) energiją, atsižvelgiant į Direktyvą 2002/96/EB. |
| --- | --- |

e)

galimybės pakartotinai naudoti, perdirbti ir iš atliekų pagaminti medžiagas ir (arba) energiją, atsižvelgiant į Direktyvą 2002/96/EB.

| 1.3 | Vertinant aplinkos apsaugos gerinimo galimybę pagal pirmesniame punkte nurodytus aplinkosauginius aspektus, pirmiausia, jeigu reikia, naudotini šie kriterijai, kurie, jeigu reikia, papildytini kitais kriterijais:






  a) | gaminio svoris ir tūris; |
| --- | --- | --- |

1.3

Vertinant aplinkos apsaugos gerinimo galimybę pagal pirmesniame punkte nurodytus aplinkosauginius aspektus, pirmiausia, jeigu reikia, naudotini šie kriterijai, kurie, jeigu reikia, papildytini kitais kriterijais:

a)

gaminio svoris ir tūris;

| b) | perdirbtų medžiagų naudojimas; |
| --- | --- |

b)

perdirbtų medžiagų naudojimas;

| c) | energijos, vandens ir kitų išteklių sąnaudos per gyvavimo ciklą; |
| --- | --- |

c)

energijos, vandens ir kitų išteklių sąnaudos per gyvavimo ciklą;

| d) | medžiagų, laikomų pavojingomis sveikatai ir (arba) aplinkai pagal 1967 m. birželio 27 d. Tarybos direktyvą 67/548/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių pavojingų medžiagų klasifikavimą, pakavimą ir ženklinimą etiketėmis, suderinimo (OL L 196, 1967 8 16, p. 1), su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2004/73/EB (OL L 152, 2004 4 30, p. 1), taip pat atsižvelgiant į teisės aktus dėl specifinių medžiagų pardavimo ir naudojimo, pavyzdžiui, Direktyvas 76/769/EEB ar 2002/95/EB, naudojimas; |
| --- | --- |

d)

medžiagų, laikomų pavojingomis sveikatai ir (arba) aplinkai pagal 1967 m. birželio 27 d. Tarybos direktyvą 67/548/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių pavojingų medžiagų klasifikavimą, pakavimą ir ženklinimą etiketėmis, suderinimo (OL L 196, 1967 8 16, p. 1), su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2004/73/EB (OL L 152, 2004 4 30, p. 1), taip pat atsižvelgiant į teisės aktus dėl specifinių medžiagų pardavimo ir naudojimo, pavyzdžiui, Direktyvas 76/769/EEB ar 2002/95/EB, naudojimas;

| e) | vartojimo reikmenų, kurių reikia tinkamam naudojimui ir eksploatacijai, kiekis ir pobūdis; |
| --- | --- |

e)

vartojimo reikmenų, kurių reikia tinkamam naudojimui ir eksploatacijai, kiekis ir pobūdis;

| f) | patogumas pakartotinai naudoti ir perdirbti, reiškiamas naudojamų medžiagų ir sudedamųjų dalių skaičiumi, standartinių sudedamųjų dalių naudojimu, išardymo trukme, išardymui naudojamų įrankių sudėtingumu, sudedamųjų dalių ir medžiagų kodavimo standartų naudojimu siekiant nustatyti pakartotinai naudoti ir perdirbti tinkamas sudedamąsias dalis ir medžiagas (įskaitant plastikinių dalių žymėjimą pagal ISO), lengvai perdirbamų medžiagų naudojimu, lengvai prieinamomis vertingomis ir kitomis perdirbti tinkamomis sudedamosiomis dalimis ir medžiagomis, lengvai prieinamomis sudedamosiomis dalimis ir medžiagomis, turinčiomis pavojingų medžiagų; |
| --- | --- |

f)

patogumas pakartotinai naudoti ir perdirbti, reiškiamas naudojamų medžiagų ir sudedamųjų dalių skaičiumi, standartinių sudedamųjų dalių naudojimu, išardymo trukme, išardymui naudojamų įrankių sudėtingumu, sudedamųjų dalių ir medžiagų kodavimo standartų naudojimu siekiant nustatyti pakartotinai naudoti ir perdirbti tinkamas sudedamąsias dalis ir medžiagas (įskaitant plastikinių dalių žymėjimą pagal ISO), lengvai perdirbamų medžiagų naudojimu, lengvai prieinamomis vertingomis ir kitomis perdirbti tinkamomis sudedamosiomis dalimis ir medžiagomis, lengvai prieinamomis sudedamosiomis dalimis ir medžiagomis, turinčiomis pavojingų medžiagų;

| g) | naudotų sudedamųjų dalių įkomponavimas; |
| --- | --- |

g)

naudotų sudedamųjų dalių įkomponavimas;

| h) | techninių sprendimų, trukdančių pakartotinai naudoti ir perdirbti sudedamąsias dalis ir visą prietaisą, vengimas; |
| --- | --- |

h)

techninių sprendimų, trukdančių pakartotinai naudoti ir perdirbti sudedamąsias dalis ir visą prietaisą, vengimas;

| i) | gyvavimo trukmės pailginimas, išreiškiamas trumpiausia garantuota gyvavimo trukme, trumpiausiu atsarginių dalių įgijimo laiku, moduliškumu, patobulinimo galimybe, taisymo galimybe; |
| --- | --- |

i)

gyvavimo trukmės pailginimas, išreiškiamas trumpiausia garantuota gyvavimo trukme, trumpiausiu atsarginių dalių įgijimo laiku, moduliškumu, patobulinimo galimybe, taisymo galimybe;

| j) | atliekų ir pavojingų atliekų susidarymo kiekiai; |
| --- | --- |

j)

atliekų ir pavojingų atliekų susidarymo kiekiai;

| k) | emisijos į orą (šiltnamio efektą sukeliančių dujų, rūgštinančių medžiagų, lakiųjų organinių junginių, ozono sluoksnį ardančių medžiagų, išliekančių organinių teršalų, sunkiųjų metalų, smulkių kietųjų dalelių ir suspenduotų kietųjų dalelių), nepažeidžiant 1997 m. gruodžio 16 d. Direktyvos 97/68/EB dėl priemonių, mažinančių vidaus degimo variklių, įrengiamų ne kelių mobiliosiose mašinose, dujinių ir kietųjų dalelių teršalų kiekį (OL L 59, 1998 2 27, p. 1), su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/26/EB (OL L 146, 2004 4 30, p. 1); |
| --- | --- |

k)

emisijos į orą (šiltnamio efektą sukeliančių dujų, rūgštinančių medžiagų, lakiųjų organinių junginių, ozono sluoksnį ardančių medžiagų, išliekančių organinių teršalų, sunkiųjų metalų, smulkių kietųjų dalelių ir suspenduotų kietųjų dalelių), nepažeidžiant 1997 m. gruodžio 16 d. Direktyvos 97/68/EB dėl priemonių, mažinančių vidaus degimo variklių, įrengiamų ne kelių mobiliosiose mašinose, dujinių ir kietųjų dalelių teršalų kiekį (OL L 59, 1998 2 27, p. 1), su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/26/EB (OL L 146, 2004 4 30, p. 1);

| l) | emisijos į vandenį (sunkieji metalai, žalingą poveikį deguonies balansui turinčios medžiagos, išliekantys organiniai teršalai); |
| --- | --- |

l)

emisijos į vandenį (sunkieji metalai, žalingą poveikį deguonies balansui turinčios medžiagos, išliekantys organiniai teršalai);

| m) | emisijos į žemę (pirmiausia, pavojingų medžiagų nuotėkiai ir išsiliejimai gaminių naudojimo fazėse ir dirvožemio išplovimo galimybė po šių medžiagų kaip atliekų pašalinimo). |
| --- | --- |

m)

emisijos į žemę (pirmiausia, pavojingų medžiagų nuotėkiai ir išsiliejimai gaminių naudojimo fazėse ir dirvožemio išplovimo galimybė po šių medžiagų kaip atliekų pašalinimo).

2 dalis.   Informacijos teikimo reikalavimai

Įgyvendinimo priemonėse iš gamintojo gali būti reikalaujama teikti informaciją, galinčią turėti įtakos energiją vartojančio gaminio priežiūrai, naudojimui, perdirbimui, kai tai darys kitos nei gamintojas šalys. Ši informacija gali apimti, jei tikslinga:

| — | informaciją iš projektuotojo apie gamybos procesą, |
| --- | --- |

—

informaciją iš projektuotojo apie gamybos procesą,

| — | informaciją vartotojams apie gaminio svarbias aplinkosaugines charakteristikas ir aplinkosauginį veiksmingumą, lydinčią į rinką pateikiamą gaminį, kad vartotojas galėtų palyginti gaminius pagal šiuos aspektus, |
| --- | --- |

—

informaciją vartotojams apie gaminio svarbias aplinkosaugines charakteristikas ir aplinkosauginį veiksmingumą, lydinčią į rinką pateikiamą gaminį, kad vartotojas galėtų palyginti gaminius pagal šiuos aspektus,

| — | informaciją vartotojams, kaip įrengti, naudoti ir prižiūrėti gaminį, kad būtų sumažintas jo poveikis aplinkai ir pasiekta optimali gyvavimo trukmė, taip pat kaip grąžinti gaminį pasibaigus jo gyvavimui ir, jeigu tinkama, informaciją apie atsarginių dalių įsigijimo laikotarpį ir apie galimybes gaminį patobulinti, |
| --- | --- |

—

informaciją vartotojams, kaip įrengti, naudoti ir prižiūrėti gaminį, kad būtų sumažintas jo poveikis aplinkai ir pasiekta optimali gyvavimo trukmė, taip pat kaip grąžinti gaminį pasibaigus jo gyvavimui ir, jeigu tinkama, informaciją apie atsarginių dalių įsigijimo laikotarpį ir apie galimybes gaminį patobulinti,

| — | informaciją perdirbimo pramonei apie išardymą, perdirbimą ir pašalinimą gyvavimo pabaigoje. |
| --- | --- |

—

informaciją perdirbimo pramonei apie išardymą, perdirbimą ir pašalinimą gyvavimo pabaigoje.

Jeigu įmanoma, informacija turėtų būti pateikiama ant paties gaminio.

Šioje informacijoje turi būti atsižvelgta į kitais Bendrijos teisės aktais, pavyzdžiui, Direktyva 2002/96/EB nustatytus įpareigojimus.

3 dalis.   Reikalavimai gamintojui

| 1. | Su deramu dėmesiu žvelgiant į aplinkosauginius aspektus, kuriuos įgyvendinimo priemonės laiko paveikiamais per gaminio projektinį sprendimą, iš gamintojų turėtų būti reikalaujama atlikti energiją vartojančio gaminio modelio įvertinimą per jo gyvavimo ciklą remiantis realistinėmis prielaidomis apie normalias sąlygas ir naudojimą pagal paskirtį.
  Remdamiesi tokiu įvertinimu, gamintojai nustato gaminio ekologinį profilį. Profilio pagrindą sudaro aplinkai reikšmingos gaminio charakteristikos ir jo sąnaudos bei išeiga per jo gyvavimo ciklą, išreikštos fizikiniais dydžiais, kurie gali būti išmatuoti. |
| --- | --- |

1.

Su deramu dėmesiu žvelgiant į aplinkosauginius aspektus, kuriuos įgyvendinimo priemonės laiko paveikiamais per gaminio projektinį sprendimą, iš gamintojų turėtų būti reikalaujama atlikti energiją vartojančio gaminio modelio įvertinimą per jo gyvavimo ciklą remiantis realistinėmis prielaidomis apie normalias sąlygas ir naudojimą pagal paskirtį.

Remdamiesi tokiu įvertinimu, gamintojai nustato gaminio ekologinį profilį. Profilio pagrindą sudaro aplinkai reikšmingos gaminio charakteristikos ir jo sąnaudos bei išeiga per jo gyvavimo ciklą, išreikštos fizikiniais dydžiais, kurie gali būti išmatuoti.

| 2. | Gamintojai naudosis šiuo įvertinimu vertindami alternatyvius projektavimo sprendimus ir pasiektą gaminio aplinkosauginį veiksmingumą lyginant su etalonais.
  Komisija etalonus nustatys įgyvendinimo priemonėje, remdamasi informacija, surinkta rengiant tą priemonę.
  Konkretus projektinis sprendimas bus parenkamas taip, kad, laikantis visų atitinkamų teisės aktų, būtų pasiektas protingas įvairių aplinkosauginių aspektų balansas, taip pat aplinkosauginių aspektų ir kitų svarbių veiksnių, pavyzdžiui, saugumo ir sveikatingumo, techninių funkcionalumo, kokybės ir veiksmingumo reikalavimų ir ekonominių aspektų, įskaitant gamybos išlaidas ir perkamumą, balansas. |
| --- | --- |

2.

Gamintojai naudosis šiuo įvertinimu vertindami alternatyvius projektavimo sprendimus ir pasiektą gaminio aplinkosauginį veiksmingumą lyginant su etalonais.

Komisija etalonus nustatys įgyvendinimo priemonėje, remdamasi informacija, surinkta rengiant tą priemonę.

Konkretus projektinis sprendimas bus parenkamas taip, kad, laikantis visų atitinkamų teisės aktų, būtų pasiektas protingas įvairių aplinkosauginių aspektų balansas, taip pat aplinkosauginių aspektų ir kitų svarbių veiksnių, pavyzdžiui, saugumo ir sveikatingumo, techninių funkcionalumo, kokybės ir veiksmingumo reikalavimų ir ekonominių aspektų, įskaitant gamybos išlaidas ir perkamumą, balansas.

---

II PRIEDAS

Specialiųjų ekologinio projektavimo reikalavimų nustatymo metodas

(nurodyta 12 straipsnyje)

Specialiųjų ekologinio projektavimo reikalavimų tikslas yra gerinti gaminio aplinkosauginį veiksmingumą pasirinktu aplinkosauginiu aspektu. Tai gali būti reikalavimas sumažinti duotojo ištekliaus sąnaudas, pavyzdžiui, tokio ištekliaus sąnaudų ribos įvairiuose gyvavimo ciklo tarpsniuose (pvz., vandens sąnaudų riba naudojimo tarpsnyje arba į gaminį įeinančios konkrečios medžiagos kiekio riba arba reikalavimas dėl mažiausio perdirbtų medžiagų kiekio).

Komisija, rengdama įgyvendinimo priemones, nustatančias specialiuosius ekologinio projektavimo reikalavimus pagal 12 straipsnį, nustato, jeigu tikslinga, energiją vartojančiam gaminiui, kuriam taikoma įgyvendinimo priemonė, taikytinus ekologinio projektavimo kriterijus pagal I priedo 1 dalyje pateiktą sąrašą ir nustato šių reikalavimų lygius laikydamasi 15 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos:

| 1. | Techninės, aplinkosauginės ir ekonominės analizės metu parenkama keletas nagrinėjamo rinkoje esančio energiją vartojančio gaminio reprezentatyvių modelių ir nustatomos techninės galimybės pagerinti gaminio aplinkosauginį veiksmingumą, neužmirštant tokių galimybių ekonominio gyvybingumo ir vengiant prarasti pastebimą dalį veiksmingumo ar naudingumo vartotojams.
  Techninės, aplinkosaugos ir ekonominės analizės metu taip pat nustatomi geriausio pagal tuos pačius aplinkosauginius aspektus veiksmingumo gaminiai ir technologijos, kuriuos galima rasti rinkoje.
  Remiantis šia analize ir atsižvelgiant į ekonominį ir techninį galimumą, taip pat patobulinimo galimybę, imamasi konkrečių priemonių, kad būtų sumažintas gaminio poveikis aplinkai.
  Nagrinėjant energijos sąnaudas gaminio naudojimo metu, energijos vartojimo efektyvumo arba šių sąnaudų lygis nustatytinas orientuojantis į energiją vartojančio gaminio reprezentatyvių modelių gyvavimo ciklo išlaidų galutiniams naudotojams minimumą, kartu atsižvelgiant į pasekmes kitiems aplinkosauginiams aspektams. Gyvavimo ciklo išlaidų analizės metodui naudojama reali diskonto norma, nustatyta pagal Europos Centrinio Banko teikiamus duomenis ir realistinę energiją vartojančio gaminio gyvavimo trukmę; jos pagrindu imama pirkimo kainų svyravimų (kurią lema pramonės išlaidų svyravimai) ir veikimo išlaidų svyravimų suma, priklausanti nuo skirtingų techninio tobulinimo variantų lygio ir diskontuota per visą nagrinėjamų energiją vartojančio gaminio reprezentatyvių modelių gyvavimo trukmę. Veikimo išlaidos apima pirmiausia energijos sąnaudas ir papildomas išlaidas kitiems ištekliams (pvz., vandeniui arba valymo priemonėms).
  Siekiant patikrinti, ar yra žymių pokyčių ir ar išvados yra tvirtos, atliekama jautrumo analizė pagal svarbius veiksnius (pvz., energijos ar kitų išteklių kainą, išlaidas žaliavoms arba gamybos išlaidas, diskonto normą) ir, jeigu reikia, įskaičiuojamos ir išorinės aplinkos apsaugos išlaidos. Po to atitinkamai patikslinamas pats reikalavimas.
  Panašią metodiką galima taikyti ir kitiems ištekliams, kaip antai, vandeniui. |
| --- | --- |

1.

Techninės, aplinkosauginės ir ekonominės analizės metu parenkama keletas nagrinėjamo rinkoje esančio energiją vartojančio gaminio reprezentatyvių modelių ir nustatomos techninės galimybės pagerinti gaminio aplinkosauginį veiksmingumą, neužmirštant tokių galimybių ekonominio gyvybingumo ir vengiant prarasti pastebimą dalį veiksmingumo ar naudingumo vartotojams.

Techninės, aplinkosaugos ir ekonominės analizės metu taip pat nustatomi geriausio pagal tuos pačius aplinkosauginius aspektus veiksmingumo gaminiai ir technologijos, kuriuos galima rasti rinkoje.

Remiantis šia analize ir atsižvelgiant į ekonominį ir techninį galimumą, taip pat patobulinimo galimybę, imamasi konkrečių priemonių, kad būtų sumažintas gaminio poveikis aplinkai.

Nagrinėjant energijos sąnaudas gaminio naudojimo metu, energijos vartojimo efektyvumo arba šių sąnaudų lygis nustatytinas orientuojantis į energiją vartojančio gaminio reprezentatyvių modelių gyvavimo ciklo išlaidų galutiniams naudotojams minimumą, kartu atsižvelgiant į pasekmes kitiems aplinkosauginiams aspektams. Gyvavimo ciklo išlaidų analizės metodui naudojama reali diskonto norma, nustatyta pagal Europos Centrinio Banko teikiamus duomenis ir realistinę energiją vartojančio gaminio gyvavimo trukmę; jos pagrindu imama pirkimo kainų svyravimų (kurią lema pramonės išlaidų svyravimai) ir veikimo išlaidų svyravimų suma, priklausanti nuo skirtingų techninio tobulinimo variantų lygio ir diskontuota per visą nagrinėjamų energiją vartojančio gaminio reprezentatyvių modelių gyvavimo trukmę. Veikimo išlaidos apima pirmiausia energijos sąnaudas ir papildomas išlaidas kitiems ištekliams (pvz., vandeniui arba valymo priemonėms).

Siekiant patikrinti, ar yra žymių pokyčių ir ar išvados yra tvirtos, atliekama jautrumo analizė pagal svarbius veiksnius (pvz., energijos ar kitų išteklių kainą, išlaidas žaliavoms arba gamybos išlaidas, diskonto normą) ir, jeigu reikia, įskaičiuojamos ir išorinės aplinkos apsaugos išlaidos. Po to atitinkamai patikslinamas pats reikalavimas.

Panašią metodiką galima taikyti ir kitiems ištekliams, kaip antai, vandeniui.

| 2. | Techninei, ekonominei ir aplinkosauginei analizei atlikti galima naudotis informacija, prieinama iš kitų Bendrijos veiklos krypčių.
  Tas pats pasakytina apie informaciją, prieinamą iš kitose pasaulio dalyse vykdomų programų, siekiant nustatyti specialiuosius ekologinio projektavimo reikalavimus energiją vartojantiems gaminiams, kurie parduodami ES ekonominiams partneriams. |
| --- | --- |

2.

Techninei, ekonominei ir aplinkosauginei analizei atlikti galima naudotis informacija, prieinama iš kitų Bendrijos veiklos krypčių.

Tas pats pasakytina apie informaciją, prieinamą iš kitose pasaulio dalyse vykdomų programų, siekiant nustatyti specialiuosius ekologinio projektavimo reikalavimus energiją vartojantiems gaminiams, kurie parduodami ES ekonominiams partneriams.

| 3. | Reikalavimo įsigaliojimo data nustatoma atsižvelgiant į gaminio perprojektavimo ciklą. |
| --- | --- |

3.

Reikalavimo įsigaliojimo data nustatoma atsižvelgiant į gaminio perprojektavimo ciklą.

---

III PRIEDAS

Žymėjimas ženklu CE

(nurodyta 4 straipsnio 2 dalyje)

Image

CE ženklas turi būti mažiausiai 5 mm aukščio. Mažinant arba didinant šį ženklą reikia išlaikyti pateiktame brėžinyje nurodytas proporcijas.

CE ženklas turi būti tvirtinamas ant energiją vartojančio gaminio. Jeigu tai padaryti neįmanoma, būtina jį tvirtinti ant pakuotės ir lydimųjų dokumentų.

---

IV PRIEDAS

Projektavimo vidaus kontrolė

(nurodyta 7 straipsnyje)

| 1. | Šiame priede nurodoma tvarka, pagal kurią gamintojas arba jo įgaliotas atstovas, vykdantis šio priedo 2 punkte nurodytus įpareigojimus, garantuoja ir deklaruoja, kad energiją vartojantis gaminys tenkina taikomos įgyvendinimo priemonės reikalavimus. Atitikties deklaracijoje gali būti įrašytas daugiau nei vienas gaminys ir ji turi būti saugoma pas gamintoją. |
| --- | --- |

1.

Šiame priede nurodoma tvarka, pagal kurią gamintojas arba jo įgaliotas atstovas, vykdantis šio priedo 2 punkte nurodytus įpareigojimus, garantuoja ir deklaruoja, kad energiją vartojantis gaminys tenkina taikomos įgyvendinimo priemonės reikalavimus. Atitikties deklaracijoje gali būti įrašytas daugiau nei vienas gaminys ir ji turi būti saugoma pas gamintoją.

| 2. | Gamintojas sudaro techninės dokumentacijos rinkinį, leidžiantį įvertinti, kaip energiją vartojantis gaminys atitinka taikomos įgyvendinimo priemonės reikalavimus.
  Dokumentacija apima ir konkretizuoja:






  a) | bendrą energiją vartojančio gaminio aprašą ir numatomą paskirtį; |
| --- | --- | --- |

2.

Gamintojas sudaro techninės dokumentacijos rinkinį, leidžiantį įvertinti, kaip energiją vartojantis gaminys atitinka taikomos įgyvendinimo priemonės reikalavimus.

Dokumentacija apima ir konkretizuoja:

a)

bendrą energiją vartojančio gaminio aprašą ir numatomą paskirtį;

| b) | gamintojo atliktų aplinkosauginio įvertinimo tyrimų rezultatus ir (arba) nuorodas į aplinkosauginio įvertinimo literatūrą arba atskirų atvejų nagrinėjimą, kuriais gamintojas naudojasi įvertindamas, dokumentuodamas ir kurdamas gaminio projektinius sprendimus; |
| --- | --- |

b)

gamintojo atliktų aplinkosauginio įvertinimo tyrimų rezultatus ir (arba) nuorodas į aplinkosauginio įvertinimo literatūrą arba atskirų atvejų nagrinėjimą, kuriais gamintojas naudojasi įvertindamas, dokumentuodamas ir kurdamas gaminio projektinius sprendimus;

| c) | ekologinį profilį, jeigu jo reikalauja įgyvendinimo priemonė; |
| --- | --- |

c)

ekologinį profilį, jeigu jo reikalauja įgyvendinimo priemonė;

| d) | gaminio projektavimo specifikacijos elementus, susijusius su šio gaminio ekologinio projektavimo aspektais; |
| --- | --- |

d)

gaminio projektavimo specifikacijos elementus, susijusius su šio gaminio ekologinio projektavimo aspektais;

| e) | 9 straipsnyje nurodytų atitinkamų standartų, kurie taikytini visi arba iš dalies, sąrašą, ir sprendimo, priimto taikomos įgyvendinimo priemonės reikalavimams tenkinti, aprašą, jeigu 9 straipsnyje nurodyti atitinkami standartai nebuvo taikomi arba jeigu šie standartai nevisiškai tenkina taikomos įgyvendinimo priemonės reikalavimus; |
| --- | --- |

e)

9 straipsnyje nurodytų atitinkamų standartų, kurie taikytini visi arba iš dalies, sąrašą, ir sprendimo, priimto taikomos įgyvendinimo priemonės reikalavimams tenkinti, aprašą, jeigu 9 straipsnyje nurodyti atitinkami standartai nebuvo taikomi arba jeigu šie standartai nevisiškai tenkina taikomos įgyvendinimo priemonės reikalavimus;

| f) | pagal I priedo 2 dalyje nustatytus reikalavimus teikiamos informacijos apie gaminio aplinkosauginius projektavimo aspektus kopiją; |
| --- | --- |

f)

pagal I priedo 2 dalyje nustatytus reikalavimus teikiamos informacijos apie gaminio aplinkosauginius projektavimo aspektus kopiją;

| g) | matavimų, atliktų tenkinant ekologinio projektavimo reikalavimus, rezultatus, įskaitant ir smulkesnes žinias apie šių matavimų atitiktį ekologinio projektavimo reikalavimams, išdėstytiems taikomoje įgyvendinimo priemonėje. |
| --- | --- |

g)

matavimų, atliktų tenkinant ekologinio projektavimo reikalavimus, rezultatus, įskaitant ir smulkesnes žinias apie šių matavimų atitiktį ekologinio projektavimo reikalavimams, išdėstytiems taikomoje įgyvendinimo priemonėje.

| 3. | Gamintojas turi imtis visų priemonių, kad gaminys būtų gaminamas laikantis 2 dalyje nurodytų projektavimo sąlygų ir taikomos priemonės reikalavimų. |
| --- | --- |

3.

Gamintojas turi imtis visų priemonių, kad gaminys būtų gaminamas laikantis 2 dalyje nurodytų projektavimo sąlygų ir taikomos priemonės reikalavimų.

---

V PRIEDAS

Atitikties įvertinimo valdymo sistema

(nurodyta 7 straipsnyje)

| 1. | Šiame priede nurodoma tvarka, pagal kurią gamintojas, tenkinantis šio priedo 2 punkte nurodytus įpareigojimus, garantuoja ir deklaruoja, kad energiją vartojantis gaminys tenkina taikomos įgyvendinimo priemonės reikalavimus. Atitikties deklaracijoje gali būti įrašytas daugiau nei vienas gaminys ir ji turi būti saugoma pas gamintoją. |
| --- | --- |

1.

Šiame priede nurodoma tvarka, pagal kurią gamintojas, tenkinantis šio priedo 2 punkte nurodytus įpareigojimus, garantuoja ir deklaruoja, kad energiją vartojantis gaminys tenkina taikomos įgyvendinimo priemonės reikalavimus. Atitikties deklaracijoje gali būti įrašytas daugiau nei vienas gaminys ir ji turi būti saugoma pas gamintoją.

| 2. | Energiją vartojančio gaminio atitikties įvertinimui gali būti naudojama valdymo sistema, jeigu gamintojas įgyvendina šio priedo 3 punkte išdėstytus aplinkos apsaugos elementus. |
| --- | --- |

2.

Energiją vartojančio gaminio atitikties įvertinimui gali būti naudojama valdymo sistema, jeigu gamintojas įgyvendina šio priedo 3 punkte išdėstytus aplinkos apsaugos elementus.

| 3. | Valdymo sistemos aplinkos apsaugos elementai
  Šis punktas apibūdina valdymo sistemos aplinkos apsaugos elementus ir procedūras, kuriais gamintojas gali pademonstruoti, kad energiją vartojantis gaminys tenkina taikomos įgyvendinimo priemonės reikalavimus.
  3.1.   Gaminio aplinkosauginio veiksmingumo politika
  Gamintojas turi gebėti pademonstruoti, kad energiją vartojantis gaminys tenkina taikomos įgyvendinimo priemonės reikalavimus. Gamintojas taip pat turi gebėti pasiūlyti gaminio aplinkosauginio veiksmingumo tikslų ir rodiklių nustatymo ir peržiūros sistemą, kuri padėtų gerinti bendrą gaminio aplinkosauginį veiksmingumą.
  Visos priemonės, kurių projektavimo ir gamybos metu imasi gamintojas, siekdamas pagerinti bendrą energiją vartojančio gaminio aplinkosauginį veiksmingumą ir sukurti jo ekologinį profilį, kai to reikalauja įgyvendinimo priemonė, turi būti dokumentuojamos sistemingai ir tvarkingai rašytinių procedūrų ir instrukcijų forma.
  Šios procedūros ir instrukcijos turi turėti, visų pirma, pakankamus aprašus:






  — | sąrašo dokumentų, kuriuos reikia parengti, kad būtų galima pademonstruoti energiją vartojančio gaminio atitiktį, ir, jeigu reikia, padaryti juos prieinamais; |
| --- | --- | --- |

3.

Šis punktas apibūdina valdymo sistemos aplinkos apsaugos elementus ir procedūras, kuriais gamintojas gali pademonstruoti, kad energiją vartojantis gaminys tenkina taikomos įgyvendinimo priemonės reikalavimus.

3.1.   Gaminio aplinkosauginio veiksmingumo politika

Gamintojas turi gebėti pademonstruoti, kad energiją vartojantis gaminys tenkina taikomos įgyvendinimo priemonės reikalavimus. Gamintojas taip pat turi gebėti pasiūlyti gaminio aplinkosauginio veiksmingumo tikslų ir rodiklių nustatymo ir peržiūros sistemą, kuri padėtų gerinti bendrą gaminio aplinkosauginį veiksmingumą.

Visos priemonės, kurių projektavimo ir gamybos metu imasi gamintojas, siekdamas pagerinti bendrą energiją vartojančio gaminio aplinkosauginį veiksmingumą ir sukurti jo ekologinį profilį, kai to reikalauja įgyvendinimo priemonė, turi būti dokumentuojamos sistemingai ir tvarkingai rašytinių procedūrų ir instrukcijų forma.

Šios procedūros ir instrukcijos turi turėti, visų pirma, pakankamus aprašus:

—

sąrašo dokumentų, kuriuos reikia parengti, kad būtų galima pademonstruoti energiją vartojančio gaminio atitiktį, ir, jeigu reikia, padaryti juos prieinamais;

| — | gaminio aplinkosauginio veiksmingumo tikslų ir rodiklių bei organizacinės struktūros, atsakomybių, valdymo ir lėšų paskirstymo įdiegimui bei palaikymui įgaliojimų |
| --- | --- |

—

gaminio aplinkosauginio veiksmingumo tikslų ir rodiklių bei organizacinės struktūros, atsakomybių, valdymo ir lėšų paskirstymo įdiegimui bei palaikymui įgaliojimų

| — | tikrinimų ir bandymų, kurie atliktini po pagaminimo, kad būtų patikrintas gaminio veiksmingumas pagal aplinkosauginio veiksmingumo rodiklius; |
| --- | --- |

—

tikrinimų ir bandymų, kurie atliktini po pagaminimo, kad būtų patikrintas gaminio veiksmingumas pagal aplinkosauginio veiksmingumo rodiklius;

| — | reikiamos dokumentacijos tikrinimo ir saugojimo iki atitinkamos datos užtikrinimo procedūrų; |
| --- | --- |

—

reikiamos dokumentacijos tikrinimo ir saugojimo iki atitinkamos datos užtikrinimo procedūrų;

| — | valdymo sistemos aplinkos apsaugos elementų įgyvendinimo ir efektyvumo tikrinimo metodo. |
| --- | --- |

—

valdymo sistemos aplinkos apsaugos elementų įgyvendinimo ir efektyvumo tikrinimo metodo.

3.2.   Planavimas

Gamintojas nustato ir palaiko:

| a) | gaminio ekologinio profilio nustatymo procedūras; |
| --- | --- |

a)

gaminio ekologinio profilio nustatymo procedūras;

| b) | gaminio aplinkosauginio veiksmingumo tikslus ir rodiklius, tinkamus technologijų parinkimo variantams nagrinėti, atsižvelgiant į techninius ir ekonominius reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

gaminio aplinkosauginio veiksmingumo tikslus ir rodiklius, tinkamus technologijų parinkimo variantams nagrinėti, atsižvelgiant į techninius ir ekonominius reikalavimus;

| c) | šių tikslų įgyvendinimo programą. |
| --- | --- |

c)

šių tikslų įgyvendinimo programą.

3.3   Įgyvendinimas ir dokumentavimas

| 3.3.1 | Dokumentacija apie valdymo sistemą turėtų visų pirma apimti:






  a) | atsakomybę ir kompetencijos sferą, kurios apibrėžiamos ir dokumentuojamos, kad būtų užtikrintas gaminio aplinkosauginis veiksmingumas ir pranešimų apie jo veikimą teikimas peržiūros ir tobulinimo tikslams; |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Dokumentacija apie valdymo sistemą turėtų visų pirma apimti:

a)

atsakomybę ir kompetencijos sferą, kurios apibrėžiamos ir dokumentuojamos, kad būtų užtikrintas gaminio aplinkosauginis veiksmingumas ir pranešimų apie jo veikimą teikimas peržiūros ir tobulinimo tikslams;

| b) | parengtinus dokumentus, kurie parodytų, kokie projekto valdymo ir tikrinimo metodai buvo pritaikyti ir kokie procesai bei sisteminės priemonės naudotos projektuojant gaminį; |
| --- | --- |

b)

parengtinus dokumentus, kurie parodytų, kokie projekto valdymo ir tikrinimo metodai buvo pritaikyti ir kokie procesai bei sisteminės priemonės naudotos projektuojant gaminį;

| c) | gamintojo sukuriamą ir saugomą informaciją apie valdymo sistemos pagrindinius aplinkosauginius elementus ir visų reikalingų dokumentų valdymo procedūras. |
| --- | --- |

c)

gamintojo sukuriamą ir saugomą informaciją apie valdymo sistemos pagrindinius aplinkosauginius elementus ir visų reikalingų dokumentų valdymo procedūras.

| 3.3.2 | Energiją vartojančio gaminio dokumentacija konkretizuoja:






  a) | bendrą energiją vartojančio gaminio aprašą ir numatomą paskirtį; |
| --- | --- | --- |

3.3.2

Energiją vartojančio gaminio dokumentacija konkretizuoja:

a)

bendrą energiją vartojančio gaminio aprašą ir numatomą paskirtį;

| b) | gamintojo atliktų aplinkosauginio įvertinimo tyrimų rezultatus ir (arba) nuorodas į aplinkosauginio įvertinimo literatūrą arba atskirų atvejų nagrinėjimą, kuriais gamintojas naudojasi įvertindamas, dokumentuodamas ir kurdamas gaminio projektinius sprendimus; |
| --- | --- |

b)

gamintojo atliktų aplinkosauginio įvertinimo tyrimų rezultatus ir (arba) nuorodas į aplinkosauginio įvertinimo literatūrą arba atskirų atvejų nagrinėjimą, kuriais gamintojas naudojasi įvertindamas, dokumentuodamas ir kurdamas gaminio projektinius sprendimus;

| c) | ekologinį profilį, jeigu jo reikalauja įgyvendinimo priemonė; |
| --- | --- |

c)

ekologinį profilį, jeigu jo reikalauja įgyvendinimo priemonė;

| d) | dokumentus, aprašančius matavimų, atliktų tenkinant ekologinio projektavimo reikalavimus, rezultatus, įskaitant ir smulkesnes žinias apie šių matavimų atitiktį ekologinio projektavimo reikalavimams, išdėstytiems taikomoje įgyvendinimo priemonėje; |
| --- | --- |

d)

dokumentus, aprašančius matavimų, atliktų tenkinant ekologinio projektavimo reikalavimus, rezultatus, įskaitant ir smulkesnes žinias apie šių matavimų atitiktį ekologinio projektavimo reikalavimams, išdėstytiems taikomoje įgyvendinimo priemonėje;

| e) | gamintojas nustato specifikacijas, nurodydamas, kokie standartai buvo jose panaudoti; jeigu 9 straipsnyje nurodyti standartai nebuvo taikomi arba nevisiškai tenkina taikomos įgyvendinimo priemonės reikalavimus, naudojamos kitos priemonės, užtikrinančios reikalavimų tenkinimą; |
| --- | --- |

e)

gamintojas nustato specifikacijas, nurodydamas, kokie standartai buvo jose panaudoti; jeigu 9 straipsnyje nurodyti standartai nebuvo taikomi arba nevisiškai tenkina taikomos įgyvendinimo priemonės reikalavimus, naudojamos kitos priemonės, užtikrinančios reikalavimų tenkinimą;

| f) | pagal I priedo 2 dalyje nustatytus reikalavimus teikiamos informacijos apie gaminio aplinkosauginius projektavimo aspektus kopiją. |
| --- | --- |

f)

pagal I priedo 2 dalyje nustatytus reikalavimus teikiamos informacijos apie gaminio aplinkosauginius projektavimo aspektus kopiją.

3.4   Tikrinimas ir koregavimo veiksmai

| a) | gamintojas turi imtis visų priemonių, kad energiją vartojantis gaminys būtų gaminamas laikantis jo projektavimo specifikacijų ir taikomos įgyvendinimo priemonės reikalavimų; |
| --- | --- |

a)

gamintojas turi imtis visų priemonių, kad energiją vartojantis gaminys būtų gaminamas laikantis jo projektavimo specifikacijų ir taikomos įgyvendinimo priemonės reikalavimų;

| b) | gamintojas nustato ir vykdo neatitikties tyrimo ir valdymo procedūras ir po koregavimo veiksmų keičia procedūrų dokumentus; |
| --- | --- |

b)

gamintojas nustato ir vykdo neatitikties tyrimo ir valdymo procedūras ir po koregavimo veiksmų keičia procedūrų dokumentus;

| c) | gamintojas bent kartą per trejus metus atlieka visą valdymo sistemos vidaus auditą jos aplinkosauginių elementų atžvilgiu. |
| --- | --- |

c)

gamintojas bent kartą per trejus metus atlieka visą valdymo sistemos vidaus auditą jos aplinkosauginių elementų atžvilgiu.

---

VI PRIEDAS

Atitikties deklaracija

(nurodyta 4 straipsnio 3 dalyje)

Į EB atitikties deklaraciją turi būti įtraukti šie duomenys:

| 1) | gamintojo arba jo įgalioto atstovo pavadinimas ir adresas;. |
| --- | --- |

1)

gamintojo arba jo įgalioto atstovo pavadinimas ir adresas;.

| 2) | modelio aprašas, pakankamas jo vienareikšmiškam identifikavimui; |
| --- | --- |

2)

modelio aprašas, pakankamas jo vienareikšmiškam identifikavimui;

| 3) | jeigu reikalinga, nuorodos į naudotus darniuosius standartus; |
| --- | --- |

3)

jeigu reikalinga, nuorodos į naudotus darniuosius standartus;

| 4) | jeigu reikalinga, kiti naudoti techniniai standartai ir techninės sąlygos; |
| --- | --- |

4)

jeigu reikalinga, kiti naudoti techniniai standartai ir techninės sąlygos;

| 5) | jeigu reikalinga, nuoroda į kitą taikytą Bendrijos teisės aktą, nustatantį žymėjimą CE ženklu; |
| --- | --- |

5)

jeigu reikalinga, nuoroda į kitą taikytą Bendrijos teisės aktą, nustatantį žymėjimą CE ženklu;

| 6) | asmens, įgalioto prisiimti įsipareigojimus gamintojo arba jo įgalioto atstovo vardu, tapatybė ir parašas. |
| --- | --- |

6)

asmens, įgalioto prisiimti įsipareigojimus gamintojo arba jo įgalioto atstovo vardu, tapatybė ir parašas.

---

VII PRIEDAS

Įgyvendinimo priemonių turinys

(nurodyta 12 straipsnio 8 dalyje)

Įgyvendinimo priemonė visų pirma konkretizuoja:

| 1) | energiją vartojančio (-ių) gaminio (-ių), kuriam (kuriems) ji taikoma, tikslų tipo (-ų) apibrėžimą; |
| --- | --- |

1)

energiją vartojančio (-ių) gaminio (-ių), kuriam (kuriems) ji taikoma, tikslų tipo (-ų) apibrėžimą;

| 2) | ekologinio projektavimo reikalavimą (-us) energiją vartojančio (-ių) gaminio (-ių), kuriam (kuriems), ji taikoma, įgyvendinimo datą (-as), tarpsniais suskirstytas arba pereinamojo laikotarpio priemones ar laikotarpius;






  — | bendrojo (-ųjų) ekologinio projektavimo reikalavimo (-ų) atveju – atitinkamas fazes ir aspektus iš nurodytų I priedo 1.1 ir 1.2 punktuose, kartu su kriterijų, parinktų iš tų, kurie nurodyti I priedo 1.3 punkte, pavyzdžiais kaip gairėmis vertinant patobulinimus pagal parinktus aplinkosauginius aspektus, |
| --- | --- | --- |

2)

ekologinio projektavimo reikalavimą (-us) energiją vartojančio (-ių) gaminio (-ių), kuriam (kuriems), ji taikoma, įgyvendinimo datą (-as), tarpsniais suskirstytas arba pereinamojo laikotarpio priemones ar laikotarpius;

—

bendrojo (-ųjų) ekologinio projektavimo reikalavimo (-ų) atveju – atitinkamas fazes ir aspektus iš nurodytų I priedo 1.1 ir 1.2 punktuose, kartu su kriterijų, parinktų iš tų, kurie nurodyti I priedo 1.3 punkte, pavyzdžiais kaip gairėmis vertinant patobulinimus pagal parinktus aplinkosauginius aspektus,

| — | specialiojo (-iųjų) ekologinio projektavimo reikalavimo (-ų) atveju – jo (jų) lygį (-ius); |
| --- | --- |

—

specialiojo (-iųjų) ekologinio projektavimo reikalavimo (-ų) atveju – jo (jų) lygį (-ius);

| 3) | ekologinio projektavimo kriterijus, nurodytus I priedo 1 dalyje, kurie nesaistomi jokiais ekologinio projektavimo reikalavimais; |
| --- | --- |

3)

ekologinio projektavimo kriterijus, nurodytus I priedo 1 dalyje, kurie nesaistomi jokiais ekologinio projektavimo reikalavimais;

| 4) | energiją vartojančio gaminio įrengimo reikalavimus, jeigu tai turi tiesioginę įtaką aplinkosauginiam veiksmingumui; |
| --- | --- |

4)

energiją vartojančio gaminio įrengimo reikalavimus, jeigu tai turi tiesioginę įtaką aplinkosauginiam veiksmingumui;

| 5) | naudotinus matavimo standartus ir (arba) matavimo metodus; jeigu įmanoma, naudojamus darniuosius standartus, kurių nuorodų numeriai buvo paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

5)

naudotinus matavimo standartus ir (arba) matavimo metodus; jeigu įmanoma, naudojamus darniuosius standartus, kurių nuorodų numeriai buvo paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 6) | atitikties įvertinimo detales pagal Sprendimą 93/465/EEB






  — | jeigu taikytinas (-i) modulis (-iai) skiriasi nuo A modulio; veiksnius, dėl kurių pasirinkta ši konkreti procedūra, |
| --- | --- | --- |

6)

atitikties įvertinimo detales pagal Sprendimą 93/465/EEB

—

jeigu taikytinas (-i) modulis (-iai) skiriasi nuo A modulio; veiksnius, dėl kurių pasirinkta ši konkreti procedūra,

| — | jeigu svarbu, trečiųjų šalių patvirtinimo ir (arba) sertifikavimo kriterijus; |
| --- | --- |

—

jeigu svarbu, trečiųjų šalių patvirtinimo ir (arba) sertifikavimo kriterijus;

Jeigu kituose CE reikalavimuose yra nustatyti skirtingi moduliai tam pačiam energiją vartojančiam gaminiui, pirmenybė dėl atitinkamo reikalavimo teikiama įgyvendinimo priemonėje apibrėžtam moduliui;

| 7) | reikalavimus informacijai, kurią teikia gamintojas ar jo įgaliotas atstovas valdžios institucijoms, atsakingoms už išplėstinę rinkos priežiūrą; |
| --- | --- |

7)

reikalavimus informacijai, kurią teikia gamintojas ar jo įgaliotas atstovas valdžios institucijoms, atsakingoms už išplėstinę rinkos priežiūrą;

| 8) | pereinamojo laikotarpio trukmę, per kurią valstybės narės privalo leisti pateikti į rinką ir (arba) pradėti naudoti energiją vartojančiu gaminius, kurie atitinka visas jų teritorijoje galiojančias taisykles įgyvendinimo priemonės priėmimo metu; |
| --- | --- |

8)

pereinamojo laikotarpio trukmę, per kurią valstybės narės privalo leisti pateikti į rinką ir (arba) pradėti naudoti energiją vartojančiu gaminius, kurie atitinka visas jų teritorijoje galiojančias taisykles įgyvendinimo priemonės priėmimo metu;

| 9) | įgyvendinimo priemonės įvertinimo ir galimo peržiūrėjimo datą. |
| --- | --- |

9)

įgyvendinimo priemonės įvertinimo ir galimo peržiūrėjimo datą.

---

TARYBOS ARGUMENTŲ PRANEŠIMAS

I.   ĮŽANGA

| 1. | 2003 m. rugpjūčio 26 d. Komisija pateikė Sutarties 95 straipsniu grindžiamą pasiūlymą. |
| --- | --- |

1.

2003 m. rugpjūčio 26 d. Komisija pateikė Sutarties 95 straipsniu grindžiamą pasiūlymą.

| 2. | Ekonomikos ir socialiniu reikalų komitetas pateikė savo nuomonę (1)2004 m. kovo 31 d. |
| --- | --- |

2.

Ekonomikos ir socialiniu reikalų komitetas pateikė savo nuomonę (1)2004 m. kovo 31 d.

| 3. | Europos Parlamentas priėmė savo nuomonę (2) pirmuoju svarstymu 2004 m. balandžio 20 d., pritardamas 78 pakeitimams. Komisija žodžiu pateikė savo pataisytą pasiūlymą 2004 m. balandžio 27 d.2004 m. lapkričio 29 d. Taryba patvirtino savo bendrąją poziciją pagal Sutarties 251 straipsnį. |
| --- | --- |

3.

Europos Parlamentas priėmė savo nuomonę (2) pirmuoju svarstymu 2004 m. balandžio 20 d., pritardamas 78 pakeitimams. Komisija žodžiu pateikė savo pataisytą pasiūlymą 2004 m. balandžio 27 d.2004 m. lapkričio 29 d. Taryba patvirtino savo bendrąją poziciją pagal Sutarties 251 straipsnį.

II.   PASIŪLYMO TIKSLAS

| 4. | Šio pasiūlymo tikslas yra sukurti išsamią ir nuoseklią teisinę sistemą ekologinio dizaino reikalavimų atžvilgiu, siekiant:






  — | užtikrinti laisvą energiją vartojančių įrenginių (EvĮ) judėjimą ES, |
| --- | --- | --- |

4.

Šio pasiūlymo tikslas yra sukurti išsamią ir nuoseklią teisinę sistemą ekologinio dizaino reikalavimų atžvilgiu, siekiant:

—

užtikrinti laisvą energiją vartojančių įrenginių (EvĮ) judėjimą ES,

| — | didinti bendrą šių įrenginių aplinkosaugos veiksmingumą ir taip prisidėti prie aplinkos apsaugos, |
| --- | --- |

—

didinti bendrą šių įrenginių aplinkosaugos veiksmingumą ir taip prisidėti prie aplinkos apsaugos,

| — | prisidėti prie energijos tiekimo saugumo ir didinti ES ekonomikos konkurencingumą. |
| --- | --- |

—

prisidėti prie energijos tiekimo saugumo ir didinti ES ekonomikos konkurencingumą.

Šis pasiūlymas taikomas iš esmės visiems pagamintiems ir pateiktiems į rinką ar pradėtiems eksploatuoti įrenginiams, vartojantiems energiją atlikti tai funkcijai, kuriai buvo sukurti, išskyrus keleivines ir krovinines transporto priemones, ir apima visus energijos šaltinius, nors tikėtina, kad įgyvendinimo priemonės bus taikomos tik elektros energiją, kietąjį, skystąjį ir dujinį kurą vartojantiems įrenginiams.

III.   BENDROSIOS POZICIJOS ANALIZĖ

| 5. | Pagrindiniai Tarybos pateikti pakeitimai yra šie:






  — | Paaiškinimas, kad siūlomos direktyvos tikslas (1 straipsnio 4 dalis) nepažeidžia atliekų tvarkymą ir chemines medžiagas reglamentuojančių Bendrijos teisės aktų, įskaitant Bendrijos teisės aktus, reglamentuojančius fluorintas šiltnamio efektą sukeliančias dujas. |
| --- | --- | --- |

5.

Pagrindiniai Tarybos pateikti pakeitimai yra šie:

—

Paaiškinimas, kad siūlomos direktyvos tikslas (1 straipsnio 4 dalis) nepažeidžia atliekų tvarkymą ir chemines medžiagas reglamentuojančių Bendrijos teisės aktų, įskaitant Bendrijos teisės aktus, reglamentuojančius fluorintas šiltnamio efektą sukeliančias dujas.

| — | Sąvokų apibrėžimai (2 straipsnis): bendrojoje pozicijoje išsamiau apibrėžiama pasiūlymo taikymo sritis (1 sąvokos apibrėžimas) bei atsakomybė už EvĮ atitiktį reikalavimams (6 ir 7 sąvokų apibrėžimai). |
| --- | --- |

—

Sąvokų apibrėžimai (2 straipsnis): bendrojoje pozicijoje išsamiau apibrėžiama pasiūlymo taikymo sritis (1 sąvokos apibrėžimas) bei atsakomybė už EvĮ atitiktį reikalavimams (6 ir 7 sąvokų apibrėžimai).

| — | Pateikimas į rinką (3 straipsnis): bendrojoje pozicijoje paaiškinama, kad valstybės narės turi paskirti už rinkos priežiūrą atsakingas institucijas ir apibrėžti jų uždavinius. |
| --- | --- |

—

Pateikimas į rinką (3 straipsnis): bendrojoje pozicijoje paaiškinama, kad valstybės narės turi paskirti už rinkos priežiūrą atsakingas institucijas ir apibrėžti jų uždavinius.

| — | Laisvas judėjimas (5 straipsnis): esamame tekste paaiškinama, kad EvĮ privalo atitikti I priedo 1 dalyje apibūdintus ekologinio dizaino parametrus, įtrauktus į taikomą įgyvendinimo priemonę. |
| --- | --- |

—

Laisvas judėjimas (5 straipsnis): esamame tekste paaiškinama, kad EvĮ privalo atitikti I priedo 1 dalyje apibūdintus ekologinio dizaino parametrus, įtrauktus į taikomą įgyvendinimo priemonę.

| — | Atitikties įvertinimas (7 straipsnis ir V priedas): paliekant gamintojui laisvę pasirinkti tarp vidaus dizaino kontrolės (VI priedas) ir valdymo sistemos (V priedas), pastaroji buvo iš dalies pakeista, siekiant išlaikyti galimybę gamintojui naudotis atitikties įrodymo kokybės valdymo sistemomis, jei tik jos atitinka V priede aprašytus reikalavimus. |
| --- | --- |

—

Atitikties įvertinimas (7 straipsnis ir V priedas): paliekant gamintojui laisvę pasirinkti tarp vidaus dizaino kontrolės (VI priedas) ir valdymo sistemos (V priedas), pastaroji buvo iš dalies pakeista, siekiant išlaikyti galimybę gamintojui naudotis atitikties įrodymo kokybės valdymo sistemomis, jei tik jos atitinka V priede aprašytus reikalavimus.

| — | Atitikties prielaida (8 straipsnis): ekologiniai ženklai, kurie bus laikomi atitinkančiais lygiavertes Bendrijos ekologinio ženklo sąlygas, bus laikomi atitinkančiais taikomų įgyvendinimo priemonių reikalavimus. |
| --- | --- |

—

Atitikties prielaida (8 straipsnis): ekologiniai ženklai, kurie bus laikomi atitinkančiais lygiavertes Bendrijos ekologinio ženklo sąlygas, bus laikomi atitinkančiais taikomų įgyvendinimo priemonių reikalavimus.

| — | Įgyvendinimo priemonės (12 straipsnis): nors ir nurodyta, kad Komisija patvirtina įgyvendinimo priemones, buvo paaiškinti ir patikslinti kriterijai ir žingsniai, kurių turi imtis Komisija, rengdama įgyvendinimo priemones, t. y. kriterijai, kuriuos turi atitikti tam tikri įrenginiai, prieš pradedant jiems taikyti įgyvendinimo priemones (12 straipsnio 2 dalis), pirmiausia minimali pardavimų ir prekybos apimties riba. |
| --- | --- |

—

Įgyvendinimo priemonės (12 straipsnis): nors ir nurodyta, kad Komisija patvirtina įgyvendinimo priemones, buvo paaiškinti ir patikslinti kriterijai ir žingsniai, kurių turi imtis Komisija, rengdama įgyvendinimo priemones, t. y. kriterijai, kuriuos turi atitikti tam tikri įrenginiai, prieš pradedant jiems taikyti įgyvendinimo priemones (12 straipsnio 2 dalis), pirmiausia minimali pardavimų ir prekybos apimties riba.

| — | Darbo planas (13 straipsnis): siekdama užtikrinti skaidrumą, Komisija nustato darbo planą, nurodantį preliminarų įrenginių, kuriems galėtų būti taikomos įgyvendinimo priemonės prioriteto tvarka, sąrašą, pirmiausia tų įrenginių, kurie Europos klimato kaitos plane (ECCP) buvo įvardyti kaip turintys didelį potencialą ekonomiškai efektyviai mažinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. |
| --- | --- |

—

Darbo planas (13 straipsnis): siekdama užtikrinti skaidrumą, Komisija nustato darbo planą, nurodantį preliminarų įrenginių, kuriems galėtų būti taikomos įgyvendinimo priemonės prioriteto tvarka, sąrašą, pirmiausia tų įrenginių, kurie Europos klimato kaitos plane (ECCP) buvo įvardyti kaip turintys didelį potencialą ekonomiškai efektyviai mažinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį.

| — | Konsultacijų forumas (14 straipsnis): numatydama parengti įgyvendinimo priemonę tam tikro įrenginio atžvilgiu, Komija turi užtikrinti proporcingą valstybių narių atstovų dalyvavimą bei deramą visų su įrenginiu susijusių šalių dalyvavimą. Šiuo tikslu bendrojoje pozicijoje numatoma sukurti konsultacijų forumą. |
| --- | --- |

—

Konsultacijų forumas (14 straipsnis): numatydama parengti įgyvendinimo priemonę tam tikro įrenginio atžvilgiu, Komija turi užtikrinti proporcingą valstybių narių atstovų dalyvavimą bei deramą visų su įrenginiu susijusių šalių dalyvavimą. Šiuo tikslu bendrojoje pozicijoje numatoma sukurti konsultacijų forumą.

| — | Peržiūra (19 straipsnis): bendrojoje pozicijoje numatoma per 5 metus po direktyvos priėmimo įvertinti jos bei pagal ją priimtų įgyvendinimo priemonių veiksmingumą. |
| --- | --- |

—

Peržiūra (19 straipsnis): bendrojoje pozicijoje numatoma per 5 metus po direktyvos priėmimo įvertinti jos bei pagal ją priimtų įgyvendinimo priemonių veiksmingumą.

| — | 1 priedo 3 dalis (Reikalavimai gamintojui): gamintojui taikomų reikalavimų aprašymu siekiama paaiškinti susijusių šalių uždavinių paskirstymą. |
| --- | --- |

—

1 priedo 3 dalis (Reikalavimai gamintojui): gamintojui taikomų reikalavimų aprašymu siekiama paaiškinti susijusių šalių uždavinių paskirstymą.

| — | VII priedas (Įgyvendinimo priemonių turinys): nurodoma, kad įgyvendinimo priemones taip pat galima vertinti ir peržiūrėti. |
| --- | --- |

—

VII priedas (Įgyvendinimo priemonių turinys): nurodoma, kad įgyvendinimo priemones taip pat galima vertinti ir peržiūrėti.

IV.   PRIIMTI PAKEITIMAI

| 6. | Iš 78 Parlamento pakeitimų Taryba priėmė toliau išvardytus 23, kai kuriuos iš jų iš esmės, iš dalies ar iš principo.
  Konstatuojamosios dalys:

  5–10 pakeitimai: numatomas tolesnis pagrindų direktyvos, skatinančios įrenginių ekologinį dizainą, siekiant aplinkosaugos gerinimo ir energijos efektyvumo, pagrindimas (2–7 konstatuojamosios dalys)

  13 pakeitimas: paaiškinamas poreikis informuoti vartotojus (9 konstatuojamoji dalis)

  16 pakeitimas: nurodoma, kad prioritetą reikėtų teikti energijos efektyvumui, nepakenkiant direktyvos integruotam metodui (11 konstatuojamoji dalis)

  17 pakeitimas: patvirtinama, kad įsipareigojimai pagal Kioto protokolą nepažeidžia integruoto metodo (12 konstatuojamoji dalis)

  20 pakeitimas: atkreipiamas dėmesys, kad būtinas visų susijusių šalių deramas dalyvavimas (13 konstatuojamoji dalis)

  73 pakeitimas: daroma nuoroda į Komisijos komunikato skyrių apie pramonės savireguliavimo įvertinimą direktyvos kontekste

  23 pakeitimas: pabrėžiama, kad ekologinis dizainas taip pat turėtų būti integruotas į MVĮ bei labai mažas įmones (17 konstatuojamoji dalis)

  24 pakeitimas: įgyvendinimo priemonėse nustatytus ekologinio dizaino reikalavimus atitinkantiems EvĮ bus suteikiamas ženklas „CE“ ir pateikiama susijusi informacija (18 konstatuojamoji dalis).

  25 pakeitimas: reikėtų palengvinti keitimąsi informacija atitinkamomis ryšių priemonėmis (22 konstatuojamoji dalis)

  26 pakeitimas: galima būtų deramai apsvarstyti mažųjų ir vidutinių įmonių mokymą bei informavimą ekologinio dizaino klausimais (23 konstatuojamoji dalis)
  Straipsniai:

  35 pakeitimas: sąvokos „pradėti eksploatuoti“ apibrėžimas yra toks pat, kokį pasiūlė EP (2 straipsnio 5 dalis)

  47 pakeitimas: 3 straipsnyje (2 ir 3 dalys) pateikiamas griežtesnis įsipareigojimų apibūdinimas, siekiant užtikrinti rinkos priežiūrą, kaip pasiūlė EP

  48 pakeitimas: numatoma leisti informaciją apie atitiktį pateikti viena ar daugiau kitų oficialių kalbų (4 straipsnio 5 dalis)

  59 pakeitimas: nustatomas darbo planas, kuriame turėtų būti nurodytas preliminarus įrenginių, kurie bus laikomi prioritetiniais priimant įgyvendinimo priemones, sąrašas (13 straipsnis)

  63 pakeitimas: numatoma sukurti konsultacijų forumą (14 straipsnis), kuriame proporcingai būtų atstovaujama valstybėms narėms ir visoms tiesiogiai susijusioms šalims ir kuriame būtų konsultuojamasi prieš įvykstant konsultacijoms su šia direktyva įsteigtu komitetu

  65 pakeitimas: nustatoma direktyvos, įskaitant įgyvendinimo priemones, veiksmingumo peržiūra per 5 metus nuo jos priėmimo (19 straipsnis)

  66 pakeitimas: paaiškinami bendrų ekologinio dizaino reikalavimų nustatymo metodai, įskaitant gamintojo vaidmenį, ir numatomas atskiras skyrius dėl įsipareigojimų pateikti informaciją (I priedas)

  69 pakeitimas: paaiškinama vidaus dizaino kontrolės procedūra (IV priedas). |
| --- | --- |

6.

Iš 78 Parlamento pakeitimų Taryba priėmė toliau išvardytus 23, kai kuriuos iš jų iš esmės, iš dalies ar iš principo.

Konstatuojamosios dalys:

5–10 pakeitimai: numatomas tolesnis pagrindų direktyvos, skatinančios įrenginių ekologinį dizainą, siekiant aplinkosaugos gerinimo ir energijos efektyvumo, pagrindimas (2–7 konstatuojamosios dalys)

13 pakeitimas: paaiškinamas poreikis informuoti vartotojus (9 konstatuojamoji dalis)

16 pakeitimas: nurodoma, kad prioritetą reikėtų teikti energijos efektyvumui, nepakenkiant direktyvos integruotam metodui (11 konstatuojamoji dalis)

17 pakeitimas: patvirtinama, kad įsipareigojimai pagal Kioto protokolą nepažeidžia integruoto metodo (12 konstatuojamoji dalis)

20 pakeitimas: atkreipiamas dėmesys, kad būtinas visų susijusių šalių deramas dalyvavimas (13 konstatuojamoji dalis)

73 pakeitimas: daroma nuoroda į Komisijos komunikato skyrių apie pramonės savireguliavimo įvertinimą direktyvos kontekste

23 pakeitimas: pabrėžiama, kad ekologinis dizainas taip pat turėtų būti integruotas į MVĮ bei labai mažas įmones (17 konstatuojamoji dalis)

24 pakeitimas: įgyvendinimo priemonėse nustatytus ekologinio dizaino reikalavimus atitinkantiems EvĮ bus suteikiamas ženklas „CE“ ir pateikiama susijusi informacija (18 konstatuojamoji dalis).

25 pakeitimas: reikėtų palengvinti keitimąsi informacija atitinkamomis ryšių priemonėmis (22 konstatuojamoji dalis)

26 pakeitimas: galima būtų deramai apsvarstyti mažųjų ir vidutinių įmonių mokymą bei informavimą ekologinio dizaino klausimais (23 konstatuojamoji dalis)

Straipsniai:

35 pakeitimas: sąvokos „pradėti eksploatuoti“ apibrėžimas yra toks pat, kokį pasiūlė EP (2 straipsnio 5 dalis)

47 pakeitimas: 3 straipsnyje (2 ir 3 dalys) pateikiamas griežtesnis įsipareigojimų apibūdinimas, siekiant užtikrinti rinkos priežiūrą, kaip pasiūlė EP

48 pakeitimas: numatoma leisti informaciją apie atitiktį pateikti viena ar daugiau kitų oficialių kalbų (4 straipsnio 5 dalis)

59 pakeitimas: nustatomas darbo planas, kuriame turėtų būti nurodytas preliminarus įrenginių, kurie bus laikomi prioritetiniais priimant įgyvendinimo priemones, sąrašas (13 straipsnis)

63 pakeitimas: numatoma sukurti konsultacijų forumą (14 straipsnis), kuriame proporcingai būtų atstovaujama valstybėms narėms ir visoms tiesiogiai susijusioms šalims ir kuriame būtų konsultuojamasi prieš įvykstant konsultacijoms su šia direktyva įsteigtu komitetu

65 pakeitimas: nustatoma direktyvos, įskaitant įgyvendinimo priemones, veiksmingumo peržiūra per 5 metus nuo jos priėmimo (19 straipsnis)

66 pakeitimas: paaiškinami bendrų ekologinio dizaino reikalavimų nustatymo metodai, įskaitant gamintojo vaidmenį, ir numatomas atskiras skyrius dėl įsipareigojimų pateikti informaciją (I priedas)

69 pakeitimas: paaiškinama vidaus dizaino kontrolės procedūra (IV priedas).

V.   NEĮTRAUKTI PAKEITIMAI

| 7. | Tarybos nuomone, 1–4, 11, 12, 14, 15, 18, 19, 21, 22, 27, 29–34, 36–46, 49–58, 60–62, 64, 67–68, 70–72, 74–76 ir 79–81 pakeitimai pakenktų direktyvos siekiui suderinti teisės aktus (pvz., 1, 2 ir 61) arba neatitiktų direktyvos tikslo ar jos teisinių pagrindų (pvz., 3, 4, 29, 31, 37, 50–52, 64, 67, 68 ), todėl ji nusprendė šių pakeitimų į bendrąją poziciją neįtraukti. Komisija atmetė tuos pačius pakeitimus. |
| --- | --- |

7.

Tarybos nuomone, 1–4, 11, 12, 14, 15, 18, 19, 21, 22, 27, 29–34, 36–46, 49–58, 60–62, 64, 67–68, 70–72, 74–76 ir 79–81 pakeitimai pakenktų direktyvos siekiui suderinti teisės aktus (pvz., 1, 2 ir 61) arba neatitiktų direktyvos tikslo ar jos teisinių pagrindų (pvz., 3, 4, 29, 31, 37, 50–52, 64, 67, 68 ), todėl ji nusprendė šių pakeitimų į bendrąją poziciją neįtraukti. Komisija atmetė tuos pačius pakeitimus.

---

(1)  OL C 112, 2004 4 30, p. 25.

(2)  OL C 104 E, 2004 4 30.

---