# Europos Sąjungos C 58E/2005

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 58E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 48 tomas2005m. kovo 8d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 58E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

48 tomas2005m. kovo 8d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Taryba |
| 2005/C 058E/1 | Tarybos, veikiančios pagal Sutarties, įkuriančios Europos Bendriją, 251 straipsnyje nustatytą tvarką, 2004 m. gruodžio 21 d. priimta Bendroji pozicija (EB) Nr. 10/2005 dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo kvalifikacijų | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Taryba

2005/C 058E/1

Tarybos, veikiančios pagal Sutarties, įkuriančios Europos Bendriją, 251 straipsnyje nustatytą tvarką, 2004 m. gruodžio 21 d. priimta Bendroji pozicija (EB) Nr. 10/2005 dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo kvalifikacijų

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Taryba

| 8.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 58/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 58/1

---

BENDROJI NUOMONĖ (EB) Nr. 10/2005

Tarybos priimta 2004 m. gruodžio 21 d.

siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą. 2005/ /EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo

(tekstas svarbus EEE)

(2005/C 58 E/01)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 40 straipsnį, 47 straipsnio 1 dalį, 47 straipsnio 2 dalies pirmą bei trečią sakinius ir 55 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą (1),

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

Laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| 1) | Pagal Sutarties 3 straipsnio 1 dalies c punktą vienas iš Bendrijos tikslų – panaikinti kliūtis tarp valstybių narių laisvam asmenų ir paslaugų judėjimui. Valstybių narių piliečiams tai visų pirma reiškia teisę dirbant savarankiškai arba pagal darbo sutartį užsiimti profesija ne toje valstybėje narėje, kurioje jie įgijo profesinę kvalifikaciją. Be to, Sutarties 47 straipsnio 1 dalis nustato, kad turi būti priimtos direktyvos dėl abipusio diplomų, pažymėjimų ir kitų oficialią kvalifikaciją patvirtinančių dokumentų pripažinimo. |
| --- | --- |

1)

Pagal Sutarties 3 straipsnio 1 dalies c punktą vienas iš Bendrijos tikslų – panaikinti kliūtis tarp valstybių narių laisvam asmenų ir paslaugų judėjimui. Valstybių narių piliečiams tai visų pirma reiškia teisę dirbant savarankiškai arba pagal darbo sutartį užsiimti profesija ne toje valstybėje narėje, kurioje jie įgijo profesinę kvalifikaciją. Be to, Sutarties 47 straipsnio 1 dalis nustato, kad turi būti priimtos direktyvos dėl abipusio diplomų, pažymėjimų ir kitų oficialią kvalifikaciją patvirtinančių dokumentų pripažinimo.

| 2) | Po 2000 m. kovo 23 ir 24 d. Europos Vadovų Tarybos posėdžio Lisabonoje Komisija patvirtino komunikatą dėl „Vidaus rinkos paslaugų strategijos“, kurio tikslas visų pirma yra toks, kad laisvas paslaugų teikimas Bendrijoje būtų toks pat paprastas kaip atskiroje valstybėje narėje. Po Komisijos komunikato „Naujos Europos darbo rinkos – atviros ir prieinamos visiems“2001 m. kovo 23 ir 24 d. Stokholmo Europos Vadovų Taryba patikėjo Komisijai pateikti 2002 m. pavasario Europos Vadovų Tarybai konkrečius pasiūlymus dėl vienodesnės, skaidresnės ir lankstesnės kvalifikacijų pripažinimo sistemos. |
| --- | --- |

2)

Po 2000 m. kovo 23 ir 24 d. Europos Vadovų Tarybos posėdžio Lisabonoje Komisija patvirtino komunikatą dėl „Vidaus rinkos paslaugų strategijos“, kurio tikslas visų pirma yra toks, kad laisvas paslaugų teikimas Bendrijoje būtų toks pat paprastas kaip atskiroje valstybėje narėje. Po Komisijos komunikato „Naujos Europos darbo rinkos – atviros ir prieinamos visiems“2001 m. kovo 23 ir 24 d. Stokholmo Europos Vadovų Taryba patikėjo Komisijai pateikti 2002 m. pavasario Europos Vadovų Tarybai konkrečius pasiūlymus dėl vienodesnės, skaidresnės ir lankstesnės kvalifikacijų pripažinimo sistemos.

| 3) | Šia direktyva asmenims, įgijusiems savo profesinę kvalifikaciją valstybėje narėje, suteikiama garantija užsiimti ta pačia profesija ir dirbti pagal ją kitoje valstybėje narėje tokiomis pačiomis teisėmis kaip ir tos šalies piliečiai, neturėtų panaikinti atvykusio darbuotojo prievolės laikytis bet kokių nediskriminuojančių veiklos reikalavimų, kuriuos gali nustatyti pastaroji valstybė narė, jei tokie reikalavimai yra objektyviai pagrįsti ir proporcingi. |
| --- | --- |

3)

Šia direktyva asmenims, įgijusiems savo profesinę kvalifikaciją valstybėje narėje, suteikiama garantija užsiimti ta pačia profesija ir dirbti pagal ją kitoje valstybėje narėje tokiomis pačiomis teisėmis kaip ir tos šalies piliečiai, neturėtų panaikinti atvykusio darbuotojo prievolės laikytis bet kokių nediskriminuojančių veiklos reikalavimų, kuriuos gali nustatyti pastaroji valstybė narė, jei tokie reikalavimai yra objektyviai pagrįsti ir proporcingi.

| 4) | Siekiant palengvinti laisvą paslaugų teikimą turėtų būti nustatytos konkrečios taisyklės, skirtos išplėsti galimybes užsiimti profesine veikla pagal įgytą profesinį vardą. Tuo atveju, jei informacinės visuomenės paslaugos teikiamos nuotoliniu būdu, turėtų būti taikomos ir 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (4) nuostatos. |
| --- | --- |

4)

Siekiant palengvinti laisvą paslaugų teikimą turėtų būti nustatytos konkrečios taisyklės, skirtos išplėsti galimybes užsiimti profesine veikla pagal įgytą profesinį vardą. Tuo atveju, jei informacinės visuomenės paslaugos teikiamos nuotoliniu būdu, turėtų būti taikomos ir 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (4) nuostatos.

| 5) | Atsižvelgiant į skirtingas sistemas, nustatytas, viena vertus, teikti laikinas ar vienkartines paslaugas per sieną ir, kita vertus, įsisteigus, turėtų būti išaiškinti šių dviejų sąvokų atskyrimo kriterijai, kai paslaugos teikėjas atvyksta į priimančiosios valstybės narės teritoriją. |
| --- | --- |

5)

Atsižvelgiant į skirtingas sistemas, nustatytas, viena vertus, teikti laikinas ar vienkartines paslaugas per sieną ir, kita vertus, įsisteigus, turėtų būti išaiškinti šių dviejų sąvokų atskyrimo kriterijai, kai paslaugos teikėjas atvyksta į priimančiosios valstybės narės teritoriją.

| 6) | Paslaugos teikimo palengvinimas turi būti užtikrintas griežtai laikantis visuomenės sveikatos apsaugos, saugos ir vartotojų apsaugos. Todėl turi būti numatytos konkrečios nuostatos reglamentuojamoms profesijoms, susijusioms su visuomenės sveikata ar sauga, kai jų paslaugos kitoje valstybėje narėje teikiamos laikinai ar vienkartinai. |
| --- | --- |

6)

Paslaugos teikimo palengvinimas turi būti užtikrintas griežtai laikantis visuomenės sveikatos apsaugos, saugos ir vartotojų apsaugos. Todėl turi būti numatytos konkrečios nuostatos reglamentuojamoms profesijoms, susijusioms su visuomenės sveikata ar sauga, kai jų paslaugos kitoje valstybėje narėje teikiamos laikinai ar vienkartinai.

| 7) | Priimančios valstybės narės, kai tai būtina ir atitinka Bendrijos teisę, gali nustatyti deklaravimo reikalavimus. Šie reikalavimai neturėtų nepropocingai apsunkinti paslaugos teikėjų ir kliudyti naudotis paslaugų teikimo laisve ar daryti tokį naudojimąsi mažiau patraukliu. Tokių reikalavimų reikalingumas turėtų būti reguliariai persvarstomas atsižvelgiant į pažangą, padarytą nustatant administracinio bendradarbiavimo tarp valstybių narių Bendrijos sistemą. |
| --- | --- |

7)

Priimančios valstybės narės, kai tai būtina ir atitinka Bendrijos teisę, gali nustatyti deklaravimo reikalavimus. Šie reikalavimai neturėtų nepropocingai apsunkinti paslaugos teikėjų ir kliudyti naudotis paslaugų teikimo laisve ar daryti tokį naudojimąsi mažiau patraukliu. Tokių reikalavimų reikalingumas turėtų būti reguliariai persvarstomas atsižvelgiant į pažangą, padarytą nustatant administracinio bendradarbiavimo tarp valstybių narių Bendrijos sistemą.

| 8) | Paslaugos teikėjui turėtų būti taikomos priimančiosios valstybės narės drausminės taisyklės, turinčios tiesioginį ir specifinį ryšį su profesine kvalifikacija, pvz., profesijos apibrėžimo, profesijos apimančios ar jai skirtos veiklos srities, profesinių vardų vartojimo ir rimto profesinio aplaidumo, kurie yra tiesiogiai ir konkrečiai susiję su vartotojų apsauga ir sauga. |
| --- | --- |

8)

Paslaugos teikėjui turėtų būti taikomos priimančiosios valstybės narės drausminės taisyklės, turinčios tiesioginį ir specifinį ryšį su profesine kvalifikacija, pvz., profesijos apibrėžimo, profesijos apimančios ar jai skirtos veiklos srities, profesinių vardų vartojimo ir rimto profesinio aplaidumo, kurie yra tiesiogiai ir konkrečiai susiję su vartotojų apsauga ir sauga.

| 9) | Išlaikant įsisteigimo laisvės tikslais principus ir saugiklius, kuriais grindžiamos skirtingos galiojančios pripažinimo sistemos, šių sistemų taisyklės turėtų būti patobulintos atsižvelgiant į patirtį. Be to, susijusios direktyvos keletą kartų buvo iš dalies pakeistos, ir jų nuostatos turėtų būti pertvarkytos ir racionalizuotos standartizuojant taikytinus principus. Todėl būtina pakeisti Tarybos direktyvas 89/48/EEB (5) ir 92/51/EEB (6), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 1999/42/EB (7) dėl bendrosios profesinės kvalifikacijos pripažinimo sistemos ir Tarybos direktyvas 77/452/EEB (8), 77/453/EEB (9), 78/686/EEB (10), 78/687/EEB (11), 78/1026/EEB (12), 78/1027/EEB (13), 80/154/EEB (14), 80/155/EEB (15), 85/384/EEB (16), 85/432/EEB (17), 85/433/EEB (18) ir 93/16/EEB (19) dėl bendrosios praktikos slaugytojų, gydytojų odontologų, veterinarijos gydytojų, akušerių, architektų, vaistininkų ir gydytojų, sujungiant jas į vieną tekstą. |
| --- | --- |

9)

Išlaikant įsisteigimo laisvės tikslais principus ir saugiklius, kuriais grindžiamos skirtingos galiojančios pripažinimo sistemos, šių sistemų taisyklės turėtų būti patobulintos atsižvelgiant į patirtį. Be to, susijusios direktyvos keletą kartų buvo iš dalies pakeistos, ir jų nuostatos turėtų būti pertvarkytos ir racionalizuotos standartizuojant taikytinus principus. Todėl būtina pakeisti Tarybos direktyvas 89/48/EEB (5) ir 92/51/EEB (6), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 1999/42/EB (7) dėl bendrosios profesinės kvalifikacijos pripažinimo sistemos ir Tarybos direktyvas 77/452/EEB (8), 77/453/EEB (9), 78/686/EEB (10), 78/687/EEB (11), 78/1026/EEB (12), 78/1027/EEB (13), 80/154/EEB (14), 80/155/EEB (15), 85/384/EEB (16), 85/432/EEB (17), 85/433/EEB (18) ir 93/16/EEB (19) dėl bendrosios praktikos slaugytojų, gydytojų odontologų, veterinarijos gydytojų, akušerių, architektų, vaistininkų ir gydytojų, sujungiant jas į vieną tekstą.

| 10) | Ši direktyva nesudaro kliūčių valstybėms narėms pagal savo taisykles pripažinti trečiųjų šalių piliečių už Europos Sąjungos ribų įgytą profesinę kvalifikaciją. Pripažįstant kvalifikaciją visais atvejais turėtų būti laikomasi būtinų rengimo reikalavimų atitinkamoms profesijoms. |
| --- | --- |

10)

Ši direktyva nesudaro kliūčių valstybėms narėms pagal savo taisykles pripažinti trečiųjų šalių piliečių už Europos Sąjungos ribų įgytą profesinę kvalifikaciją. Pripažįstant kvalifikaciją visais atvejais turėtų būti laikomasi būtinų rengimo reikalavimų atitinkamoms profesijoms.

| 11) | Tais atvejais, kai profesijoms taikoma bendroji kvalifikacijos pripažinimo sistema, toliau – „bendroji sistema“, valstybės narės turėtų išlaikyti teisę nustatyti minimalų kvalifikacijos lygį, būtiną jų teritorijoje teikiamų paslaugų kokybei užtikrinti. Tačiau pagal Sutarties 10, 39 ir 43 straipsnius jos neturėtų reikalauti valstybės narės piliečio įgyti kvalifikaciją, kurią jos bendrai nustato tik nurodydamos diplomus, suteiktus pagal jų nacionalinę švietimo sistemą, jei atitinkamas asmuo jau įgijo visą ar dalį tos kvalifikacijos kitoje valstybėje narėje. Todėl turėtų būti nustatyta, kad bet kuri priimančioji valstybė narė, kurioje profesija reglamentuojama, turi atsižvelgti į kitoje valstybėje narėje įgytą kvalifikaciją ir įvertinti, ar ji atitinka jos reikalaujamąją. |
| --- | --- |

11)

Tais atvejais, kai profesijoms taikoma bendroji kvalifikacijos pripažinimo sistema, toliau – „bendroji sistema“, valstybės narės turėtų išlaikyti teisę nustatyti minimalų kvalifikacijos lygį, būtiną jų teritorijoje teikiamų paslaugų kokybei užtikrinti. Tačiau pagal Sutarties 10, 39 ir 43 straipsnius jos neturėtų reikalauti valstybės narės piliečio įgyti kvalifikaciją, kurią jos bendrai nustato tik nurodydamos diplomus, suteiktus pagal jų nacionalinę švietimo sistemą, jei atitinkamas asmuo jau įgijo visą ar dalį tos kvalifikacijos kitoje valstybėje narėje. Todėl turėtų būti nustatyta, kad bet kuri priimančioji valstybė narė, kurioje profesija reglamentuojama, turi atsižvelgti į kitoje valstybėje narėje įgytą kvalifikaciją ir įvertinti, ar ji atitinka jos reikalaujamąją.

| 12) | Nesant būtiniausių rengimo reikalavimų dėl galimybės užsiimti bendrosios sistemos reglamentuojama profesija suderinimo, priimančiosioms valstybėms narėms turėtų būti galima įvesti kompensavimo priemonę. Ši priemonė turėtų būti proporcinga ir, svarbiausia, atsižvelgti į pareiškėjo profesinę patirtį. Patirtis rodo, kad reikalavimas atvykusiajam pasirinkti tarp tinkamumo testo ar adaptacijos laikotarpio suteikia pakankamus saugiklius dėl pastarojo kvalifikacijos lygio, todėl bet koks nukrypimas nuo tokio pasirinkimo suteikimo kiekvienu atveju turėtų būti pagrįstas privalomu bendrų interesų reikalavimu. |
| --- | --- |

12)

Nesant būtiniausių rengimo reikalavimų dėl galimybės užsiimti bendrosios sistemos reglamentuojama profesija suderinimo, priimančiosioms valstybėms narėms turėtų būti galima įvesti kompensavimo priemonę. Ši priemonė turėtų būti proporcinga ir, svarbiausia, atsižvelgti į pareiškėjo profesinę patirtį. Patirtis rodo, kad reikalavimas atvykusiajam pasirinkti tarp tinkamumo testo ar adaptacijos laikotarpio suteikia pakankamus saugiklius dėl pastarojo kvalifikacijos lygio, todėl bet koks nukrypimas nuo tokio pasirinkimo suteikimo kiekvienu atveju turėtų būti pagrįstas privalomu bendrų interesų reikalavimu.

| 13) | Siekiant skatinti laisvą kvalifikuotų darbuotojų judėjimą ir kartu užtikrinti pakankamą kvalifikacijos lygį, įvairios profesinės asociacijos ir organizacijos arba valstybės narės turėtų turėti galimybę siūlyti bendrąsias platformas Europos lygiu. Tam tikromis aplinkybėmis, laikantis valstybių narių kompetencijos nuspręsti dėl kvalifikacijos, būtinos užsiimti profesija jų teritorijoje, taip pat dėl jų profesinio rengimo sistemų turinio bei organizavimo, ir laikantis Bendrijos teisės, ypač konkurencijos teisės, ši direktyva turi atsižvelgti į tas iniciatyvas, kartu skatinant labiau automatinį pripažinimą pagal bendrąją sistemą. Profesinės asociacijos, kurios turi galimybę pateikti bendrąsias platformas, turėtų būti atstovaujamos nacionaliniu ir Europos lygiu. Bendroji platforma – tai kriterijų rinkinys, kuris leidžia kompensuoti plačiausią esminių skirtumų gamą, nustatytą rengimo reikalavimams bent dviejuose trečdaliuose valstybių narių, įskaitant visas valstybes nares, kurios reglamentuoja tą profesiją. Šie kriterijai galėtų, pvz., apimti papildomo rengimo, adaptacijos laikotarpio atliekant prižiūrimą praktiką, tinkamumo testo ar nustatyto minimalaus profesinės patirties lygio arba jų derinių reikalavimus. |
| --- | --- |

13)

Siekiant skatinti laisvą kvalifikuotų darbuotojų judėjimą ir kartu užtikrinti pakankamą kvalifikacijos lygį, įvairios profesinės asociacijos ir organizacijos arba valstybės narės turėtų turėti galimybę siūlyti bendrąsias platformas Europos lygiu. Tam tikromis aplinkybėmis, laikantis valstybių narių kompetencijos nuspręsti dėl kvalifikacijos, būtinos užsiimti profesija jų teritorijoje, taip pat dėl jų profesinio rengimo sistemų turinio bei organizavimo, ir laikantis Bendrijos teisės, ypač konkurencijos teisės, ši direktyva turi atsižvelgti į tas iniciatyvas, kartu skatinant labiau automatinį pripažinimą pagal bendrąją sistemą. Profesinės asociacijos, kurios turi galimybę pateikti bendrąsias platformas, turėtų būti atstovaujamos nacionaliniu ir Europos lygiu. Bendroji platforma – tai kriterijų rinkinys, kuris leidžia kompensuoti plačiausią esminių skirtumų gamą, nustatytą rengimo reikalavimams bent dviejuose trečdaliuose valstybių narių, įskaitant visas valstybes nares, kurios reglamentuoja tą profesiją. Šie kriterijai galėtų, pvz., apimti papildomo rengimo, adaptacijos laikotarpio atliekant prižiūrimą praktiką, tinkamumo testo ar nustatyto minimalaus profesinės patirties lygio arba jų derinių reikalavimus.

| 14) | Siekiant atsižvelgti į visas situacijas, dėl kurių dar nėra nuostatų, susijusių su profesinės kvalifikacijos pripažinimu, bendroji sistema turėtų būti išplėsta apimant atvejus, kurių nereglamentuoja speciali sistema, kai nė viena iš šių sistemų neapima profesijos arba, nors tokia speciali sistema profesiją apima, pareiškėjas dėl kokios nors ypatingos ir išskirtinės priežasties neatitinka reikalavimų, būtinų ja pasinaudoti. |
| --- | --- |

14)

Siekiant atsižvelgti į visas situacijas, dėl kurių dar nėra nuostatų, susijusių su profesinės kvalifikacijos pripažinimu, bendroji sistema turėtų būti išplėsta apimant atvejus, kurių nereglamentuoja speciali sistema, kai nė viena iš šių sistemų neapima profesijos arba, nors tokia speciali sistema profesiją apima, pareiškėjas dėl kokios nors ypatingos ir išskirtinės priežasties neatitinka reikalavimų, būtinų ja pasinaudoti.

| 15) | Reikia supaprastinti taisykles, leidžiančias užsiimti keletu pramonės, komercinės veiklos ir amatų rūšių valstybėse narėse, kuriose tos profesijos yra reglamentuojamos, jei ta veikla pakankamai ilgai ir neseniai buvo užsiimama kitoje valstybėje narėje, išlaikant toms veiklos rūšims automatinio pripažinimo sistemą, grindžiamą profesine patirtimi. |
| --- | --- |

15)

Reikia supaprastinti taisykles, leidžiančias užsiimti keletu pramonės, komercinės veiklos ir amatų rūšių valstybėse narėse, kuriose tos profesijos yra reglamentuojamos, jei ta veikla pakankamai ilgai ir neseniai buvo užsiimama kitoje valstybėje narėje, išlaikant toms veiklos rūšims automatinio pripažinimo sistemą, grindžiamą profesine patirtimi.

| 16) | Gydytojų, bendrosios praktikos slaugytojų, gydytojų odontologų, veterinarijos gydytojų, akušerių, vaistininkų ir architektų judėjimo laisvė ir formalios kvalifikacijos įrodymų abipusis pripažinimas turėtų būti grindžiamas pagrindiniu automatinio formalios kvalifikacijos įrodymo pripažinimo principu, remiantis suderintais būtiniausiais rengimo reikalavimais. Be to, užsiimti valstybėse narės gydytojo, bendrosios praktikos slaugytojo, gydytojo odontologo, veterinarijos gydytojo, akušerio ir vaistininko profesija turėtų būti leidžiama tik turint atitinkamą kvalifikaciją, užtikrinančią, kad atitinkamas asmuo įgijo išsilavinimą, kuris atitinka nustatytus būtiniausius reikalavimus. Ši sistema turėtų būti papildyta keletu įgytų teisių, kuriomis kvalifikuoti specialistai gali naudotis tam tikromis sąlygomis. |
| --- | --- |

16)

Gydytojų, bendrosios praktikos slaugytojų, gydytojų odontologų, veterinarijos gydytojų, akušerių, vaistininkų ir architektų judėjimo laisvė ir formalios kvalifikacijos įrodymų abipusis pripažinimas turėtų būti grindžiamas pagrindiniu automatinio formalios kvalifikacijos įrodymo pripažinimo principu, remiantis suderintais būtiniausiais rengimo reikalavimais. Be to, užsiimti valstybėse narės gydytojo, bendrosios praktikos slaugytojo, gydytojo odontologo, veterinarijos gydytojo, akušerio ir vaistininko profesija turėtų būti leidžiama tik turint atitinkamą kvalifikaciją, užtikrinančią, kad atitinkamas asmuo įgijo išsilavinimą, kuris atitinka nustatytus būtiniausius reikalavimus. Ši sistema turėtų būti papildyta keletu įgytų teisių, kuriomis kvalifikuoti specialistai gali naudotis tam tikromis sąlygomis.

| 17) | Siekiant supaprastinti sistemą, visų pirma dėl plėtros, automatinio pripažinimo principas turėtų būti taikomas tik toms medicinos ir odontologijos specialybėms, kurios yra tokios pačios bent dviejuose penktadaliuose valstybių narių. Medicinos ir odontologijos specialybės, kurios yra įprastos tik labai mažame valstybių narių skaičiuje, turėtų būti įtrauktos į bendrąją pripažinimo sistemą, nepažeidžiant įgytų teisių. Praktiškai šios pataisos poveikis atvykusiajam turėtų būti nedidelis, kadangi tokiais atvejais neturėtų būti taikomos kompensacinės priemonės. Be to, ši direktyva neturėtų apriboti valstybių narių galimybės tarpusavyje nustatyti automatinį tų pačių tam tikrų medicinos ir odontologijos specialybių pripažinimą pagal savo taisykles. |
| --- | --- |

17)

Siekiant supaprastinti sistemą, visų pirma dėl plėtros, automatinio pripažinimo principas turėtų būti taikomas tik toms medicinos ir odontologijos specialybėms, kurios yra tokios pačios bent dviejuose penktadaliuose valstybių narių. Medicinos ir odontologijos specialybės, kurios yra įprastos tik labai mažame valstybių narių skaičiuje, turėtų būti įtrauktos į bendrąją pripažinimo sistemą, nepažeidžiant įgytų teisių. Praktiškai šios pataisos poveikis atvykusiajam turėtų būti nedidelis, kadangi tokiais atvejais neturėtų būti taikomos kompensacinės priemonės. Be to, ši direktyva neturėtų apriboti valstybių narių galimybės tarpusavyje nustatyti automatinį tų pačių tam tikrų medicinos ir odontologijos specialybių pripažinimą pagal savo taisykles.

| 18) | Pagrindinio rengimo gydytojo formalios kvalifikacijos automatinis pripažinimas neturėtų pažeisti valstybių narių kompetencijos susieti šią kvalifikaciją su profesine veikla arba ne. |
| --- | --- |

18)

Pagrindinio rengimo gydytojo formalios kvalifikacijos automatinis pripažinimas neturėtų pažeisti valstybių narių kompetencijos susieti šią kvalifikaciją su profesine veikla arba ne.

| 19) | Visos valstybės narės turėtų pripažinti gydytojo odontologo profesiją kaip savitą profesiją, kitokią nei medicininės praktikos gydytojo, besispecializuojančio ar nesispecializuojančio odontostomatologijos srityje. Valstybės narės turėtų užtikrinti. kad gydytojams odontologams suteikiamas išsilavinimas suteiktų jiems įgūdžių, būtinų dantų, burnos, žandikaulio ir susijusių audinių anomalijų ir ligų profilaktikai, diagnostikai ir gydymui. Gydytojo odontologo profesine praktika turėtų užsiimti tik turintieji gydytojo odontologo kvalifikaciją, nustatytą šioje direktyvoje. |
| --- | --- |

19)

Visos valstybės narės turėtų pripažinti gydytojo odontologo profesiją kaip savitą profesiją, kitokią nei medicininės praktikos gydytojo, besispecializuojančio ar nesispecializuojančio odontostomatologijos srityje. Valstybės narės turėtų užtikrinti. kad gydytojams odontologams suteikiamas išsilavinimas suteiktų jiems įgūdžių, būtinų dantų, burnos, žandikaulio ir susijusių audinių anomalijų ir ligų profilaktikai, diagnostikai ir gydymui. Gydytojo odontologo profesine praktika turėtų užsiimti tik turintieji gydytojo odontologo kvalifikaciją, nustatytą šioje direktyvoje.

| 20) | Neatrodė pageidautina visose valstybėse narėse nustatyti standartizuotą akušerių rengimą. Verčiau pastarosioms reikėtų suteikti kuo daugiau laisvės organizuojant rengimą. |
| --- | --- |

20)

Neatrodė pageidautina visose valstybėse narėse nustatyti standartizuotą akušerių rengimą. Verčiau pastarosioms reikėtų suteikti kuo daugiau laisvės organizuojant rengimą.

| 21) | Siekiant supaprastinti šią direktyvą, turėtų būti vartojama sąvoka „vaistininkas“, kad būtų apribota nuostatų, susijusių su automatiniu kvalifikacijos pripažinimu, nepažeidžiant šią veiklą reglamentuojančių nacionalinių taisyklių ypatumų. |
| --- | --- |

21)

Siekiant supaprastinti šią direktyvą, turėtų būti vartojama sąvoka „vaistininkas“, kad būtų apribota nuostatų, susijusių su automatiniu kvalifikacijos pripažinimu, nepažeidžiant šią veiklą reglamentuojančių nacionalinių taisyklių ypatumų.

| 22) | Turintieji vaistininko kvalifikaciją yra vaistų srities specialistai ir iš principo turėtų turėti galimybę užsiimti bent ribota šios srities veikla visose valstybėse narėse. Nustatant šį mažiausiąjį veiklos sričių ratą, ši direktyva neturėtų nei riboti veiklos rūšių, kuriomis vaistininkai gali užsiimti valstybėse narėse – ypač siejant su medicinine biologine analize, nei sudaryti šių specialistų monopolį, nes tai lieka vien tik valstybių narių nuožiūrai. Šios direktyvos nuostatos neuždraudžia valstybėms narėms įvesti papildomų rengimo reikalavimų, kad būtų leista užsiimti veikla, neįtraukta į suderintą mažiausiąjį veiklos sričių ratą. Tai reiškia, kad priimančiosios valstybės narės turėtų galėti nustatyti šiuos reikalavimus piliečiams, turintiems kvalifikaciją, kuriai taikomas automatinis pripažinimas pagal šios direktyvos nuostatas. |
| --- | --- |

22)

Turintieji vaistininko kvalifikaciją yra vaistų srities specialistai ir iš principo turėtų turėti galimybę užsiimti bent ribota šios srities veikla visose valstybėse narėse. Nustatant šį mažiausiąjį veiklos sričių ratą, ši direktyva neturėtų nei riboti veiklos rūšių, kuriomis vaistininkai gali užsiimti valstybėse narėse – ypač siejant su medicinine biologine analize, nei sudaryti šių specialistų monopolį, nes tai lieka vien tik valstybių narių nuožiūrai. Šios direktyvos nuostatos neuždraudžia valstybėms narėms įvesti papildomų rengimo reikalavimų, kad būtų leista užsiimti veikla, neįtraukta į suderintą mažiausiąjį veiklos sričių ratą. Tai reiškia, kad priimančiosios valstybės narės turėtų galėti nustatyti šiuos reikalavimus piliečiams, turintiems kvalifikaciją, kuriai taikomas automatinis pripažinimas pagal šios direktyvos nuostatas.

| 23) | Ši direktyva nederina visų reikalavimų, susijusių su galimybe užsiimti farmacijos veikla ir jos vykdymu. Visų pirma vaistinių geografinis pasiskirstymas ir ruošiamų vaistų monopolis turėtų išlikti valstybių narių sprendžiamas klausimas. Ši direktyva nekeičia valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, draudžiančių įmonėms užsiimti tam tikra farmacine veikla arba nustatančių tam tikras užsiėmimo ta veikla sąlygas. |
| --- | --- |

23)

Ši direktyva nederina visų reikalavimų, susijusių su galimybe užsiimti farmacijos veikla ir jos vykdymu. Visų pirma vaistinių geografinis pasiskirstymas ir ruošiamų vaistų monopolis turėtų išlikti valstybių narių sprendžiamas klausimas. Ši direktyva nekeičia valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, draudžiančių įmonėms užsiimti tam tikra farmacine veikla arba nustatančių tam tikras užsiėmimo ta veikla sąlygas.

| 24) | Architektūrinis projektavimas, pastatų kokybė, jų derinimas prie aplinkos, gamtos bei miesto landšafto paisymas ir pagarba valstybiniam bei privačiam paveldui yra viešojo intereso klausimas. Todėl abipusis kvalifikacijos pripažinimas turėtų būti grindžiamas kokybiniais ir kiekybiniais kriterijais, kurie užtikrina, kad pripažintos kvalifikacijos turėtojas geba suprasti ir interpretuoti asmenų, socialinių grupių ir institucijų poreikius dėl erdvės planavimo, statinių projektavimo, organizavimo bei realizavimo, architektūrinio palikimo išsaugojimo bei eksploatavimo ir natūralios gamtinės pusiausvyros apsaugos. |
| --- | --- |

24)

Architektūrinis projektavimas, pastatų kokybė, jų derinimas prie aplinkos, gamtos bei miesto landšafto paisymas ir pagarba valstybiniam bei privačiam paveldui yra viešojo intereso klausimas. Todėl abipusis kvalifikacijos pripažinimas turėtų būti grindžiamas kokybiniais ir kiekybiniais kriterijais, kurie užtikrina, kad pripažintos kvalifikacijos turėtojas geba suprasti ir interpretuoti asmenų, socialinių grupių ir institucijų poreikius dėl erdvės planavimo, statinių projektavimo, organizavimo bei realizavimo, architektūrinio palikimo išsaugojimo bei eksploatavimo ir natūralios gamtinės pusiausvyros apsaugos.

| 25) | Nacionalinės taisyklės architektūros srityje, taip pat susijusios su galimybe užsiimti architektų profesine veikla ir jos vykdymu, labai skiriasi savo apimtimi. Daugelyje valstybių narių architektūros srities veikla de jure ar de facto užsiima asmenys, turintys vien tik architekto ar kartu ir kitokį profesinį vardą ir neturintys tokios veiklos monopolio, jei kitaip nenustatyta teisės normomis. Šia veikla arba kai kuriomis jos rūšimis taip pat gali užsiimti kiti specialistai, visų pirma inžinieriai, įgiję specialų statybinį ar statybos meno rengimą. Siekiant supaprastinti šią direktyvą, turėtų būti vartojama sąvoka „architektas“, kad būtų apribota nuostatų, susijusių su automatiniu architektūros srities kvalifikacijos pripažinimu, nepažeidžiant šią veiklą reglamentuojančių nacionalinių taisyklių ypatumų. |
| --- | --- |

25)

Nacionalinės taisyklės architektūros srityje, taip pat susijusios su galimybe užsiimti architektų profesine veikla ir jos vykdymu, labai skiriasi savo apimtimi. Daugelyje valstybių narių architektūros srities veikla de jure ar de facto užsiima asmenys, turintys vien tik architekto ar kartu ir kitokį profesinį vardą ir neturintys tokios veiklos monopolio, jei kitaip nenustatyta teisės normomis. Šia veikla arba kai kuriomis jos rūšimis taip pat gali užsiimti kiti specialistai, visų pirma inžinieriai, įgiję specialų statybinį ar statybos meno rengimą. Siekiant supaprastinti šią direktyvą, turėtų būti vartojama sąvoka „architektas“, kad būtų apribota nuostatų, susijusių su automatiniu architektūros srities kvalifikacijos pripažinimu, nepažeidžiant šią veiklą reglamentuojančių nacionalinių taisyklių ypatumų.

| 26) | Siekiant užtikrinti profesinės kvalifikacijos pripažinimo sistemos veiksmingumą turėtų būti nustatyti vienodi jos įgyvendinimo formalumai ir tvarkos taisyklės, taip pat – tam tikri užsiėmimo profesine veikla elementai. |
| --- | --- |

26)

Siekiant užtikrinti profesinės kvalifikacijos pripažinimo sistemos veiksmingumą turėtų būti nustatyti vienodi jos įgyvendinimo formalumai ir tvarkos taisyklės, taip pat – tam tikri užsiėmimo profesine veikla elementai.

| 27) | Kadangi bendradarbiavimas tarp valstybių narių ir tarp jų bei Komisijos greičiausiai padėtų įgyvendinti šią direktyvą ir laikytis iš jos kylančių įsipareigojimų, turėtų būti organizuotos bendradarbiavimo priemonės. |
| --- | --- |

27)

Kadangi bendradarbiavimas tarp valstybių narių ir tarp jų bei Komisijos greičiausiai padėtų įgyvendinti šią direktyvą ir laikytis iš jos kylančių įsipareigojimų, turėtų būti organizuotos bendradarbiavimo priemonės.

| 28) | Kontaktinių institucijų, teikiančių informaciją valstybių narių piliečiams ir padedančių jiems, tinklo įsteigimas padėtų užtikrinti pripažinimo sistemos skaidrumą. Šios kontaktinės institucijos pateiktų kiekvienam to prašančiam piliečiui ir Komisijai visą su pripažinimo procedūra susijusią informaciją ir adresus. Valstybės narės atliktas vienos kontaktinės institucijos šiame tinkle paskyrimas neturi įtakos kompetencijos nacionaliniame lygmenyje organizavimui. Visų pirma jis netrukdo nacionaliniu lygmeniu paskirti kelias įstaigas, kai minėtame tinkle paskirta kontaktinė institucija būtų atsakingas už kitų įstaigų koordinavimą ir, jei reikalinga, piliečių informavimą apie atitinkamą kompetentingą įstaigą. |
| --- | --- |

28)

Kontaktinių institucijų, teikiančių informaciją valstybių narių piliečiams ir padedančių jiems, tinklo įsteigimas padėtų užtikrinti pripažinimo sistemos skaidrumą. Šios kontaktinės institucijos pateiktų kiekvienam to prašančiam piliečiui ir Komisijai visą su pripažinimo procedūra susijusią informaciją ir adresus. Valstybės narės atliktas vienos kontaktinės institucijos šiame tinkle paskyrimas neturi įtakos kompetencijos nacionaliniame lygmenyje organizavimui. Visų pirma jis netrukdo nacionaliniu lygmeniu paskirti kelias įstaigas, kai minėtame tinkle paskirta kontaktinė institucija būtų atsakingas už kitų įstaigų koordinavimą ir, jei reikalinga, piliečių informavimą apie atitinkamą kompetentingą įstaigą.

| 29) | Įvairių pripažinimo sistemų, įdiegtų sektorių direktyvomis, ir bendrosios sistemos administravimas pasirodė esąs nepatogus ir sudėtingas. Todėl reikia supaprastinti administravimą ir šios direktyvos atnaujinimą atsižvelgiant į mokslo ir technikos pažangą, ypač tuomet, kai būtiniausi rengimo reikalavimai suderinami automatiniam kvalifikacijos pripažinimui nustatyti. Šiuo tikslu turi būti įsteigtas vienas bendras profesinės kvalifikacijos pripažinimo komitetas. |
| --- | --- |

29)

Įvairių pripažinimo sistemų, įdiegtų sektorių direktyvomis, ir bendrosios sistemos administravimas pasirodė esąs nepatogus ir sudėtingas. Todėl reikia supaprastinti administravimą ir šios direktyvos atnaujinimą atsižvelgiant į mokslo ir technikos pažangą, ypač tuomet, kai būtiniausi rengimo reikalavimai suderinami automatiniam kvalifikacijos pripažinimui nustatyti. Šiuo tikslu turi būti įsteigtas vienas bendras profesinės kvalifikacijos pripažinimo komitetas.

| 30) | Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (20). |
| --- | --- |

30)

Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (20).

| 31) | Valstybėms narėms rengiant periodines ataskaitas apie šios direktyvos įgyvendinimą, kuriose pateikiami statistiniai duomenys, bus įmanoma nustatyti sistemos poveikį profesinės kvalifikacijos pripažinimui. |
| --- | --- |

31)

Valstybėms narėms rengiant periodines ataskaitas apie šios direktyvos įgyvendinimą, kuriose pateikiami statistiniai duomenys, bus įmanoma nustatyti sistemos poveikį profesinės kvalifikacijos pripažinimui.

| 32) | Turėtų egzistuoti tinkama tvarka laikinosioms priemonėms patvirtinti, jei taikant bet kurią šios direktyvos nuostatą valstybėje narėje susiduriama su dideliais sunkumais. |
| --- | --- |

32)

Turėtų egzistuoti tinkama tvarka laikinosioms priemonėms patvirtinti, jei taikant bet kurią šios direktyvos nuostatą valstybėje narėje susiduriama su dideliais sunkumais.

| 33) | Šios direktyvos nuostatos nepažeidžia valstybių narių teisių dėl savo nacionalinės socialinės apsaugos sistemos organizavimo ir veiklos, kuria turi būti užsiimama pagal tą sistemą, nustatymo. |
| --- | --- |

33)

Šios direktyvos nuostatos nepažeidžia valstybių narių teisių dėl savo nacionalinės socialinės apsaugos sistemos organizavimo ir veiklos, kuria turi būti užsiimama pagal tą sistemą, nustatymo.

| 34) | Siekiant paspartinti technologinius pasikeitimus ir mokslo pažangą, daugeliui profesijų itin svarbus visą gyvenimą trunkantis mokymasis. Šia prasme valstybės narės savo nuožiūra patvirtina išsamias nuostatas, pagal kurias tinkamai nuolat mokydamiesi specialistai neatsiliks nuo technikos ir mokslo pažangos. |
| --- | --- |

34)

Siekiant paspartinti technologinius pasikeitimus ir mokslo pažangą, daugeliui profesijų itin svarbus visą gyvenimą trunkantis mokymasis. Šia prasme valstybės narės savo nuožiūra patvirtina išsamias nuostatas, pagal kurias tinkamai nuolat mokydamiesi specialistai neatsiliks nuo technikos ir mokslo pažangos.

| 35) | Kadangi šios direktyvos tikslų, būtent racionalizuoti, supaprastinti ir patobulinti profesinės kvalifikacijos pripažinimo taisykles, valstybės narės negali deramai pasiekti ir tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą ši direktyva neviršija būtinų priemonių nurodytiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

35)

Kadangi šios direktyvos tikslų, būtent racionalizuoti, supaprastinti ir patobulinti profesinės kvalifikacijos pripažinimo taisykles, valstybės narės negali deramai pasiekti ir tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą ši direktyva neviršija būtinų priemonių nurodytiems tikslams pasiekti.

| 36) | Ši direktyva netaikoma profesinės veiklos, kuri yra tiesiogiai ir specifiškai, net jei tik retkarčiais, susijusi su oficialių pareigų vykdymu. |
| --- | --- |

36)

Ši direktyva netaikoma profesinės veiklos, kuri yra tiesiogiai ir specifiškai, net jei tik retkarčiais, susijusi su oficialių pareigų vykdymu.

| 37) | Įsisteigimu ir paslaugų teikimui ši direktyva taikoma nepažeidžiant specialių teisinių nuostatų dėl profesinės kvalifikacijos pripažinimo, esančių, pvz., transporto, draudimo tarpininkų ir įstatyminių auditorių sferose. Ši direktyva neturi poveikio 1977 m. kovo 22 d. Tarybos direktyvos 77/249/EEB, skirtos padėti teisininkams veiksmingai naudotis laisve teikti paslaugas, (21) ir 1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/5/EB, skirtos padėti teisininkams verstis nuolatine advokato praktika kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje buvo įgyta kvalifikacija, (22) veikimui. Teisininkų profesinės kvalifikacijos pripažinimą nedelstinam įsisteigimui pagal profesinį vardą priimančiojoje valstybėje narėje turėtų reglamentuoti ši direktyva. |
| --- | --- |

37)

Įsisteigimu ir paslaugų teikimui ši direktyva taikoma nepažeidžiant specialių teisinių nuostatų dėl profesinės kvalifikacijos pripažinimo, esančių, pvz., transporto, draudimo tarpininkų ir įstatyminių auditorių sferose. Ši direktyva neturi poveikio 1977 m. kovo 22 d. Tarybos direktyvos 77/249/EEB, skirtos padėti teisininkams veiksmingai naudotis laisve teikti paslaugas, (21) ir 1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/5/EB, skirtos padėti teisininkams verstis nuolatine advokato praktika kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje buvo įgyta kvalifikacija, (22) veikimui. Teisininkų profesinės kvalifikacijos pripažinimą nedelstinam įsisteigimui pagal profesinį vardą priimančiojoje valstybėje narėje turėtų reglamentuoti ši direktyva.

| 38) | Ši direktyva nepažeidžia priemonių, būtinų užtikrinti aukštą sveikatos ir vartotojų apsaugos lygį, |
| --- | --- |

38)

Ši direktyva nepažeidžia priemonių, būtinų užtikrinti aukštą sveikatos ir vartotojų apsaugos lygį,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

I ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Tikslas

Ši direktyva nustato taisykles, pagal kurias valstybė narė, suteikianti galimybę savo teritorijoje užsiimti reglamentuojama profesija atsižvelgiant į specifinės profesinės kvalifikacijos turėjimą (toliau – priimančioji valstybė narė), pripažįsta vienoje ar keliose kitose valstybėse narėse (toliau – kilmės valstybė narė) įgytą profesinę kvalifikaciją, ir kurios leidžia turinčiajam minėtą kvalifikaciją užsiimti ta profesija.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Ši direktyva taikoma visiems valstybės narės piliečiams, pageidaujantiems savarankiškai arba pagal darbo sutartį užsiimti reglamentuojama profesija kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje jie įgijo savo profesinę kvalifikaciją.

2.   Kiekviena valstybė narė gali leisti savo teritorijoje pagal jos nustatytas taisykles užsiimti reglamentuojama profesija pagal 3 straipsnio 1 dalies a punktą valstybės narės piliečiams, turintiems profesinės kvalifikacijos įrodymą, įgytą ne toje valstybėje narėje. III antraštinės dalies III skyriaus reglamentuojamų profesijų atstovams suteikiant pradinį pripažinimą laikomasi tame skyriuje nustatytų būtiniausių rengimo reikalavimų.

3.   Jei tam tikrai reglamentuojamai profesijai atskira Bendrijos teisine priemone nustatytos kitos specialios nuostatos, tiesiogiai susijusios su profesinės kvalifikacijos pripažinimu, atitinkamos šios direktyvos nuostatos netaikomos.

3 straipsnis

Apibrėžimai

1.   Šioje direktyvoje taikomi tokie sąvokų apibrėžimai:

| a) | „reglamentuojama profesija“ – tai profesinės veiklos rūšis arba profesinės veiklos rūšių grupė, kuria verčiantis (arba verčiantis vienu iš jos būdų) pagal įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatas tiesiogiai arba netiesiogiai reikalaujama specifinės profesinės kvalifikacijos turėjimo; visų pirma vertimosi būdu laikomas profesinio vardo, kurio naudojimas įstatymais ir kitais teisės aktais leidžiamas tik turintiesiems tam tikrą profesinę kvalifikaciją, naudojimas. Kai pirmasis sakinys netaikomas, reglamentuojama profesija laikoma profesija, nurodyta šio straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

a)

„reglamentuojama profesija“ – tai profesinės veiklos rūšis arba profesinės veiklos rūšių grupė, kuria verčiantis (arba verčiantis vienu iš jos būdų) pagal įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatas tiesiogiai arba netiesiogiai reikalaujama specifinės profesinės kvalifikacijos turėjimo; visų pirma vertimosi būdu laikomas profesinio vardo, kurio naudojimas įstatymais ir kitais teisės aktais leidžiamas tik turintiesiems tam tikrą profesinę kvalifikaciją, naudojimas. Kai pirmasis sakinys netaikomas, reglamentuojama profesija laikoma profesija, nurodyta šio straipsnio 2 dalyje;

| b) | „profesinė kvalifikacija“ – tai kvalifikacija, patvirtinta formalios kvalifikacijos įrodymu, 11 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytu kompetenciją patvirtinančiu dokumentu ir/arba profesine patirtimi; |
| --- | --- |

b)

„profesinė kvalifikacija“ – tai kvalifikacija, patvirtinta formalios kvalifikacijos įrodymu, 11 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytu kompetenciją patvirtinančiu dokumentu ir/arba profesine patirtimi;

| c) | „formalios kvalifikacijos įrodymas“ – tai diplomai, pažymėjimai ir kiti dokumentai, išduoti valstybės narės institucijos, paskirtos pagal tos valstybės narės įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatas, ir patvirtinantys sėkmingą profesinio rengimo, įgyto daugiausia Bendrijoje, baigimą. Kai pirmasis sakinys netaikomas, formalios kvalifikacijos įrodymu laikomas 3 dalyje nurodytas formalios kvalifikacijos įrodymas; |
| --- | --- |

c)

„formalios kvalifikacijos įrodymas“ – tai diplomai, pažymėjimai ir kiti dokumentai, išduoti valstybės narės institucijos, paskirtos pagal tos valstybės narės įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatas, ir patvirtinantys sėkmingą profesinio rengimo, įgyto daugiausia Bendrijoje, baigimą. Kai pirmasis sakinys netaikomas, formalios kvalifikacijos įrodymu laikomas 3 dalyje nurodytas formalios kvalifikacijos įrodymas;

| d) | „reglamentuojamas rengimas“ – tai bet koks rengimas, specialiai skirtas siekiant užsiimti tam tikra profesija, ir susidedantis iš kurso ar kursų ir, jei taikytina, papildytas profesiniu rengimu arba stažavimusi ar profesine praktika.
  Profesinio rengimo, stažavimosi ar profesinės praktikos struktūra ir lygis nustatomi atitinkamos valstybės narės įstatymais ir kitais teisės aktais arba kontroliuojami ar tvirtinami tuo tikslu paskirtos institucijos. |
| --- | --- |

d)

„reglamentuojamas rengimas“ – tai bet koks rengimas, specialiai skirtas siekiant užsiimti tam tikra profesija, ir susidedantis iš kurso ar kursų ir, jei taikytina, papildytas profesiniu rengimu arba stažavimusi ar profesine praktika.

Profesinio rengimo, stažavimosi ar profesinės praktikos struktūra ir lygis nustatomi atitinkamos valstybės narės įstatymais ir kitais teisės aktais arba kontroliuojami ar tvirtinami tuo tikslu paskirtos institucijos.

| e) | „profesinė patirtis“ – tai faktiškas ir teisėtas vertimasis atitinkama profesija valstybėje narėje; |
| --- | --- |

e)

„profesinė patirtis“ – tai faktiškas ir teisėtas vertimasis atitinkama profesija valstybėje narėje;

| f) | „adaptacijos laikotarpis“ – tai vertimasis reglamentuojama profesija priimančiojoje valstybėje narėje, prisiėmus atsakomybę kvalifikuotam tos profesijos atstovui, tokio prižiūrimos praktikos laikotarpio metu leidžiant papildomai mokytis. Toks prižiūrimos praktikos laikotarpis turi būti vertinamas. Išsamias taisykles dėl adaptacijos laikotarpio ir jo vertinimo, taip pat prižiūrimo atvykusiojo statuso nustato priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija.
  Prižiūrimą praktiką atliekančio asmens statusą priimančiojoje valstybėje narėje, ypač dėl teisės gyventi šalyje, įsipareigojimų, socialinių teisių ir lengvatų, pragyvenimo išlaidų ir atlyginimo, pagal taikytiną Bendrijos teisę nustato tos valstybės narės kompetentingos institucijos; |
| --- | --- |

f)

„adaptacijos laikotarpis“ – tai vertimasis reglamentuojama profesija priimančiojoje valstybėje narėje, prisiėmus atsakomybę kvalifikuotam tos profesijos atstovui, tokio prižiūrimos praktikos laikotarpio metu leidžiant papildomai mokytis. Toks prižiūrimos praktikos laikotarpis turi būti vertinamas. Išsamias taisykles dėl adaptacijos laikotarpio ir jo vertinimo, taip pat prižiūrimo atvykusiojo statuso nustato priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija.

Prižiūrimą praktiką atliekančio asmens statusą priimančiojoje valstybėje narėje, ypač dėl teisės gyventi šalyje, įsipareigojimų, socialinių teisių ir lengvatų, pragyvenimo išlaidų ir atlyginimo, pagal taikytiną Bendrijos teisę nustato tos valstybės narės kompetentingos institucijos;

| g) | „tinkamumo testas“ – tai pareiškėjo profesinių žinių patikrinimas, kurį atlieka priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos, norėdamos įvertinti pareiškėjo gebėjimą užsiimti reglamentuojama profesija toje valstybėje narėje. Tinkamumo testui atlikti kompetentingos institucijos parengia dalykų sąrašą, kuris sudaromas palyginant rengimo dalykus priimančioje valstybėje narėje su tais, kurie nėra nurodyti pareiškėjo turimame diplome ar kitame formalios kvalifikacijos įrodyme.
  Tinkamumo teste turi būti atsižvelgiama į tai, kad pareiškėjas yra kvalifikuotas specialistas kilmės valstybėje narėje arba valstybėje narėje, iš kurios jis atvyko. Testas turi apimti dalykus, pasirenkamus iš sąrašo, kurių žinios būtinos norint užsiimti profesine veikla priimančiojoje valstybėje narėje. Testas gali apimti ir profesinių taisyklių, taikytinų atitinkamai veiklai priimančiojoje valstybėje narėje, žinojimą.
  Išsamų tinkamumo testo taikymą ir pareiškėjo, pageidaujančio pasirengti tinkamumo testui priimančiojoje valstybėje narėje, statusą joje nustato tos valstybės narės kompetentingos institucijos; |
| --- | --- |

g)

„tinkamumo testas“ – tai pareiškėjo profesinių žinių patikrinimas, kurį atlieka priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos, norėdamos įvertinti pareiškėjo gebėjimą užsiimti reglamentuojama profesija toje valstybėje narėje. Tinkamumo testui atlikti kompetentingos institucijos parengia dalykų sąrašą, kuris sudaromas palyginant rengimo dalykus priimančioje valstybėje narėje su tais, kurie nėra nurodyti pareiškėjo turimame diplome ar kitame formalios kvalifikacijos įrodyme.

Tinkamumo teste turi būti atsižvelgiama į tai, kad pareiškėjas yra kvalifikuotas specialistas kilmės valstybėje narėje arba valstybėje narėje, iš kurios jis atvyko. Testas turi apimti dalykus, pasirenkamus iš sąrašo, kurių žinios būtinos norint užsiimti profesine veikla priimančiojoje valstybėje narėje. Testas gali apimti ir profesinių taisyklių, taikytinų atitinkamai veiklai priimančiojoje valstybėje narėje, žinojimą.

Išsamų tinkamumo testo taikymą ir pareiškėjo, pageidaujančio pasirengti tinkamumo testui priimančiojoje valstybėje narėje, statusą joje nustato tos valstybės narės kompetentingos institucijos;

| h) | „įmonės vadovas“ – tai bet kuris asmuo, kuris aptariamos profesinės veiklos įmonėje užima tokias pareigas:






  i) | įmonės vadovo arba įmonės filialo vadovo; arba |
| --- | --- | --- |

h)

„įmonės vadovas“ – tai bet kuris asmuo, kuris aptariamos profesinės veiklos įmonėje užima tokias pareigas:

i)

įmonės vadovo arba įmonės filialo vadovo; arba

| ii) | įmonės savininko ar vadovo pavaduotojo, jei tos pareigos suteikia lygiavertę atsakomybę kaip ir pavaduojamam valdytojui ar vadovui; arba |
| --- | --- |

ii)

įmonės savininko ar vadovo pavaduotojo, jei tos pareigos suteikia lygiavertę atsakomybę kaip ir pavaduojamam valdytojui ar vadovui; arba

| iii) | vadovo, kai jo pareigos yra komercinio arba techninio pobūdžio, o jis yra atsakingas už vieną ar daugiau įmonės skyrių. |
| --- | --- |

iii)

vadovo, kai jo pareigos yra komercinio arba techninio pobūdžio, o jis yra atsakingas už vieną ar daugiau įmonės skyrių.

2.   Profesija, kurią praktikuoja I priede išvardytų asociacijų ar organizacijų nariai, laikoma reglamentuojama profesija.

Pirmoje pastraipoje nurodytų asociacijų ar organizacijų tikslas visų pirma yra skatinti ir išlaikyti aukštą atitinkamos profesinės srities standartą. Tuo tikslu jos yra specialia forma valstybių narių pripažintos ir suteikia formalios kvalifikacijos įrodymus savo nariams, užtikrina, kad jų nariai laikytųsi jų nustatytų profesinės veiklos taisyklių, ir suteikia jiems teisę naudotis profesiniu vardu ar skiriamuoju raštu arba naudotis tą formalią kvalifikaciją atitinkančiu statusu.

Visuomet, kai valstybė narė suteikia pirmojoje pastraipoje minimai asociacijai ar organizacijai pripažinimą, ji informuoja Komisiją, kuri paskelbia atitinkamą pranešimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

3.   Trečiosios šalies išduotas formalios kvalifikacijos įrodymas laikomas formalios kvalifikacijos įrodymu, jei jo turėtojas turi trejų metų atitinkamos profesijos patirtį valstybės narės, kuri pripažino tą formalios kvalifikacijos įrodymą pagal 2 straipsnio 2 dalies nuostatas, teritorijoje ir tą patirtį pripažįsta ta valstybė narė.

4 straipsnis

Pripažinimo rezultatai

1.   Priimančiajai valstybei narei pripažinus profesinę kvalifikaciją asmuo gali užsiimti toje valstybėje narėje ta pačia profesija, kuriai jis laikomas turinčiu kvalifikaciją kilmės valstybėje narėje, ir verstis ja priimančioje valstybėje narėje tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir tos šalies piliečiai.

2.   Taikant šią direktyvą, profesija, kuria pareiškėjas pageidauja užsiimti priimančiojoje valstybėje narėje, yra ta pati, kuriai jis laikomas turinčiu kvalifikaciją kilmės valstybėje narėje, jei apimama veikla yra panaši.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

LAISVAS PASLAUGŲ TEIKIMAS

5 straipsnis

Laisvo paslaugų teikimo principas

1.   Nepažeidžiant specialių Bendrijos teisės nuostatų ir šios direktyvos 6 bei 7 straipsnių, valstybės narės dėl jokių su profesine kvalifikacija susijusių priežasčių neriboja paslaugų teikimo laisvės kitoje valstybėje narėje:

| a) | jei paslaugos teikėjas yra teisėtai įsisteigęs valstybėje narėje (toliau – įsisteigimo valstybė narė), kad užsiimtu ten ta pačia profesija; ir |
| --- | --- |

a)

jei paslaugos teikėjas yra teisėtai įsisteigęs valstybėje narėje (toliau – įsisteigimo valstybė narė), kad užsiimtu ten ta pačia profesija; ir

| b) | kai paslaugos teikėjas keičia buvimo vietą – jei jis užsiėmė ta profesija įsisteigimo valstybėje narėje ne trumpiau kaip dvejus metus per pastaruosius dešimt metų iki paslaugų teikimo, kai profesija toje valstybėje narėje yra nereglamentuojama. Dvejų metų stažo reikalaujanti nuostata netaikoma tuomet, kai profesija arba jos rengimas yra reglamentuojami. |
| --- | --- |

b)

kai paslaugos teikėjas keičia buvimo vietą – jei jis užsiėmė ta profesija įsisteigimo valstybėje narėje ne trumpiau kaip dvejus metus per pastaruosius dešimt metų iki paslaugų teikimo, kai profesija toje valstybėje narėje yra nereglamentuojama. Dvejų metų stažo reikalaujanti nuostata netaikoma tuomet, kai profesija arba jos rengimas yra reglamentuojami.

2.   Šios antraštinės dalies nuostatos taikomos, kai paslaugos teikėjas nuvyksta į priimančiosios valstybės narės teritoriją laikinai arba vienkartinai užsiimti 1 dalyje nurodyta profesija.

Paslaugų teikimo laikinumas ir vienkartinumas įvertinamas kiekvienu konkrečiu atveju, visų pirma pagal jo trukmę, dažnumą, reguliarumą ir tęstinumą.

3.   Jei paslaugos teikėjas keičia buvimo vietą, jam taikomos profesinio ar administracinio pobūdžio drausminės nuostatos, kurios yra tiesiogiai susijusios su profesine kvalifikacija, pvz., profesijos apibrėžimas, naudojimasis profesiniais vardais ir rimtas profesinis aplaidumas, tiesiogiai ir konkrečiai susijęs su vartotojų apsauga ir sauga, taikytinos priimančiojoje valstybėje narėje specialistams, užsiimantiems toje valstybėje narėje ta pačia profesija.

6 straipsnis

Išimtys

Pagal 5 straipsnio 1 dalį priimančioji valstybė narė kitoje valstybėje narėje įsisteigusius paslaugų teikėjus atleidžia nuo reikalavimų, kuriuos ji taiko savo teritorijoje įsisteigusiems specialistams, susijusių su:

| a) | profesinės organizacijos ar institucijos suteikiamu leidimu, registracija ar naryste joje. Siekdamos palengvinti jų teritorijoje pagal 5 straipsnio 3 dalį galiojančių drausminių nuostatų taikymą valstybės narės gali numatyti automatinę laikinąją registraciją arba pro forma narystę tokioje profesinėje organizacijoje ar institucijoje, jei tokia registracija ar narystė niekaip neuždelsia ir neapsunkina paslaugų teikimo ir nesudaro jokių papildomų išlaidų paslaugos teikėjui. Kompetentinga institucija nusiunčia atitinkamai profesinei organizacijai ar institucijai deklaracijos ir, kai taikytina, 7 straipsnio 1 dalyje nurodyto pratęsimo kopiją ir, jei profesijos yra susijusios su visuomenės sveikata ir sauga, kaip nurodyta 7 straipsnio 4 dalyje, arba joms taikomas automatinis pripažinimas pagal III antraštinės dalies III skyrių, 7 straipsnio 2 dalyje nurodytų dokumentų kopijas, ir tai sudaro automatinę laikinąją registraciją ar pro forma narystę, |
| --- | --- |

a)

profesinės organizacijos ar institucijos suteikiamu leidimu, registracija ar naryste joje. Siekdamos palengvinti jų teritorijoje pagal 5 straipsnio 3 dalį galiojančių drausminių nuostatų taikymą valstybės narės gali numatyti automatinę laikinąją registraciją arba pro forma narystę tokioje profesinėje organizacijoje ar institucijoje, jei tokia registracija ar narystė niekaip neuždelsia ir neapsunkina paslaugų teikimo ir nesudaro jokių papildomų išlaidų paslaugos teikėjui. Kompetentinga institucija nusiunčia atitinkamai profesinei organizacijai ar institucijai deklaracijos ir, kai taikytina, 7 straipsnio 1 dalyje nurodyto pratęsimo kopiją ir, jei profesijos yra susijusios su visuomenės sveikata ir sauga, kaip nurodyta 7 straipsnio 4 dalyje, arba joms taikomas automatinis pripažinimas pagal III antraštinės dalies III skyrių, 7 straipsnio 2 dalyje nurodytų dokumentų kopijas, ir tai sudaro automatinę laikinąją registraciją ar pro forma narystę,

| b) | registracija valstybinės socialinės apsaugos institucijoje atsiskaitymams su draudiku tvarkyti dėl veiklos draudžiamų asmenų naudai. |
| --- | --- |

b)

registracija valstybinės socialinės apsaugos institucijoje atsiskaitymams su draudiku tvarkyti dėl veiklos draudžiamų asmenų naudai.

Tačiau paslaugos teikėjas turi iš anksto arba skubiu atveju po to informuoti b punkte nurodytą instituciją apie paslaugas, kurias jis suteikė.

7 straipsnis

Išankstinė deklaracija, jei paslaugos teikėjas keičia buvimo vietą

1.   Valstybės narės gali reikalauti, kad tuomet, kai paslaugos teikėjas pirmą kartą iš vienos valstybės narės persikelia į kitą paslaugoms teikti, jis turėtų iš anksto pateikti priimančiosios valstybės narės kompetentingai institucijai raštišką deklaraciją su informacija apie bet kokį draudimą ar kitokias asmenines ar kolektyvines profesinės atsakomybės apsaugos priemones. Tokios deklaracijos atnaujinamos kartą per metus, jei paslaugos teikėjas per tuos metus ketina teikti laikinas arba vienkartines paslaugas toje valstybėje narėje. Paslaugos teikėjas gali pateikti deklaraciją bet kokia forma.

2.   Be to, pradedant teikti paslaugas arba jei iš esmės pasikeičia dokumentais patvirtinta padėtis, valstybės narės gali reikalauti, kad kartu su deklaracija būtų pateikti tokie dokumentai:

| a) | paslaugos teikėjo pilietybės įrodymas, |
| --- | --- |

a)

paslaugos teikėjo pilietybės įrodymas,

| b) | pažyma, patvirtinanti, kad jos turėtojas yra teisėtai įsisteigęs valstybėje narėje atitinkamai veiklai vykdyti, |
| --- | --- |

b)

pažyma, patvirtinanti, kad jos turėtojas yra teisėtai įsisteigęs valstybėje narėje atitinkamai veiklai vykdyti,

| c) | profesinės kvalifikacijos įrodymai, |
| --- | --- |

c)

profesinės kvalifikacijos įrodymai,

| d) | 5 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytais atvejais – bet kokios priemonės, įrodančios, kad paslaugos teikėjas užsiėmė atitinkama veikla ne trumpiau kaip dvejus metus per pastaruosius dešimt metų. |
| --- | --- |

d)

5 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytais atvejais – bet kokios priemonės, įrodančios, kad paslaugos teikėjas užsiėmė atitinkama veikla ne trumpiau kaip dvejus metus per pastaruosius dešimt metų.

3.   Paslauga teikiama naudojantis įsisteigimo valstybės narės profesiniu vardu, jei toks profesinis vardas toje valstybėje narėje suteikiamas atitinkamai profesinei veiklai. Tas profesinis vardas nurodomas įsisteigimo valstybės narės oficialia kalba arba viena iš oficialių kalbų taip, kad būtų išvengta painiavos su priimančiosios valstybės narės profesiniu vardu. Jei įsisteigimo valstybėje narėje tokio profesinio vardo nėra, paslaugos teikėjas nurodo savo formalią kvalifikaciją tos valstybės narės oficialia kalba arba viena iš oficialių kalbų. Taikant išimtį, III antraštinės dalies III skyriuje nurodytais atvejais paslauga gali būti teikiama naudojantis priimančiosios valstybės narės profesiniu vardu.

4.   Jei paslaugos teikiamos pirmą kartą, kai profesija susijusi su visuomenės sveikata ar sauga, ir nėra automatiškai pripažįstamos pagal III antraštinės dalies III skyrių, priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija gali patikrinti paslaugos teikėjo profesinę kvalifikaciją iki pradedant teikti paslaugas. Toks išankstinis patikrinimas turi būti įmanomas tik tuomet, kai jo tikslas yra išvengti galimos didelės žalos paslaugos gavėjo sveikatai ar saugai dėl paslaugos teikėjo profesinės kvalifikacijos trūkumo ir kai jis neviršija to, kas šiuo tikslu yra būtina.

Kompetentinga institucija stengiasi informuoti paslaugos teikėją apie savo sprendimą netikrinti jo kvalifikacijos ar kitus tokio patikrinimo rezultatus ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo deklaracijos ir kartu pateikiamų dokumentų gavimo. Kai yra sunkumų, dėl kurių gali būti vėluojama, kompetentinga institucija per vieną mėnesį informuoja paslaugos teikėją apie vėlavimo priežastį ir sprendimo, kuris turi būti priimtas ne vėliau kaip per du mėnesius nuo visų dokumentų gavimo, priėmimo laiką.

Kai yra esminis skirtumas tarp paslaugos teikėjo profesinės kvalifikacijos ir priimančiojoje valstybėje narėje reikalaujamo rengimo, kuris gali būti žalingas visuomenės sveikatai ar saugai, priimančioji valstybė narė suteikia paslaugos teikėjui galimybę, visų pirma tinkamumo testu, įrodyti, kad jis įgijo trūkstamų žinių ar kompetencijos. Bet kuriuo atveju turi būti įmanoma teikti paslaugą per vieną mėnesį po sprendimo, priimto pagal pirmesnės pastraipos nuostatas.

Jei kompetentinga institucija nereaguoja per pirmesnėse pastraipose nustatytus terminus, paslauga gali būti teikiama.

Kai kvalifikacijos patikrinamos pagal šią dalį, paslauga teikiama naudojant priimančios valstybės narės profesinį vardą.

8 straipsnis

Administracinis bendradarbiavimas

1.   Kiekvienos paslaugos teikimo atveju priimančios valstybės narės kompetentingos institucijos gali prašyti įsisteigimo valstybės narės kompetentingų institucijų suteikti bet kokią informaciją, susijusią su paslaugos teikėjo įsisteigimo teisėtumu ir veiklos tinkamumu, taip pat ir dėl kokių nors profesinio pobūdžio drausminių ar baudžiamųjų sankcijų nebuvimo. Įsisteigimo valstybės narės kompetentingos institucijos tokią informaciją pateikia pagal 56 straipsnio nuostatas.

2.   Kompetentingos institucijos užtikrina, kad būtų pateikta visa informacija, būtina tinkamai išnagrinėti paslaugos gavėjo skundus prieš paslaugos teikėją. Paslaugos gavėjai informuojami apie skundo nagrinėjimo baigtį.

9 straipsnis

Paslaugos gavėjams suteiktina informacija

Tais atvejais, kai paslauga teikiama naudojantis įsisteigimo valstybės narės profesiniu vardu arba paslaugos teikėjo oficialia kvalifikacija, be kitų Bendrijos teisėje nustatytų informacijos reikalavimų, priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos gali reikalauti paslaugos teikėjo suteikti paslaugos gavėjui tokią informaciją ar jos dalį:

| a) | jei paslaugos teikėjas yra įregistruotas komerciniame registre ar panašiame viešame registre – registro, kuriame jis įregistruotas, pavadinimą, jo registracijos numerį arba lygiavertes tame registre nurodytas tapatumo nustatymo priemones; |
| --- | --- |

a)

jei paslaugos teikėjas yra įregistruotas komerciniame registre ar panašiame viešame registre – registro, kuriame jis įregistruotas, pavadinimą, jo registracijos numerį arba lygiavertes tame registre nurodytas tapatumo nustatymo priemones;

| b) | jei veiklai vykdyti įsisteigimo valstybėje narėje būtinas leidimas – kompetentingos priežiūros institucijos pavadinimą ir adresą; |
| --- | --- |

b)

jei veiklai vykdyti įsisteigimo valstybėje narėje būtinas leidimas – kompetentingos priežiūros institucijos pavadinimą ir adresą;

| c) | bet kokią profesinę asociaciją ar panašią instituciją, kurioje įregistruotas paslaugos teikėjas; |
| --- | --- |

c)

bet kokią profesinę asociaciją ar panašią instituciją, kurioje įregistruotas paslaugos teikėjas;

| d) | profesinį vardą arba, jei tokio nėra, paslaugos teikėjo formalią kvalifikaciją ir valstybę narę, kurioje ji buvo suteikta; |
| --- | --- |

d)

profesinį vardą arba, jei tokio nėra, paslaugos teikėjo formalią kvalifikaciją ir valstybę narę, kurioje ji buvo suteikta;

| e) | jei paslaugos teikėjas užsiima veikla, kuri apmokestinama PVM, – 1977 m. gegužės 17 d. Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo - Bendra pridėtinės vertės mokesčio sistema: vienodas vertinimo pagrindas (23) 22 straipsnio 1 dalyje nurodytą PVM identifikavimo numerį; |
| --- | --- |

e)

jei paslaugos teikėjas užsiima veikla, kuri apmokestinama PVM, – 1977 m. gegužės 17 d. Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo - Bendra pridėtinės vertės mokesčio sistema: vienodas vertinimo pagrindas (23) 22 straipsnio 1 dalyje nurodytą PVM identifikavimo numerį;

| f) | duomenis apie bet kokį draudimą ar kitokias asmenines ar kolektyvines profesinės atsakomybės apsaugos priemones. |
| --- | --- |

f)

duomenis apie bet kokį draudimą ar kitokias asmenines ar kolektyvines profesinės atsakomybės apsaugos priemones.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

ĮSISTEIGIMO LAISVĖ

I SKYRIUS

RENGIMO ĮRODYMO PRIPAŽINIMO BENDROJI SISTEMA

10 straipsnis

Taikymo sritis

Šis skyrius taikomas visoms profesijoms, kurių nereglamentuoja šios antraštinės dalies II ir III skyriai, toliau nurodytais atvejais, kai pareiškėjas dėl specifinių ir išskirtinių priežasčių neatitinka tuose skyriuose nustatytų reikalavimų:

| a) | IV priede išvardytai veiklai, kai atvykusysis neatitinka 17, 18 ir 19 straipsnių reikalavimų; |
| --- | --- |

a)

IV priede išvardytai veiklai, kai atvykusysis neatitinka 17, 18 ir 19 straipsnių reikalavimų;

| b) | kai atvykę pagrindinį rengimą baigę gydytojai, gydytojai specialistai, bendrosios praktikos slaugytojai, gydytojai odontologai, veterinarijos gydytojai, akušeriai, vaistininkai ir architektai neatitinka 23, 27, 33, 37, 39, 43 ir 49 straipsniuose nurodytos veiksmingos ir teisėtos profesinės praktikos reikalavimų; |
| --- | --- |

b)

kai atvykę pagrindinį rengimą baigę gydytojai, gydytojai specialistai, bendrosios praktikos slaugytojai, gydytojai odontologai, veterinarijos gydytojai, akušeriai, vaistininkai ir architektai neatitinka 23, 27, 33, 37, 39, 43 ir 49 straipsniuose nurodytos veiksmingos ir teisėtos profesinės praktikos reikalavimų;

| c) | kai atvykę architektai turi formalios kvalifikacijos įrodymą, nenurodytą V priedo 5.7 punkto sąraše; |
| --- | --- |

c)

kai atvykę architektai turi formalios kvalifikacijos įrodymą, nenurodytą V priedo 5.7 punkto sąraše;

| d) | nepažeidžiant 21 straipsnio 1 dalies, 23 ir 27 straipsnio, gydytojams, bendrosios praktikos slaugytojams, gydytojams odontologams, veterinarijos gydytojams, akušeriams, vaistininkams ir architektams, turintiems specialisto formalios kvalifikacijos įrodymą, kurie baigė rengimą, leidžiantį įgyti V priedo 5.1.1, 5.2.2, 5.3.2, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 ir 5.7.1 punktų sąrašuose nurodytą profesinį vardą, ir vien tik atitinkamai specialybei pripažinti; |
| --- | --- |

d)

nepažeidžiant 21 straipsnio 1 dalies, 23 ir 27 straipsnio, gydytojams, bendrosios praktikos slaugytojams, gydytojams odontologams, veterinarijos gydytojams, akušeriams, vaistininkams ir architektams, turintiems specialisto formalios kvalifikacijos įrodymą, kurie baigė rengimą, leidžiantį įgyti V priedo 5.1.1, 5.2.2, 5.3.2, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 ir 5.7.1 punktų sąrašuose nurodytą profesinį vardą, ir vien tik atitinkamai specialybei pripažinti;

| e) | kai atvykę bendrosios praktikos slaugytojai ir slaugytojai specialistai, turintys specialisto formalios kvalifikacijos įrodymą, kurie yra rengiami, kad įgytų V priedo 5.2.2 punkto sąraše nurodytą profesinį vardą, siekia pripažinimo kitoje valstybėje narėje, kur atitinkama profesine veikla užsiima slaugytojai specialistai, nebaigę bendrosios praktikos slaugytojo rengimo; |
| --- | --- |

e)

kai atvykę bendrosios praktikos slaugytojai ir slaugytojai specialistai, turintys specialisto formalios kvalifikacijos įrodymą, kurie yra rengiami, kad įgytų V priedo 5.2.2 punkto sąraše nurodytą profesinį vardą, siekia pripažinimo kitoje valstybėje narėje, kur atitinkama profesine veikla užsiima slaugytojai specialistai, nebaigę bendrosios praktikos slaugytojo rengimo;

| f) | kai atvykę slaugytojai specialistai, nebaigę bendrosios praktikos slaugytojo rengimo, siekia pripažinimo kitoje valstybėje narėje, kur atitinkama profesine veikla užsiima bendrosios praktikos slaugytojai, slaugytojai specialistai, nebaigę bendrosios praktikos slaugytojo rengimo, arba slaugytojai specialistai, turintys specialisto formalios kvalifikacijos įrodymą, kurie yra rengiami, kad įgytų V priedo 5.2.2 punkto sąraše nurodytą profesinį vardą; |
| --- | --- |

f)

kai atvykę slaugytojai specialistai, nebaigę bendrosios praktikos slaugytojo rengimo, siekia pripažinimo kitoje valstybėje narėje, kur atitinkama profesine veikla užsiima bendrosios praktikos slaugytojai, slaugytojai specialistai, nebaigę bendrosios praktikos slaugytojo rengimo, arba slaugytojai specialistai, turintys specialisto formalios kvalifikacijos įrodymą, kurie yra rengiami, kad įgytų V priedo 5.2.2 punkto sąraše nurodytą profesinį vardą;

| g) | 3 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus atitinkantiems atvykusiesiems. |
| --- | --- |

g)

3 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus atitinkantiems atvykusiesiems.

11 straipsnis

Kvalifikacijos lygiai

1.   13 straipsniui taikyti nustatyti keturi profesinės kvalifikacijos lygiai.

2.   A lygis atitinka kompetenciją patvirtinantį dokumentą, išduotą kilmės valstybės narės kompetentingos institucijos, paskirtos remiantis tos valstybės narės įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatomis, atsižvelgiant:

| a) | arba į rengimo kursą, kuris nėra pažymėjimui ar diplomui, nurodytiems 3, 4 ir 5 dalyse, gauti reikalingos programos dalis, specialus egzaminas be išankstinio pasirengimo arba darbas pagal profesiją valstybėje narėje trejus metus iš eilės visu etatu arba lygiavertį laiką ne visu etatu per pastaruosius 10 metų; |
| --- | --- |

a)

arba į rengimo kursą, kuris nėra pažymėjimui ar diplomui, nurodytiems 3, 4 ir 5 dalyse, gauti reikalingos programos dalis, specialus egzaminas be išankstinio pasirengimo arba darbas pagal profesiją valstybėje narėje trejus metus iš eilės visu etatu arba lygiavertį laiką ne visu etatu per pastaruosius 10 metų;

| b) | arba į bendrąjį pradinį arba vidurinį išsilavinimą, patvirtinantį, kad jo turėtojas įgijo pagrindinių žinių. |
| --- | --- |

b)

arba į bendrąjį pradinį arba vidurinį išsilavinimą, patvirtinantį, kad jo turėtojas įgijo pagrindinių žinių.

3.   B lygis atitinka pažymėjimą, patvirtinantį, kad sėkmingai pabaigtas toks vidurinis kursas:

| a) | arba bendrojo pobūdžio, su papildomu studijų arba profesinio rengimo kursu, išskyrus nurodytus 4 dalyje, ir/arba papildomai prie to kurso reikalaujama mokomąja ar profesine praktika; |
| --- | --- |

a)

arba bendrojo pobūdžio, su papildomu studijų arba profesinio rengimo kursu, išskyrus nurodytus 4 dalyje, ir/arba papildomai prie to kurso reikalaujama mokomąja ar profesine praktika;

| b) | arba techninio ar profesinio pobūdžio, jei reikia, su papildomu studijų arba profesinio rengimo kursu, minimu a punkte, ir/arba papildomai prie to kurso reikalaujama mokomąja ar profesine praktika. |
| --- | --- |

b)

arba techninio ar profesinio pobūdžio, jei reikia, su papildomu studijų arba profesinio rengimo kursu, minimu a punkte, ir/arba papildomai prie to kurso reikalaujama mokomąja ar profesine praktika.

4.   C lygis atitinka diplomą, patvirtinantį, kad sėkmingai baigtas:

| a) | arba povidurinis kursas, išskyrus nurodytą 5 dalyje, kuris trunka ne trumpiau kaip vienerius metus, kuriam pradėti viena iš sąlygų paprastai yra sėkmingas vidurinio kurso baigimas, būtinas stojant į universitetą ar aukštojo mokslo instituciją, taip pat ir profesinis rengimas, kuris gali būti privalomas papildomai prie povidurinio kurso; |
| --- | --- |

a)

arba povidurinis kursas, išskyrus nurodytą 5 dalyje, kuris trunka ne trumpiau kaip vienerius metus, kuriam pradėti viena iš sąlygų paprastai yra sėkmingas vidurinio kurso baigimas, būtinas stojant į universitetą ar aukštojo mokslo instituciją, taip pat ir profesinis rengimas, kuris gali būti privalomas papildomai prie povidurinio kurso;

| b) | arba, jei profesija reglamentuojama, – specialios struktūros kursas, įtrauktas į II priedą ir atitinkantis a punkte nurodytą rengimą pagal profesinį standartą, rengiantis panašioms veikloms ir pareigoms. II priedo sąrašas gali būti iš dalies keičiamas 58 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka, kad būtų atsižvelgta į rengimą, kuris atitinka pirmesnio sakinio reikalavimus. |
| --- | --- |

b)

arba, jei profesija reglamentuojama, – specialios struktūros kursas, įtrauktas į II priedą ir atitinkantis a punkte nurodytą rengimą pagal profesinį standartą, rengiantis panašioms veikloms ir pareigoms. II priedo sąrašas gali būti iš dalies keičiamas 58 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka, kad būtų atsižvelgta į rengimą, kuris atitinka pirmesnio sakinio reikalavimus.

5.   D lygis atitinka diplomą, patvirtinantį, kad sėkmingai baigtas povidurinis bent trejų metų trukmės kursas universitete, aukštojo mokslo institucijoje ar kitoje tokio paties lygio išsilavinimą teikiančioje institucijoje, taip pat ir profesinio rengimas, kuris gali būti privalomas papildomai prie povidurinio kurso.

12 straipsnis

Vienodas kvalifikacijų traktavimas

Bet koks formalios kvalifikacijos įrodymas ar jų rinkinys, išduotas valstybės narės kompetentingos institucijos, patvirtinantis sėkmingą rengimo Bendrijoje baigimą, kurį ta valstybė pripažįsta kaip lygiavertį ir suteikiantį turėtojui tas pačias teises dirbti pagal profesiją arba rengiantį dirbti pagal tą profesiją, laikomas formalios kvalifikacijos, kurios tipą reglamentuoja 11 straipsnis, įskaitant atitinkamą lygį, įrodymu.

Bet kokia profesinė kvalifikacija, kuri, nors ir neatitinka kilmės valstybėje narėje galiojančių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų reikalavimų dėl užsiėmimo profesija, tačiau suteikia turėtojui įgytas teises pagal šias nuostatas, taip pat laikoma tokios formalios kvalifikacijos įrodymu tokiomis pačiomis sąlygomis kaip išdėstyta pirmojoje pastraipoje.

13 straipsnis

Pripažinimo reikalavimai

1.   Jei užsiimti reglamentuojama profesija priimančiojoje valstybėje narėje leidžiama tik turint tam tikrą profesinę kvalifikaciją, tos valstybės narės kompetentinga institucija leidžia dirbti pagal tą profesiją tokiomis pačiomis sąlygomis, kokios taikomos jos piliečiams, tiems pareiškėjams, kurie turi kompetenciją patvirtinantį dokumentą ar formalios kvalifikacijos įrodymą, kurio kita valstybė narė reikalauja norint užsiimti ta profesija jos teritorijoje.

Kompetenciją patvirtinantys dokumentai ar formalios kvalifikacijos įrodymai turi atitikti tokias sąlygas:

| a) | jie turi būti išduoti valstybės narės kompetentingos institucijos, paskirtos pagal tos valstybės narės įstatymų ar kitų teisės aktų nuostatas; |
| --- | --- |

a)

jie turi būti išduoti valstybės narės kompetentingos institucijos, paskirtos pagal tos valstybės narės įstatymų ar kitų teisės aktų nuostatas;

| b) | jie turi patvirtinti, kad profesinės kvalifikacijos lygis yra bent lygiavertis lygiui, kuris yra ne daugiau kaip viena pakopa žemesnis už reikalaujamą priimančiosios valstybės narės, kaip aprašyta 11 straipsnyje. |
| --- | --- |

b)

jie turi patvirtinti, kad profesinės kvalifikacijos lygis yra bent lygiavertis lygiui, kuris yra ne daugiau kaip viena pakopa žemesnis už reikalaujamą priimančiosios valstybės narės, kaip aprašyta 11 straipsnyje.

2.   Galimybė dirbti pagal profesiją, kaip aprašyta 1 dalyje, taip pat suteikiama pareiškėjams, kurie per pastaruosius 10 metų dvejus metus visu etatu dirbo pagal toje dalyje nurodytą profesiją kitoje valstybėje narėje, kuri tos profesijos nereglamentuoja, jei tie pareiškėjai turi vieną ar daugiau kompetenciją patvirtinančių dokumentų arba formalią kvalifikaciją įrodančius dokumentus.

Kompetenciją patvirtinantys dokumentai ar formalios kvalifikacijos įrodymai turi atitikti tokias sąlygas:

| a) | jie turi būti išduoti valstybės narės kompetentingos institucijos, paskirtos pagal tos valstybės narės įstatymų ar kitų teisės aktų nuostatas; |
| --- | --- |

a)

jie turi būti išduoti valstybės narės kompetentingos institucijos, paskirtos pagal tos valstybės narės įstatymų ar kitų teisės aktų nuostatas;

| b) | jie turi patvirtinti, kad profesinės kvalifikacijos lygis yra bent lygiavertis lygiui, kuris yra ne daugiau kaip pakopa žemesnis už reikalaujamą priimančiosios valstybės narės, kaip aprašyta 11 straipsnyje. |
| --- | --- |

b)

jie turi patvirtinti, kad profesinės kvalifikacijos lygis yra bent lygiavertis lygiui, kuris yra ne daugiau kaip pakopa žemesnis už reikalaujamą priimančiosios valstybės narės, kaip aprašyta 11 straipsnyje.

| c) | jie turi patvirtinti, kad kvalifikacijos turėtojas buvo parengtas dirbti pagal atitinkamą profesiją. |
| --- | --- |

c)

jie turi patvirtinti, kad kvalifikacijos turėtojas buvo parengtas dirbti pagal atitinkamą profesiją.

Pirmoje pastraipoje nurodyta dvejų metų profesinė patirtis gali būti nereikalaujama, jei pareiškėjo turimas formalios kvalifikacijos įrodymas patvirtina reglamentuojamą rengimą pagal 3 straipsnio 1 dalies d punktą B, C arba D lygiuose, kaip aprašyta 11 straipsnyje. III priede išvardytos reglamentuojamo rengimo rūšys laikomos tokiu reglamentuojamu rengimu C lygyje. III priedo sąrašas gali būti iš dalies keičiamas 58 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka, kad būtų atsižvelgta į reglamentuojamą rengimą, kuris suteikia panašų profesinį standartą ir kuriuo mokomas asmuo rengiamas panašaus lygio pareigoms ir funkcijoms.

3.   Priimančioji valstybė narė neprivalo taikyti šio straipsnio, jei dirbti pagal reglamentuojamą profesiją jos teritorijoje leidžiama tik turint D lygio kvalifikaciją, patvirtinančią sėkmingą aukštąjį ar universitetinį išsilavinimą, įgytą per ilgesnį kaip ketverių metų trukmės kursą, ir kai pareiškėjas turi C lygio kvalifikaciją.

14 straipsnis

Kompensacinės priemonės

1.   13 straipsnis nedraudžia priimančiai valstybei narei reikalauti, kad pareiškėjas baigtų iki trejų metų trunkantį adaptacijos laikotarpį arba atliktų jo tinkamumo testą, jei:

| a) | rengimo, dėl kurio jis pateikia įrodymą pagal 13 straipsnio 1 arba 2 dalies nuostatas, trukmė yra bent vieneriais metais trumpesnė už reikalaujamą priimančiosios valstybės narės; |
| --- | --- |

a)

rengimo, dėl kurio jis pateikia įrodymą pagal 13 straipsnio 1 arba 2 dalies nuostatas, trukmė yra bent vieneriais metais trumpesnė už reikalaujamą priimančiosios valstybės narės;

| b) | jo įgytas rengimas apima iš esmės skirtingus dalykus nei tie, kuriems skirtas formalios kvalifikacijos įrodymas, kurio reikalauja priimančioji valstybė narė; |
| --- | --- |

b)

jo įgytas rengimas apima iš esmės skirtingus dalykus nei tie, kuriems skirtas formalios kvalifikacijos įrodymas, kurio reikalauja priimančioji valstybė narė;

| c) | reglamentuojama profesija priimančioje valstybėje narėje apima vieną ar daugiau reglamentuojamos profesinės veiklos rūšių, kurių nėra atitinkamoje profesijoje kilmės valstybėje narėje, kaip nustatyta 4 straipsnio 2 dalyje, ir šį skirtumą sudaro specifinis rengimas, kuris yra reikalaujamas priimančiojoje valstybėje narėje ir apima iš esmės skirtingus dalykus nei tie, kuriems skirtas kompetenciją patvirtinantis dokumentas ar formalios kvalifikacijos įrodymas. |
| --- | --- |

c)

reglamentuojama profesija priimančioje valstybėje narėje apima vieną ar daugiau reglamentuojamos profesinės veiklos rūšių, kurių nėra atitinkamoje profesijoje kilmės valstybėje narėje, kaip nustatyta 4 straipsnio 2 dalyje, ir šį skirtumą sudaro specifinis rengimas, kuris yra reikalaujamas priimančiojoje valstybėje narėje ir apima iš esmės skirtingus dalykus nei tie, kuriems skirtas kompetenciją patvirtinantis dokumentas ar formalios kvalifikacijos įrodymas.

2.   Jei priimančioji valstybė narė pasinaudoja šio straipsnio 1 dalyje numatyta galimybe, ji turi pasiūlyti pareiškėjui pasirinkti adaptacijos laikotarpį ar tinkamumo testą.

Jei valstybė narė mano, kad dėl tam tikros profesijos būtina nukrypti nuo pirmesnėje dalyje nurodyto reikalavimo suteikti pareiškėjui galimybę pasirinkti adaptacijos laikotarpį ar tinkamumo testą, ji iš anksto informuoja kitas valstybes nares ir Komisiją ir pateikia pakankamą leidžiančios nukrypti nuostatos pagrindimą.

Jei, gavusi visų būtiną informaciją, Komisija mano, kad antroje pastraipoje nurodyta leidžianti nukrypti nuostata yra netinkama arba ji neatitinka Bendrijos teisės, ji per tris mėnesius paprašo atitinkamos valstybės narės atsisakyti taikyti numatomą priemonę. Jei per pirmiau minėtą terminą Komisija nieko nenusprendžia, leidžianti nukrypti nuostata gali būti taikoma.

3.   Jei dirbant pagal profesiją reikia gerai žinoti nacionalinę teisę, ir dirbant pagal tą profesiją konsultavimas ir/arba pagalba nacionalinės teisės klausimais yra esminis ir pastovus tos profesinės veiklos ypatumas, priimančioji valstybė narė, nukrypdama nuo 2 dalyje nustatyto pareiškėjo teisės pasirinkti principo, gali numatyti adaptacijos laikotarpį arba tinkamumo testą.

Tai taip pat taikoma 10 straipsnio b ir c punktų atvejais, 10 straipsnio d punkto atveju dėl gydytojų ir gydytojų odontologų, 10 straipsnio f punkto atveju – kai atvykusysis siekia pripažinimo kitoje valstybėje narėje, kurioje atitinkama profesine veikla užsiima bendrosios praktikos slaugytojai arba slaugytojai specialistai, turintys specialisto, rengiamo pagal kursą, po kurio suteikiami V priedo 5.2.2 punkte ir 10 straipsnio g punkte išvardyti profesiniai vardai, formalios kvalifikacijos įrodymą.

10 straipsnio a punkte nurodytais atvejais priimančioji valstybė narė gali reikalauti adaptacijos laikotarpio arba atlikti tinkamumo testą, jei atvykusysis užsiima profesine veikla savarankiškai arba kaip įmonės vadovas ir tam reikia žinoti ir taikyti specialias galiojančias nacionalines taisykles, o priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos iš savo šalies piliečių, kad jiems būtų leista užsiimti tokia veikla, reikalauja jas žinoti ir taikyti.

4.   Taikant šio straipsnio 1 dalies b ir c punktus, „iš esmės skirtingi dalykai“ – tai dalykai, kuriuos būtina žinoti, norint užsiimti profesija ir kurių atvykusiojo pabaigto rengimo trukmė ar turinys labai skiriasi nuo priimančiosios valstybės narės reikalaujamųjų.

5.   Šio straipsnio 1 dalis taikoma tinkamai atsižvelgiant į proporcingumo principą. Svarbiausia, jei valstybė narė ketina reikalauti, kad pareiškėjas baigtų adaptacijos laikotarpį arba atliktų tinkamumo testą, ji iš pradžių turi įsitikinti, ar žinios, pareiškėjo įgytos per profesinę patirtį valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, gali visiškai arba iš dalies užpildyti 4 dalyje nurodytus esminius skirtumus.

15 straipsnis

Kompensacinių priemonių atsisakymas remiantis bendrosiomis platformomis

1.   Šiame straipsnyje „bendrosios platformos“ – tai kriterijų rinkinys, tinkamas kompensuoti profesinių kvalifikacijų esminius skirtumus, nustatytus tarp įvairiose valstybėse narėse esančių tam tikros profesijos rengimo reikalavimų. Šie esminiai skirtumai nustatomi palyginant rengimo trukmę ir turinį bent dviejuose trečdaliuose valstybių narių, įskaitant visas valstybes nares, kurios reglamentuoja tą profesiją. Rengimo turinio skirtumai gali susidaryti dėl esminių skirtumų tarp profesinių veiklų sričių.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje apibrėžtas bendrąsias platformas Komisijai gali teikti valstybės narės arba profesinės asociacijos, atstovaujančios nacionaliniu arba Europos lygiu. Jei Komisija, pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis, susidaro nuomonę, kad bendrosios platformos projektas padeda abipusiam profesinių kvalifikacijų pripažinimui, ji gali priemonių projektą pateikti tvirtinti 58 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.

3.   Jei pareiškėjo profesinė kvalifikacija atitinka pagal šio straipsnio 2 dalį patvirtintoje priemonėje nustatytus kriterijus, priimančioji valstybė narė turėtų nutraukti kompensacinių priemonių pagal 14 straipsnį taikymą.

4.   Šio straipsnio 1–3 dalys neturi poveikio valstybių narių kompetencijai nuspręsti dėl profesinės kvalifikacijos, kuri reikalinga norint užsiimti profesija jų teritorijoje, taip pat dėl jų profesinio rengimo sistemų turinio bei organizavimo.

5.   Jei valstybė narė mano, kad pagal 2 dalį patvirtintoje priemonėje nustatyti kriterijai nebesuteikia pakankamų garantijų dėl profesinės kvalifikacijos, ji apie tai atitinkamai informuoja Komisiją, kuri, jei reikia, pateikia priemonės projektą 58 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.

6.   Komisija, praėjus... (24), pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie šio straipsnio veikimą ir, jei reikia, atitinkamus pasiūlymus dėl šio straipsnio pakeitimo.

II SKYRIUS

PROFESINĖS PATIRTIES PRIPAŽINIMAS

16 straipsnis

Profesinės patirties reikalavimai

Jei valstybėje narėje leidžiama užsiimti viena iš IV priede išvardytų veiklos rūšių turint bendrųjų, komercinių ar profesinių žinių ir gebėjimų, ta valstybė narė pripažįsta ankstesnį užsiėmimą ta veikla kitoje valstybėje narėje kaip pakankamą tokių žinių ir gebėjimų įrodymą. Veikla turėjo būti užsiimama pagal 17, 18 ir 19 straipsnius.

17 straipsnis

IV priedo I sąraše išvardytos veiklos rūšys

1.   IV priedo I sąraše išvardytomis veiklos rūšimis anksčiau turėjo būti užsiimama:

| a) | šešerius metus iš eilės dirbant savarankiškai ar įmonės vadovu; arba |
| --- | --- |

a)

šešerius metus iš eilės dirbant savarankiškai ar įmonės vadovu; arba

| b) | trejus metus iš eilės dirbant savarankiškai ar įmonės vadovu, jei asmuo įrodo, kad atitinkamai veiklai anksčiau jis baigė ne trumpesnį kaip trejų metų rengimą, patvirtintą valstybės narės pripažintu pažymėjimu arba kompetentingos profesinės įstaigos įvertintą kaip visiškai galiojantį arba; |
| --- | --- |

b)

trejus metus iš eilės dirbant savarankiškai ar įmonės vadovu, jei asmuo įrodo, kad atitinkamai veiklai anksčiau jis baigė ne trumpesnį kaip trejų metų rengimą, patvirtintą valstybės narės pripažintu pažymėjimu arba kompetentingos profesinės įstaigos įvertintą kaip visiškai galiojantį arba;

| c) | ketverius metus iš eilės dirbant savarankiškai ar įmonės vadovu, jei asmuo gali įrodyti, kad atitinkamai veiklai anksčiau jis baigė ne trumpesnį kaip dvejų metų trukmės rengimą, patvirtintą valstybės narės pripažintu pažymėjimu arba kompetentingos profesinės institucijos įvertintą kaip visiškai galiojantį arba; |
| --- | --- |

c)

ketverius metus iš eilės dirbant savarankiškai ar įmonės vadovu, jei asmuo gali įrodyti, kad atitinkamai veiklai anksčiau jis baigė ne trumpesnį kaip dvejų metų trukmės rengimą, patvirtintą valstybės narės pripažintu pažymėjimu arba kompetentingos profesinės institucijos įvertintą kaip visiškai galiojantį arba;

| d) | trejus metus iš eilės dirbant savarankiškai, jei asmuo gali įrodyti, kad anksčiau jis užsiėmė ta veikla pagal darbo sutartį ne trumpiau kaip penkerius metus arba; |
| --- | --- |

d)

trejus metus iš eilės dirbant savarankiškai, jei asmuo gali įrodyti, kad anksčiau jis užsiėmė ta veikla pagal darbo sutartį ne trumpiau kaip penkerius metus arba;

| e) | penkerius metus iš eilės vadovaujančiose pareigose, iš kurių bent trejus metus jis ėjo technines pareigas ir buvo atsakingas už bent vieną įmonės skyrių, jei asmuo gali įrodyti, kad anksčiau jis baigė ne trumpesnį kaip trejų metų trukmės profesinį rengimą atitinkamai veiklai, patvirtintą valstybės narės pripažintu pažymėjimu arba kompetentingos profesinės institucijos įvertintą kaip visiškai galiojantį. |
| --- | --- |

e)

penkerius metus iš eilės vadovaujančiose pareigose, iš kurių bent trejus metus jis ėjo technines pareigas ir buvo atsakingas už bent vieną įmonės skyrių, jei asmuo gali įrodyti, kad anksčiau jis baigė ne trumpesnį kaip trejų metų trukmės profesinį rengimą atitinkamai veiklai, patvirtintą valstybės narės pripažintu pažymėjimu arba kompetentingos profesinės institucijos įvertintą kaip visiškai galiojantį.

2.   Šio straipsnio a ir d atvejais veikla neturėjo būti baigta užsiimti anksčiau kaip prieš 10 metų iki atitinkamas asmuo pateikia išsamų prašymą 56 straipsnyje nurodytai kompetentingai institucijai.

3.   Šio straipsnio 1 dalies e punktas netaikomas ISIC nomenklatūros Ex 855 grupės veiklos rūšiai – kirpykloms.

18 straipsnis

IV priedo II sąraše išvardytos veiklos rūšys

1.   IV priedo II sąraše išvardytomis veiklos rūšimis anksčiau turėjo būti užsiimama:

| a) | penkerius metus iš eilės dirbant savarankiškai ar įmonės vadovu arba; |
| --- | --- |

a)

penkerius metus iš eilės dirbant savarankiškai ar įmonės vadovu arba;

| b) | trejus metus iš eilės dirbant savarankiškai ar įmonės vadovu, jei asmuo įrodo, kad atitinkamai veiklai jis anksčiau baigė bent trejų metų profesinį rengimą, patvirtintą valstybės narės pripažintu pažymėjimu arba kompetentingos profesinės įstaigos įvertintą kaip visiškai galiojantį arba; |
| --- | --- |

b)

trejus metus iš eilės dirbant savarankiškai ar įmonės vadovu, jei asmuo įrodo, kad atitinkamai veiklai jis anksčiau baigė bent trejų metų profesinį rengimą, patvirtintą valstybės narės pripažintu pažymėjimu arba kompetentingos profesinės įstaigos įvertintą kaip visiškai galiojantį arba;

| c) | ketverius metus iš eilės dirbant savarankiškai arba įmonės vadovu, jei asmuo gali įrodyti, kad atitinkamai veiklai jis anksčiau baigė bent dvejų metų profesinį rengimą, patvirtintą valstybės narės pripažintu pažymėjimu arba kompetentingos profesinės institucijos įvertintą kaip visiškai galiojantį arba; |
| --- | --- |

c)

ketverius metus iš eilės dirbant savarankiškai arba įmonės vadovu, jei asmuo gali įrodyti, kad atitinkamai veiklai jis anksčiau baigė bent dvejų metų profesinį rengimą, patvirtintą valstybės narės pripažintu pažymėjimu arba kompetentingos profesinės institucijos įvertintą kaip visiškai galiojantį arba;

| d) | trejus metus iš eilės dirbant savarankiškai arba įmonės vadovu, jei asmuo gali įrodyti, kad anksčiau jis užsiėmė ta veikla pagal darbo sutartį ne trumpiau kaip penkerius metus arba; |
| --- | --- |

d)

trejus metus iš eilės dirbant savarankiškai arba įmonės vadovu, jei asmuo gali įrodyti, kad anksčiau jis užsiėmė ta veikla pagal darbo sutartį ne trumpiau kaip penkerius metus arba;

| e) | penkerius metus iš eilės pagal darbo sutartį, jei asmuo gali įrodyti, kad atitinkamai veiklai jis anksčiau baigė bent trejų metų profesinį rengimą, patvirtintą valstybės narės pripažintu pažymėjimu arba kompetentingos profesinės institucijos įvertintą kaip visiškai galiojantį arba; |
| --- | --- |

e)

penkerius metus iš eilės pagal darbo sutartį, jei asmuo gali įrodyti, kad atitinkamai veiklai jis anksčiau baigė bent trejų metų profesinį rengimą, patvirtintą valstybės narės pripažintu pažymėjimu arba kompetentingos profesinės institucijos įvertintą kaip visiškai galiojantį arba;

| f) | šešerius metus iš eilės pagal darbo sutartį, jei asmuo gali įrodyti, kad atitinkamai veiklai jis anksčiau baigė bent dvejų metų profesinį rengimą, patvirtintą valstybės narės pripažintu pažymėjimu arba kompetentingos profesinės institucijos įvertintą kaip visiškai galiojantį; |
| --- | --- |

f)

šešerius metus iš eilės pagal darbo sutartį, jei asmuo gali įrodyti, kad atitinkamai veiklai jis anksčiau baigė bent dvejų metų profesinį rengimą, patvirtintą valstybės narės pripažintu pažymėjimu arba kompetentingos profesinės institucijos įvertintą kaip visiškai galiojantį;

2.   a ir d atvejais veikla neturėjo būti baigta užsiimti anksčiau kaip prieš 10 metų iki atitinkamas asmuo pateikia išsamų prašymą 56 straipsnyje nurodytai kompetentingai institucijai.

19 straipsnis

IV priedo III sąraše išvardytos veiklos rūšys

1.   IV priedo III sąraše išvardytomis veiklos rūšimis anksčiau turėjo būti užsiimama:

| a) | trejus metus iš eilės dirbant savarankiškai ar įmonės vadovu arba; |
| --- | --- |

a)

trejus metus iš eilės dirbant savarankiškai ar įmonės vadovu arba;

| b) | dvejus metus iš eilės dirbant savarankiškai arba įmonės vadovu, jei asmuo gali įrodyti, kad anksčiau jis baigė profesinį rengimą atitinkamai veiklai, patvirtintą valstybės narės pripažintu pažymėjimu arba kompetentingos profesinės įstaigos įvertintą kaip visiškai galiojantį arba; |
| --- | --- |

b)

dvejus metus iš eilės dirbant savarankiškai arba įmonės vadovu, jei asmuo gali įrodyti, kad anksčiau jis baigė profesinį rengimą atitinkamai veiklai, patvirtintą valstybės narės pripažintu pažymėjimu arba kompetentingos profesinės įstaigos įvertintą kaip visiškai galiojantį arba;

| c) | dvejus metus iš eilės dirbant savarankiškai arba įmonės vadovu, jei asmuo gali įrodyti, kad anksčiau jis užsiėmė ta veikla pagal darbo sutartį bent trejus metus arba; |
| --- | --- |

c)

dvejus metus iš eilės dirbant savarankiškai arba įmonės vadovu, jei asmuo gali įrodyti, kad anksčiau jis užsiėmė ta veikla pagal darbo sutartį bent trejus metus arba;

| d) | trejus metus iš eilės dirbant pagal darbo sutartį, jei asmuo gali įrodyti, kad anksčiau jis baigė profesinį rengimą atitinkamai veiklai, patvirtintą valstybės narės pripažintu pažymėjimu arba kompetentingos profesinės organizacijos įvertintą kaip visiškai galiojantį. |
| --- | --- |

d)

trejus metus iš eilės dirbant pagal darbo sutartį, jei asmuo gali įrodyti, kad anksčiau jis baigė profesinį rengimą atitinkamai veiklai, patvirtintą valstybės narės pripažintu pažymėjimu arba kompetentingos profesinės organizacijos įvertintą kaip visiškai galiojantį.

2.   a ir c atvejais veikla neturėjo būti nustota užsiimti anksčiau kaip prieš 10 metų iki atitinkamas asmuo pateikė išsamų prašymą 56 straipsnyje nurodytai kompetentingai institucijai.

20 straipsnis

IV priedo veiklos rūšių sąrašų keitimas

Siekiant atnaujinti arba paaiškinti nomenklatūrą, IV priedo veiklos rūšių, kurioms taikomas profesinės patirties pripažinimas pagal 16 straipsnį, sąrašai gali būti iš dalies keičiami 58 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka, jei dėl to nepasikeičia veiklos rūšys, susijusios su atskiromis kategorijomis.

III SKYRIUS

PRIPAŽINIMAS REMIANTIS BŪTINIAUSIŲ RENGIMO REIKALAVIMŲ DERINIMU

1 SKIRSNIS

Bendrosios nuostatos

21 straipsnis

Automatinio pripažinimo principas

1.   Kiekviena valstybė narė pripažįsta tokį gydytojo formalios kvalifikacijos įrodymą, suteikiantį galimybę užsiimti pagrindinio rengimo gydytojo ir gydytojo specialisto, bendrosios praktikos slaugytojo, gydytojo odontologo, specializuoto gydytojo odontologo, veterinarijos gydytojo, vaistininko ir architekto profesine veikla, kurios rūšys išvardytos atitinkamai V priedo 5.1.1, 5.1.2, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.6.2 ir 5.7.1 punktuose, kuris atitinka būtiniausius rengimo reikalavimus, nurodytus atitinkamai 24, 25, 31, 34, 35, 38, 44 ir 46 straipsniuose ir, vertindama galimybę užsiimti profesine veikla, tokį įrodymą savo teritorijoje laiko tokiu pačiu kaip ir jos išduodamas formalios kvalifikacijos įrodymas.

Tokius formalios kvalifikacijos įrodymus turi išduoti valstybių narių kompetentingos institucijos, o prireikus kartu turi būti išduodami ir atitinkamai V priedo 5.1.1, 5.1.2, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.6.2 ir 5.7.1 punktuose išvardyti pažymėjimai.

Pirmos ir antros pastraipų nuostatos neturi įtakos įgytoms teisėms, nurodytoms 23, 27, 33, 37, 39 ir 49 straipsniuose.

2.   Kiekviena valstybė narė užsiėmimo bendrąja medicinos praktika pagal jos nacionalinę socialinės apsaugos sistemą tikslais pripažįsta V priedo 5.1.4 punkte nurodytą formalios kvalifikacijos įrodymą, kurį valstybių narių piliečiams išduoda kitos valstybės narės taikydamos 28 straipsnyje nustatytus būtiniausius rengimo reikalavimus.

Pirmesnės pastraipos nuostatos neturi įtakos įgytoms teisėms, nurodytoms 30 straipsnyje.

3.   Kiekviena valstybė narė pripažįsta akušerio formalios kvalifikacijos įrodymą, kurį valstybių narių piliečiams išduoda kitos valstybės narės, išvardytos V priedo 5.5.2 punkte, ir kuris atitinka 40 straipsnyje nurodytus būtiniausius rengimo reikalavimus ir 41 straipsnyje numatytus kriterijus, ir, vertindama galimybę užsiimti profesine veikla, tokį įrodymą savo teritorijoje laiko tokiu pačiu kaip ir jos išduodamas formalios kvalifikacijos įrodymas. Ši nuostata neturi įtakos įgytoms teisėms, nurodytoms 23 ir 43 straipsniuose.

4.   Valstybės narės nėra įpareigotos pripažinti V priedo 5.6.2 punkte nurodytą formalios kvalifikacijos įrodymą steigiant naujas visuomenei skirtas vaistines. Taikant šią dalį naujomis vaistinėmis taip pat laikomos vaistinės, kurios veikia trumpiau kaip trejus metus.

5.   Architekto formalios kvalifikacijos įrodymas, nurodytas V priedo 5.7.1 punkte, kuris automatiškai pripažįstamas pagal šio straipsnio 1 dalį, įrodo rengimo kurso pabaigimą, kuris prasidėjo ne anksčiau kaip tame priede nurodytais atskaitos akademiniais metais.

6.   Kiekviena valstybė narė leidžia užsiimti gydytojų, bendrosios praktikos slaugytojų, gydytojų odontologų, veterinarijos gydytojų, akušerių ir vaistininkų profesine veikla, jei turimas atitinkamai V priedo 5.1.1, 5.1.2, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 ir 5.6.2 punktuose nurodytas formalios kvalifikacijos įrodymas, patvirtinantis, kad atitinkamas asmuo savo rengimo metu ir, kai tai reikalinga, įgijo žinias ir įgūdžius, nurodytus 24 straipsnio 3 dalyje, 31 straipsnio 6 dalyje, 34 straipsnio 3 dalyje, 38 straipsnio 3 dalyje, 40 straipsnio 3 dalyje ir 44 straipsnio 3 dalyje.

24 straipsnio 3 dalyje, 31 straipsnio 6 dalyje, 34 straipsnio 3 dalyje, 38 straipsnio 3 dalyje, 40 straipsnio 3 dalyje ir 44 straipsnio 3 dalyje nurodytos žinios ir įgūdžiai gali būti iš dalies keičiami 58 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka siekiant juos suderinti su mokslo ir technikos pažanga.

Tokios pataisos neturi sudaryti prielaidų jokiai valstybei narei keisti esamų teisės principų, susijusių su kvalifikacijų sistema ir priėmimo į rengimą reikalavimais fiziniams asmenims.

7.   Kiekviena valstybė narė praneša Komisijai įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatas, kurias ji patvirtina dėl šio skyriaus reglamentuojamos srities formalios kvalifikacijos įrodymų išdavimo. Be to, kiek tai susiję su 8 skirsnyje nurodytos srities formalios kvalifikacijos įrodymu, šis pranešimas siunčiamas kitoms valstybėms narėms.

Komisija skelbia atitinkamą pranešimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, nurodydama valstybių narių patvirtintus oficialią kvalifikaciją įrodančius profesinius vardus ir, kai reikia, formalios kvalifikacijos įrodymą išduodančią instituciją, su juo pateikiamą pažymėjimą ir atitinkamai V priedo5.1.1, 5.1.2, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 ir 5.7.1 punktuose nurodytą atitinkamą profesinį profesinį vardą.

22 straipsnis

Bendrosios rengimo nuostatos

Siejant su 24, 25, 28, 31, 34, 35, 38, 40, 44 ir 46 straipsniuose nurodytu rengimu:

| a) | valstybės narės gali leisti nenuoseklųjį rengimą pagal kompetentingų institucijų nustatytus reikalavimus; tos institucijos užtikrina, kad bendra tokio rengimo trukmė, lygis ir kokybė būtų ne prastesni už rengimo pagal dieninio mokymo programą; |
| --- | --- |

a)

valstybės narės gali leisti nenuoseklųjį rengimą pagal kompetentingų institucijų nustatytus reikalavimus; tos institucijos užtikrina, kad bendra tokio rengimo trukmė, lygis ir kokybė būtų ne prastesni už rengimo pagal dieninio mokymo programą;

| b) | pagal kiekvienos valstybės narės nustatytą tvarką tęstinis rengimas turi užtikrinti, kad studijas pabaigę asmenys gebėtų neatsilikti nuo profesijos raidos ir užsiimtų saugia bei veiksminga praktika. |
| --- | --- |

b)

pagal kiekvienos valstybės narės nustatytą tvarką tęstinis rengimas turi užtikrinti, kad studijas pabaigę asmenys gebėtų neatsilikti nuo profesijos raidos ir užsiimtų saugia bei veiksminga praktika.

23 straipsnis

Įgytos teisės

1.   Nepažeidžiant savitų atitinkamų profesijų įgytų teisių, tais atvejais, kai valstybių narių turimi formalios kvalifikacijos įrodymai, suteikiantys galimybę užsiimti pagrindinio rengimo gydytojo ir gydytojo specialisto, bendrosios praktikos slaugytojo, gydytojo odontologo, specializuoto gydytojo odontologo, veterinarijos gydytojo, akušerio ir vaistininko profesine veikla, neatitinka visų 24, 25, 31, 34, 35, 38, 40 ir 44 straipsniuose nurodytų rengimo reikalavimų, kiekviena valstybė narė pripažįsta pakankamu tų valstybių narių išduotą formalios kvalifikacijos įrodymą, jei jis patvirtina, kad sėkmingai baigtas rengimo kursas, prasidėjęs iki V priedo 5.1.1, 5.1.2, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2 ir 5.6.2 punktuose nurodytų atskaitos datų, ir kartu pateikiamas pažymėjimas, nurodantis, kad turėtojas veiksmingai ir teisėtai užsiėmė atitinkama veikla ne trumpiau kaip trejus metus iš eilės per penkerių metų laikotarpį iki pažymėjimo išdavimo.

2.   Tokios pačios nuostatos taikomos formalios kvalifikacijos įrodymui, suteikiančiam galimybę užsiimti pagrindinio rengimo gydytojo ir gydytojo specialisto, bendrosios praktikos slaugytojo, gydytojo odontologo, specializuoto gydytojo odontologo, veterinarijos gydytojo, akušerio ir vaistininko profesine veikla, gautam buvusios Vokietijos Demokratinės Respublikos teritorijoje, neatitinkančiam visų būtiniausių 24, 25, 31, 34, 35, 38, 40 ir 44 straipsniuose nurodytų rengimo reikalavimų, jei toks įrodymas patvirtina, kad sėkmingai baigtas rengimo kursas, prasidėjęs iki:

| a) | pagrindinio rengimo gydytojo, bendrosios praktikos slaugytojo, pagrindinio rengimo gydytojo odontologo, specializuoto gydytojo odontologo, veterinarijos gydytojo, akušerio ir vaistininko – 1990 m. spalio 3 d.; ir |
| --- | --- |

a)

pagrindinio rengimo gydytojo, bendrosios praktikos slaugytojo, pagrindinio rengimo gydytojo odontologo, specializuoto gydytojo odontologo, veterinarijos gydytojo, akušerio ir vaistininko – 1990 m. spalio 3 d.; ir

| b) | gydytojo specialisto – iki 1992 m. balandžio 3 d. |
| --- | --- |

b)

gydytojo specialisto – iki 1992 m. balandžio 3 d.

Pirmoje pastraipoje nurodytas formalios kvalifikacijos įrodymas suteikia turėtojui teisę užsiimti profesine veikla visoje Vokietijos teritorijoje tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir V priedo 5.1.1, 5.1.2, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 ir 5.6.2 punktuose nurodytų kompetentingų Vokietijos institucijų išduotas formalios kvalifikacijos įrodymas.

3.   Nepažeidžiant 37 straipsnio 1 dalies nuostatų, kiekviena valstybė narė pripažįsta formalios kvalifikacijos įrodymą, suteikiantį galimybę užsiimti pagrindinio rengimo gydytojo ir gydytojo specialisto, bendrosios praktikos slaugytojo, veterinarijos gydytojo, akušerio, vaistininko ir architekto profesine veikla, kurį turi valstybių narių piliečiai, išduotą buvusioje Čekoslovakijoje, arba kurių rengimas Čekijoje ir Slovakijoje prasidėjo iki 1993 m. sausio 1 d., kai bet kurios iš minėtų valstybių narių institucijos patvirtina, kad toks formalios kvalifikacijos įrodymas jų teritorijoje turi tokią pačią teisinę galią kaip ir jų išduodamas formalios kvalifikacijos įrodymas, o architektų atveju – kaip VI priedo 6.2 punkte toms valstybėms narėms nurodytas formalios kvalifikacijos įrodymas, dėl galimybės užsiimti pagrindinio rengimo gydytojo, gydytojo specialisto, bendrosios praktikos slaugytojo, veterinarijos gydytojo, akušerio, vaistininko profesine veikla, nurodyta 45 straipsnio 2 dalyje, ir architekto veikla, nurodyta 48 straipsnyje.

Kartu su tokiu kompetenciją patvirtinančiu dokumentu turi būti pateikiamas tų pačių institucijų išduotas pažymėjimas, nurodantis, kad tokie asmenys veiksmingai ir teisėtai užsiėmė atitinkama veikla jų teritorijoje ne trumpiau kaip trejus metus iš eilės per penkerių metų laikotarpį iki pažymėjimo išdavimo.

4.   Kiekviena valstybė narė pripažįsta formalios kvalifikacijos įrodymą, suteikiantį galimybę užsiimti pagrindinio rengimo gydytojo ir gydytojo specialisto, bendrosios praktikos slaugytojo, gydytojo odontologo, specializuoto gydytojo odontologo, veterinarijos gydytojo, akušerio, vaistininko ir architekto profesine veikla, kurį turi valstybių narių piliečiai, išduotą buvusioje Sovietų Sąjungoje, arba kurių rengimas prasidėjo:

| a) | Estijoje – iki 1991 m. rugpjūčio 20 d.; |
| --- | --- |

a)

Estijoje – iki 1991 m. rugpjūčio 20 d.;

| b) | Latvijoje – iki 1991 m. rugpjūčio 21 d.; |
| --- | --- |

b)

Latvijoje – iki 1991 m. rugpjūčio 21 d.;

| c) | Lietuvoje – iki 1990 m. kovo 11 d., |
| --- | --- |

c)

Lietuvoje – iki 1990 m. kovo 11 d.,

jei bet kurios iš trijų pirmiau minėtų valstybių narių institucijos patvirtina, kad toks įrodymas turi tokią pačią teisinę galią kaip ir jų įrodymas, o architektų atveju – kaip VI priedo 6.2 punkte toms valstybėms narėms nurodytas formalios kvalifikacijos įrodymas, dėl galimybės užsiimti pagrindinio rengimo gydytojo, gydytojo specialisto, bendrosios praktikos slaugytojo, gydytojo odontologo, specializuoto gydytojo odontologo, veterinarijos gydytojo, akušerio, vaistininko profesine veikla, nurodyta 45 straipsnio 2 dalyje, ir architekto veikla, nurodyta 48 straipsnyje.

Kartu su tokiu kompetenciją patvirtinančiu dokumentu turi būti pateikiamas tų pačių institucijų išduotas pažymėjimas, nurodantis, kad tokie asmenys veiksmingai ir teisėtai užsiėmė atitinkama veikla jų teritorijoje ne trumpiau kaip trejus metus iš eilės per penkerių metų laikotarpį iki pažymėjimo išdavimo.

Buvusios Sovietų Sąjungos išduotų veterinarijos gydytojų formalios kvalifikacijos įrodymų atveju arba tuomet, kai rengimas Estijoje prasidėjo iki 1991 m. rugpjūčio 20 d., kartu su pirmesnėje pastraipoje nurodytu kompetenciją patvirtinančiu dokumentu turi būti pateikiamas Estijos institucijų išduotas pažymėjimas, nurodantis, kad tokie asmenys veiksmingai ir teisėtai užsiėmė atitinkama veikla jos teritorijoje ne trumpiau kaip penkerius metus iš eilės per septynerių metų laikotarpį iki pažymėjimo išdavimo.

5.   Kiekviena valstybė narė pripažįsta formalios kvalifikacijos įrodymą, suteikiantį galimybę užsiimti pagrindinio rengimo gydytojo ir gydytojo specialisto, bendrosios praktikos slaugytojo, gydytojo odontologo, specializuoto gydytojo odontologo, veterinarijos gydytojo, akušerio, vaistininko ir architekto profesine veikla, kurį turi valstybių narių piliečiai, išduotą buvusioje Jugoslavijoje, arba kurių rengimas Slovėnijoje prasidėjo iki 1991 m. birželio 25 d., kai minėtos valstybės narės institucijos patvirtina, kad toks formalios kvalifikacijos įrodymas jų teritorijoje turi tokią pačią teisinę galią kaip ir jų išduodamas formalios kvalifikacijos įrodymas, o architektų atveju – kaip VI priedo 6.2 punkte toms valstybėms narėms nurodytas formalios kvalifikacijos įrodymas, dėl galimybės užsiimti pagrindinio rengimo gydytojo, gydytojo specialisto, bendrosios praktikos slaugytojo, gydytojo odontologo, specializuoto gydytojo odontologo, veterinarijos gydytojo, akušerio, vaistininko profesine veikla, nurodyta 45 straipsnio 2 dalyje, ir architekto veikla, nurodyta 48 straipsnyje.

Kartu su tokiu kompetenciją patvirtinančiu dokumentu turi būti pateikiamas tų pačių institucijų išduotas pažymėjimas, nurodantis, kad tokie asmenys veiksmingai ir teisėtai užsiėmė atitinkama veikla jų teritorijoje ne trumpiau kaip trejus metus iš eilės per penkerių metų laikotarpį iki pažymėjimo išdavimo.

6.   Kiekviena valstybė narė valstybės narės piliečiams, kurių gydytojo, bendrosios praktikos slaugytojo, gydytojo odontologo, veterinarijos gydytojo, akušerio ir vaistininko formalios kvalifikacijos įrodymas neatitinka tai valstybei narei V priedo 5.1.1, 5.1.2, 5.1.3, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 ir 5.6.2 punktuose nurodytų profesinių vardų, kaip pakankamą pripažįsta tų valstybių narių išduotą formalios kvalifikacijos įrodymą, su kuriuo pateikiamas kompetentingų institucijų išduotas pažymėjimas.

Pirmoje pastraipoje nurodytas pažymėjimas turi nurodyti, kad formalios kvalifikacijos įrodymas patvirtina sėkmingą rengimo kurso pabaigimą atitinkamai pagal šios direktyvos 24, 25, 28, 31, 34, 35, 38, 40 ir 44 straipsnius ir jį išdavusi valstybė narė traktuoja taip pat, kaip kvalifikaciją, kurios profesiniai vardai išvardyti V priedo 5.1.1., 5.1.2, 5.1.3, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 ir 5.6.2 punktuose.

2 SKIRSNIS

Medicinos gydytojai

24 straipsnis

Pagrindinis medicininis rengimas

1.   Į pagrindinį medicininį rengimą turi būti leidžiama priimti tik turint diplomą ar pažymėjimą, suteikiantį galimybę pradėti atitinkamas studijas universitete.

2.   Pagrindinį medicininį rengimą turi sudaryti iš viso ne trumpesnės kaip šešerių metų trukmės studijos arba 5 500 valandų teorinio ir praktinio rengimo, kurį vykdo arba prižiūri universitetas.

Asmenų, kurie pradėjo studijas iki 1972 m. sausio 1 d., pirmojoje pastraipoje nurodytą rengimą gali sudaryti šešių mėnesių universitetinio lygio praktinis rengimas pagal dieninio mokymo programą, prižiūrint kompetentingoms institucijoms.

3.   Pagrindinis medicininis rengimas turi užtikrinti, kad asmuo įgytų tokių žinių ir įgūdžių:

| a) | pakankamai mokslų, kuriais grindžiama medicina, žinių ir gerai suprastų mokslinę metodiką, įskaitant biologinių funkcijų įvertinimo principus, moksliškai pagrįstų faktų įvertinimo ir duomenų analizės principus; |
| --- | --- |

a)

pakankamai mokslų, kuriais grindžiama medicina, žinių ir gerai suprastų mokslinę metodiką, įskaitant biologinių funkcijų įvertinimo principus, moksliškai pagrįstų faktų įvertinimo ir duomenų analizės principus;

| b) | pakankamai suprastų sveiko ir sergančio žmogaus sandarą, funkcijas ir elgseną, taip pat ir ryšius tarp asmens sveikatos būklės ir jo fizinės bei socialinės aplinkos; |
| --- | --- |

b)

pakankamai suprastų sveiko ir sergančio žmogaus sandarą, funkcijas ir elgseną, taip pat ir ryšius tarp asmens sveikatos būklės ir jo fizinės bei socialinės aplinkos;

| c) | pakankamai žinių apie klinikinės medicinos disciplinas ir jų praktinį panaudojimą, būtų visapusiškai susipažinęs su psichikos ir somatinio pobūdžio ligomis, profilaktika, diagnostika bei gydymu ir žmonių reprodukcija; |
| --- | --- |

c)

pakankamai žinių apie klinikinės medicinos disciplinas ir jų praktinį panaudojimą, būtų visapusiškai susipažinęs su psichikos ir somatinio pobūdžio ligomis, profilaktika, diagnostika bei gydymu ir žmonių reprodukcija;

| d) | tinkamą klinikinę patirtį ligoninėse, esant tinkamai priežiūrai. |
| --- | --- |

d)

tinkamą klinikinę patirtį ligoninėse, esant tinkamai priežiūrai.

25 straipsnis

Specializuotas medicininis rengimas

1.   Į specializuotą medicininį rengimą turi būti leidžiama priimti tik baigus patvirtintas šešerių metų studijas, kaip 24 straipsnyje nurodytos rengimo programos dalį, kurių metu rengiamas asmuo įgyja reikiamų pagrindinių medicinos žinių.

2.   Specializuotą medicininį rengimą turi sudaryti teorinis ir praktinis rengimas universitete arba medicinos mokomojoje ligoninėje arba, kai taikytina, sveikatos priežiūros įstaigoje, tuo tikslu patvirtintoje kompetentingų institucijų ar įstaigų.

Valstybės narės užtikrina, kad V priedo 5.1.3 punkte nurodytų specializuoto medicininio rengimo kursų trukmė būtų ne trumpesnė kaip nurodyta tame punkte. Rengimas turi būti prižiūrimas kompetentingų institucijų ar įstaigų. Jis turi apimti rengiamo gydytojo specialisto asmeninį dalyvavimą veikloje ir su tuo susijusią atsakomybę teikiant atitinkamas paslaugas.

3.   Rengimas turi vykti pagal dieninio mokymo programą specializuotose įstaigose, kurias pripažįsta kompetentingos institucijos. Jis turi apimti dalyvavimą padalinio, kuriame vyksta rengimas, visų rūšių medicinos veiklose, įskaitant darbą pagal iškvietimą (budėjimą), taip, kad rengiamas specialistas kompetentingų institucijų nustatyta tvarka paskirtų visą savo teorinę veiklą praktiniam ir teoriniam rengimuisi visą darbo savaitę ir visus metus. Už tokį darbą turi būti atitinkamai atlyginama.

4.   Valstybės narės išduoda specializuoto medicininio rengimo įrodymą tik tuomet, jei turimas V priedo 5.1.1 punkte nurodytas pagrindinio medicininio rengimo įrodymas.

5.   V priedo 5.1.3 punkte nurodyti trumpiausieji rengimo laikotarpiai gali būti keičiami 58 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka siekiant juos suderinti su mokslo ir technikos pažanga.

26 straipsnis

Specializuoto medicininio rengimo tipai

21 straipsnyje nurodytas gydytojo specialisto formalios kvalifikacijos įrodymas – tai toks įrodymas, kurį suteikia V priedo 5.1.2 punkte nurodytos kompetentingos institucijos ar įstaigos po atitinkamo specializuoto rengimo pagal įvairiose valstybėse narėse taikomus profesinius vardus, nurodytus V priedo 5.1.3 punkte.

Dėl naujų medicinos specialybių, bendrų bent dviems penktadaliams valstybių narių, įtraukimo į V priedo 5.1.3 punktą gali būti nuspręsta 58 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka, siekiant atnaujinti šią direktyvą atsižvelgiant į nacionalinių teisės aktų pakeitimus.

27 straipsnis

Gydytojams specialistams būdingos įgytos teisės

1.   Priimančioji valstybė narė gali reikalauti gydytojų specialistų, kurių specializuotą nenuoseklų medicininį rengimą reglamentavo nuo 1975 m. birželio 20 d. galiojusios įstatymų bei kitų teisės aktų nuostatos ir kurie savo specializuotą rengimą pradėjo ne vėliau kaip 1983 m. gruodžio 31 d., kad kartu su formalios kvalifikacijos įrodymu jie turėtų pažymėjimą, patvirtinantį, kad jie veiksmingai ir teisėtai užsiėmė atitinkama veikla bent trejus metus iš eilės per penkerių metų laikotarpį iki to pažymėjimo išdavimo.

2.   Kiekviena valstybė narė pripažįsta gydytojų specialistų kvalifikaciją, suteiktą Ispanijoje gydytojams, pabaigusiems specializuotą rengimą iki 1995 m. sausio 1 d., net jei tas rengimas neatitinka 25 straipsnyje numatytų būtiniausių reikalavimų, jei kvalifikacija patvirtinama kompetentingų Ispanijos institucijų išduotu pažymėjimu, patvirtinančiu, kad atitinkamas asmuo išlaikė specialios profesinės kompetencijos egzaminą, surengtą pagal išskirtines priemones dėl pripažinimo, nustatytas Karališkuoju dekretu 1497/99, siekiant nustatyti, ar atitinkamas asmuo turi žinių ir įgūdžių, sulyginamų su gydytojų, turinčių gydytojo specialisto kvalifikaciją, apibrėžtą Ispanijai V priedo 5.1.2 ir 5.1.3 punktuose.

3.   Kiekviena valstybė narė, kuri taiko atitinkamas įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatas, kaip pakankamą priima kitų valstybių narių išduotą gydytojo specialisto formalios kvalifikacijos įrodymą, kuris atitinkamam specializuotam rengimui atitinka VI priedo 6.1 punkte išvardytus profesinius vardus, jei jis patvirtina baigtą rengimo kursą, prasidėjusį iki V priedo 5.1.2 punkte nurodytos atskaitos datos, ir yra patvirtinamas pažymėjimu, nurodančiu, kad turėtojas veiksmingai ir teisėtai užsiėmė atitinkama veikla bent trejus metus iš eilės per penkerių metų laikotarpį iki to pažymėjimo išdavimo.

Tos pačios nuostatos taikomos gydytojo specialisto formalios kvalifikacijos įrodymui, gautam buvusios Vokietijos Demokratinės Respublikos teritorijoje, jei jis patvirtina baigtą rengimo kursą, prasidėjusį iki 1992 m. balandžio 3 d. ir suteikia turėtojui teisę užsiimti profesine veikla visoje Vokietijos teritorijoje tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir turint formalios kvalifikacijos įrodymą, suteiktą VI priedo 6.1 punkte nurodytų kompetentingų Vokietijos institucijų.

4.   Kiekviena valstybė narė, kuri taiko atitinkamas įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatas, kaip pakankamą priima gydytojo specialisto formalios kvalifikacijos įrodymą, kuris atitinkamam specializuotam rengimui atitinka VI priedo 6.1 punkte išvardytus profesinius vardus, išduotą ten išvardytų valstybių narių ir patvirtinantį baigtą rengimo kursą, prasidėjusį po V priedo 5.1.2 punkte nurodytos atskaitos datos ir iki praėjus... (25), ir, siedamos su galimybe užsiimti gydytojo specialisto profesine veikla, suteikia tokiam įrodymui tokią pačią galią, kaip ir savo pačios išduodamam formalios kvalifikacijos įrodymui.

5.   Kiekviena valstybė narė, kuri panaikino savo įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatas, susijusias su gydytojo specialisto, nurodyto V priedo 5.1.2 punkte ir VI priedo 6.1 punkte, formalios kvalifikacijos įrodymo suteikimu, ir kuri patvirtino priemones, susijusias su įgytomis teisėmis savo piliečiams, suteikia kitų valstybių narių piliečiams teisę pasinaudoti tomis priemonėmis, jei toks formalios kvalifikacijos įrodymas buvo išduotas iki datos, kurią priimančioji valstybė narė nustojo išdavinėti tokius atitinkamos specialybės įrodymus.

Šių nuostatų panaikinimo datos nustatytos V priedo 5.1.3 punkte ir VI priedo 6.1 punkte.

28 straipsnis

Šeimos medicinos praktikos specialusis rengimas

1.   Į šeimos medicinos praktikos specialųjį rengimą turi būti priimami tik asmenys, gavę diplomą, patvirtinantį, kad baigtos šešerių metų studijos, kaip 24 straipsnyje nurodytos rengimo programos dalis.

2.   Šeimos medicinos praktikos specialusis rengimas, kurį baigus suteikiamas formalios kvalifikacijos įrodymas, išduotas iki 2006 m. sausio 1 d., turi trukti ne trumpiau kaip dvejus metus pagal dieninio mokymo programą. Jei formalios kvalifikacijos įrodymas išduotas po tos datos, rengimas turi trukti ne trumpiau kaip trejus metus pagal dieninio mokymo programą.

Kai 24 straipsnyje nurodytoje rengimo programoje yra praktinis rengimas, kuris vykdomas patvirtintoje ligoninėje, turinčioje atitinkamą medicinos įrangą ir teikiančioje šeimos medicinos paslaugas, arba kurioje vykdoma nustatyta šeimos medicinos praktikos dalis arba patvirtintame centre, kuriame gydytojai vykdo pirminę sveikatos priežiūrą, tokio praktinio rengimo trukmė, ne ilgesnė kaip vieneri metai, gali būti įtraukta į pirmoje pastraipoje nurodytą trukmę, kai rengimo pažymėjimai išduodami ne anksčiau kaip 2006 m. sausio 1 d.

Antroje pastraipoje numatyta galimybė turi būti suteikiama tik valstybėms narėms, kuriose šeimos medicinos praktikos specialusis rengimas truko dvejus metus nuo 2001 m. sausio 1 d.

3.   Šeimos medicinos praktikos specialusis rengimas vyksta pagal dieninio mokymo programą, prižiūrint kompetentingoms institucijoms ar įstaigoms. Jis turi būti labiau praktinis nei teorinis.

Toks praktinis rengimas turi būti vykdomas ne trumpiau nei šešis mėnesius patvirtintoje ligoninėje, turinčioje atitinkamą medicinos įrangą bei teikiančią atitinkamas paslaugas ir ne trumpiau nei šešis mėnesius kaip patvirtintos šeimos medicinos praktikos dalis arba patvirtintame centre, kuriame gydytojai vykdo pirminę sveikatos priežiūrą.

Praktinis rengimas turi vykti kartu su kitomis sveikatos priežiūros institucijomis ar struktūromis, susijusiomis su šeimos medicina. Nepažeidžiant trumpiausių laikotarpių, nustatytų antroje pastraipoje, reikalavimo, ne ilgesnio kaip šešių mėnesių laikotarpio praktinis rengimas gali būti vykdomas ir kitose patvirtintose institucijose ar sveikatos priežiūros struktūrose, susijusiose su šeimos medicina.

Būtina, kad tokio rengimo metu rengiamasis asmeniškai dalyvautų gydytojų, su kuriais jis dirba, profesinėje veikloje ir dalintųsi su tuo susijusią atsakomybę.

4.   Valstybės narės išduoda šeimos medicinos praktikos formalios kvalifikacijos įrodymą tik tuomet, jei turimas V priedo 5.1.1 punkte nurodytas pagrindinio medicininio rengimo formalios kvalifikacijos įrodymas.

5.   Valstybės narės gali išduoti V priedo 5.1.4 punkte nurodytą formalios kvalifikacijos įrodymą gydytojui, kuris nebaigė šiame straipsnyje numatyto rengimo, tačiau pabaigė kitokį papildomą rengimą, kurį patvirtina valstybės narės kompetentingų institucijų išduotas formalios kvalifikacijos įrodymas. Tačiau jos negali suteikti formalios kvalifikacijos įrodymo, jei žinių lygis kokybiškai nelygiavertis žinioms, įgytoms per šiame straipsnyje numatytą rengimą.

Valstybės narės inter alia nustato, kiek pareiškėjo turimas papildomas rengimas ir jau įgyta profesinė patirtis gali pakeisti šiame straipsnyje numatytą rengimą.

Valstybės narės gali išduoti V priedo 5.1.4 punkte numatytą formalios kvalifikacijos įrodymą tik tuomet, jei pareiškėjas turi bent šešių mėnesių šeimos medicinos praktikos arba praktikos centre, kuriame gydytojai suteikia 3 dalyje nurodytų tipų pirminę sveikatos priežiūrą, patirtį.

29 straipsnis

Šeimos gydytojų profesinė veikla

Kiekviena valstybė narė pagal su įgytomis teisėmis susijusias nuostatas leidžia užsiimti šeimos gydytojo veikla pagal jos nacionalinę socialinės apsaugos sistemą tik tuomet, jei turimas V priedo 5.1.4 punkte nurodytas formalios kvalifikacijos įrodymas.

Valstybės narės gali netaikyti šio reikalavimo asmenims, kurie šiuo metu mokosi pagal specialaus šeimos medicinos rengimo programą.

30 straipsnis

Šeimos gydytojams būdingos įgytos teisės

1.   Kiekviena valstybė narė nustato įgytas teises. Tačiau ji, kaip įgytą teisę, gali suteikti teisę užsiimti šeimos gydytojo veikla pagal jos nacionalinę socialinės apsaugos sistemą neturint V priedo 5.1.4 punkte nurodyto formalios kvalifikacijos įrodymo visiems gydytojams, kurie turi šią teisę nuo tame punkte nurodytos atskaitos datos pagal nuostatas, taikomas medicinos profesijai, leidžiančias užsiimti pagrindinio rengimo gydytojo profesine veikla, kurie tuo metu buvo įsisteigę jos teritorijoje, pasinaudodami 21 arba 23 straipsnio nuostatomis.

Kiekvienos valstybės narės kompetentingos institucijos paprašius išduoda pažymėjimą, patvirtinantį turėtojo teisę užsiimti šeimos gydytojo veikla pagal jos nacionalinę socialinės apsaugos sistemą neturint V priedo 5.1.4 punkte nurodyto formalios kvalifikacijos įrodymo gydytojams, kurie naudojasi įgytomis teisėmis pagal pirmą pastraipą.

2.   Kiekviena valstybė narė pripažįsta 1 dalies antroje pastraipoje nurodytus pažymėjimus, išduotus valstybių narių piliečiams kitų valstybių narių ir savo teritorijoje suteikia tokiems pažymėjimams tokią pačią galią kaip ir savo suteikiamiems formalios kvalifikacijos įrodymams, kurie leidžia užsiimti šeimos gydytojo veikla pagal jos nacionalinę socialinės apsaugos sistemą.

3 SKIRSNIS

Bendrosios praktikos slaugytojai

31 straipsnis

Bendrosios praktikos slaugytojų rengimas

1.   Pradėti bendrosios praktikos slaugytojų rengimą turi būti leidžiama priimti tik baigus bendrąjį 10 metų lavinimą, patvirtintą diplomu, pažymėjimu ar kitu valstybės narės kompetentingų institucijų išduodamu įrodymu arba pažymėjimu, patvirtinančiu sėkmingą lygiaverčio lygio egzaminų, skirtų įstoti į mokyklą, kurioje mokoma slaugos, išlaikymą.

2.   Bendrosios praktikos slaugytojų rengimas suteikiamas pagal dieninio mokymosi programą ir turi apimti bent V priedo 5.2.1 punkte nurodytą programą.

V priedo 5.2.1 punkte nurodytas programos turinys gali būti iš dalies keičiamas 58 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka siekiant jį suderinti su mokslo ir technikos pažanga.

Tokios pataisos neturi sudaryti prielaidų jokiai valstybei narei keisti esamų teisės principų, susijusių su kvalifikacijų sistema ir priėmimo į rengimą reikalavimais fiziniams asmenims.

3.   Bendrosios praktikos slaugytojų rengimą turi sudaryti ne trumpesnės kaip trejų metų trukmės studijos arba 4 600 valandų teorinio ir klinikinio rengimo, kuomet teorinio rengimo trukmė turi sudaryti ne mažiau kaip trečdalį, o klinikinio rengimo – ne mažiau kaip pusę trumpiausios rengimo trukmės. Valstybės narės gali suteikti dalines išimtis asmenims, kurie dalį savo rengimo įgijo bent lygiaverčio lygio kursuose.

Valstybės narės užtikrina, kad slaugytojų rengimą vykdančios institucijos būtų atsakingos už teorinio ir klinikinio rengimo koordinavimą per visą studijų programos laiką.

4.   Teorinis rengimas – tai slaugytojų rengimo dalis, kurių metu rengiami slaugytojai įgyja profesinių žinių, supratimo ir įgūdžių, būtinų organizuoti, atlikti ir vertinti bendrąją sveikatos priežiūrą. Rengimą vykdo slaugos dėstytojai ir kiti kompetentingi asmenys slaugos mokyklose ir kitose rengimo institucijos parinktose mokymo įstaigose.

5.   Klinikinis rengimas – tai slaugytojų rengimo dalis, kurio metu rengiami slaugytojai kaip komandos nariai arba tiesiogiai sąveikaudami su sveikais arba sergančiais asmenimis ir/arba bendruomene, remdamiesi įgytomis žiniomis ir įgūdžiais, mokosi organizuoti, atlikti ir vertinti reikiamą visavertį slaugymą. Rengiami slaugytojai išmoksta ne tik kaip dirbti komandoje, bet ir kaip vadovauti jai ir organizuoti visą slaugymą, įskaitant sveikatos priežiūros mokymą asmenims ir mažoms grupėms sveikatos priežiūros institucijoje arba bendruomenėje.

Šis rengimas vyksta ligoninėse bei kitose sveikatos priežiūros institucijose ir bendruomenėje, atsakant už jį slaugos dėstytojams, bendradarbiaujant su kitais kvalifikuotais slaugytojais ir jiems padedant. Rengimo procese gali dalyvauti ir kitas kvalifikuotas personalas.

Rengiami slaugytojai dalyvauja atitinkamo padalinio veikloje, kuri atitinka jų rengimo kryptį, taip išmokdami prisiimti atsakomybę, susijusią su slaugos praktika.

6.   Bendrosios praktikos slaugytojų rengimas turi užtikrinti, kad asmuo įgytų tokių žinių ir įgūdžių:

| a) | pakankamai mokslų, kuriais grindžiama bendroji slauga, žinių ir pakankamą supratimą apie sveiko ir sergančio žmogaus sandarą, fiziologines funkcijas ir elgseną, taip pat ir ryšį tarp asmens sveikatos būklės ir fizinės bei socialinės aplinkos; |
| --- | --- |

a)

pakankamai mokslų, kuriais grindžiama bendroji slauga, žinių ir pakankamą supratimą apie sveiko ir sergančio žmogaus sandarą, fiziologines funkcijas ir elgseną, taip pat ir ryšį tarp asmens sveikatos būklės ir fizinės bei socialinės aplinkos;

| b) | pakankamai žinių apie profesijos pobūdį bei etiką ir bendruosius sveikatos priežiūros bei slaugos principus; |
| --- | --- |

b)

pakankamai žinių apie profesijos pobūdį bei etiką ir bendruosius sveikatos priežiūros bei slaugos principus;

| c) | reikiamą klinikinę patirtį; tokia patirtis, kuri turėtų būti parenkama pagal jos mokomąją vertę, turėtų būti įgyjama prižiūrint kvalifikuotam slaugos personalui ir vietose, kuriose kvalifikuoto personalo skaičius ir įranga atitinka paciento slaugymo reikalavimus; |
| --- | --- |

c)

reikiamą klinikinę patirtį; tokia patirtis, kuri turėtų būti parenkama pagal jos mokomąją vertę, turėtų būti įgyjama prižiūrint kvalifikuotam slaugos personalui ir vietose, kuriose kvalifikuoto personalo skaičius ir įranga atitinka paciento slaugymo reikalavimus;

| d) | gebėjimą dalyvauti praktiškai rengiant sveikatos priežiūros personalą ir darbo su tokiu personalu patirtį; |
| --- | --- |

d)

gebėjimą dalyvauti praktiškai rengiant sveikatos priežiūros personalą ir darbo su tokiu personalu patirtį;

| e) | darbo su kitais sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojais patirtį. |
| --- | --- |

e)

darbo su kitais sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojais patirtį.

32 straipsnis

Bendrosios praktikos slaugytojų profesinė veikla

Taikant šią direktyvą, bendrosios praktikos slaugytojų profesinė veikla – tai profesinė veikla, nurodyta V priedo 5.2.2 punkte.

33 straipsnis

Bendrosios praktikos slaugytojams būdingos įgytos teisės

1.   Taikant bendrąsias įgytų teisių taisykles bendrosios praktikos slaugytojams, 23 straipsnyje nurodyta veikla turi apimti visišką atsakomybę už paciento slaugymo planavimą, organizavimą ir administravimą.

2.   Lenkijos bendrosios praktikos slaugytojų kvalifikacijoms taikomos tik toliau nurodytos įgytų teisių nuostatos. Jei valstybių piliečių bendrosios praktikos slaugytojo formalios kvalifikacijos įrodymas buvo suteiktas arba rengimas prasidėjo Lenkijoje iki 2004 m. gegužės 1 d. ir jis neatitinka 31 straipsnyje nustatytų būtiniausių rengimo reikalavimų, valstybės narės kaip pakankamą įrodymą pripažįsta tokius bendrosios praktikos slaugytojo formalios kvalifikacijos įrodymus, jei kartu pateikiamas pažymėjimas, nurodantis, kad tie valstybės narės piliečiai veiksmingai ir teisėtai užsiėmė bendrosios praktikos slaugytojo veikla Lenkijoje toliau nurodytą laikotarpį:

| a) | licencijuoto slaugytojo formalios kvalifikacijos įrodymas (dyplom licencjata pielęgniarstwa) – ne trumpiau kaip trejus metus iš eilės per penkerių metų laikotarpį iki pažymėjimo išdavimo; |
| --- | --- |

a)

licencijuoto slaugytojo formalios kvalifikacijos įrodymas (dyplom licencjata pielęgniarstwa) – ne trumpiau kaip trejus metus iš eilės per penkerių metų laikotarpį iki pažymėjimo išdavimo;

| b) | slaugytojo formalios kvalifikacijos įrodymas, patvirtinantis aukštesnįjį išsilavinimą, įgytą medicinos profesinėje mokykloje (dyplom pielęgniarki albo pielęgniarki dyplomowanej) – ne trumpiau kaip penkerius metus iš eilės per septynerių metų laikotarpį iki pažymėjimo išdavimo. |
| --- | --- |

b)

slaugytojo formalios kvalifikacijos įrodymas, patvirtinantis aukštesnįjį išsilavinimą, įgytą medicinos profesinėje mokykloje (dyplom pielęgniarki albo pielęgniarki dyplomowanej) – ne trumpiau kaip penkerius metus iš eilės per septynerių metų laikotarpį iki pažymėjimo išdavimo.

Nurodyta veikla turi apimti visišką atsakomybę už paciento slaugymo planavimą, organizavimą ir administravimą.

3.   Valstybės narės pripažįsta slaugos formalios kvalifikacijos įrodymą, išduotą Lenkijoje slaugytojams, kurie pabaigė rengimą iki 2004 m. gegužės 1 d., neatitinkantį 31 straipsnyje nustatytų būtiniausių rengimo reikalavimų, patvirtintą „bakalauro“ diplomu, gautu pagal specialią tobulinimo programą, nurodytą 2004 m. balandžio 20 d. Akte dėl Akto dėl slaugytojo ir akušerio profesijų ir kitų teisės aktų dalinio pakeitimo 11 straipsnyje (2004 m. gegužės 11 d. Lenkijos Respublikos oficialusis leidinys Nr. 92, 885 pozicija) ir 2004 m. gegužės 11 d. Sveikatos apsaugos ministro Reglamente dėl slaugytojų ir akušerių, turinčių vidurinės mokyklos baigimo pažymėjimą (brandos egzaminai – matura) ir baigusių medicinos licėjų ir medicinos profesines mokyklas, kuriuose mokoma slaugytojo ir akušerio profesijų, išsamių studijų reikalavimų (2004 m. gegužės 13 d. Lenkijos Respublikos oficialusis leidinys Nr. 110, 1170 pozicija.), siekiant patvirtinti, kad atitinkamo asmens žinių ir kompetencijos lygis yra panašus į slaugytojų, turinčių kvalifikaciją, kuri Lenkijai apibrėžta V priedo 5.2.2 punkte.

4 SKIRSNIS

Gydytojai odontologai

34 straipsnis

Pagrindinis odontologinis rengimas

1.   Į pagrindinį odontologinį rengimą leidžiama priimti tik turint diplomą ar pažymėjimą, suteikiantį galimybę pradėti atitinkamas studijas valstybės narės universitetuose ar jiems lygiavertėse aukštojo mokslo institucijose.

2.   Pagrindinį odontologinį rengimą turi sudaryti iš viso ne trumpesnės kaip penkerių metų trukmės teorinės ir praktinės studijos, apimančios bent V priedo 5.3.1 punkte nurodytą programą, universitete arba aukštojo mokslo institucijoje, kurioje vykdomas rengimas, pripažintas kaip esantis lygiaverčio lygio, arba prižiūrint universitetui.

V priedo 5.3.1 punkte nurodytas programos turinys gali būti iš dalies keičiamas 58 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka siekiant jį suderinti su mokslo ir technikos pažanga.

Tokios pataisos neturi sudaryti prielaidų jokiai valstybei narei keisti esamų teisės principų, susijusių su kvalifikacijų sistema ir priėmimo į rengimą reikalavimais fiziniams asmenims.

3.   Pagrindinis odontologinis rengimas turi užtikrinti, kad asmuo įgytų tokių žinių ir įgūdžių:

| a) | pakankamai mokslų, kuriais grindžiama odontologija, žinių ir gerai suprastų mokslinę metodiką, įskaitant biologinių funkcijų įvertinimo, moksliškai pagrįstų faktų įvertinimo ir duomenų analizės principus; |
| --- | --- |

a)

pakankamai mokslų, kuriais grindžiama odontologija, žinių ir gerai suprastų mokslinę metodiką, įskaitant biologinių funkcijų įvertinimo, moksliškai pagrįstų faktų įvertinimo ir duomenų analizės principus;

| b) | pakankamai suprastų sveiko ir sergančio žmogaus sandarą, fiziologiją ir elgseną, taip pat ir fizinės bei socialinės aplinkos įtaką asmens sveikatos būklei tiek, kiek šie veiksniai veikia odontologiją; |
| --- | --- |

b)

pakankamai suprastų sveiko ir sergančio žmogaus sandarą, fiziologiją ir elgseną, taip pat ir fizinės bei socialinės aplinkos įtaką asmens sveikatos būklei tiek, kiek šie veiksniai veikia odontologiją;

| c) | pakankamai žinių apie dantų, burnos, žandikaulių ir susijusių audinių, tiek sveikų, tiek nesveikų, sandarą bei funkcijas ir jų ryšį su bendra paciento sveikatos būkle ir fizine bei socialine gerove; |
| --- | --- |

c)

pakankamai žinių apie dantų, burnos, žandikaulių ir susijusių audinių, tiek sveikų, tiek nesveikų, sandarą bei funkcijas ir jų ryšį su bendra paciento sveikatos būkle ir fizine bei socialine gerove;

| d) | pakankamai klinikinių disciplinų ir metodikos žinių, leidžiančių gydytojui odontologui visapusiškai susipažinti su dantų, burnos, žandikaulių ir susijusių audinių anomalijomis, pakitimais ir ligomis, ir su profilaktine, diagnostine ir terapine odontologija; |
| --- | --- |

d)

pakankamai klinikinių disciplinų ir metodikos žinių, leidžiančių gydytojui odontologui visapusiškai susipažinti su dantų, burnos, žandikaulių ir susijusių audinių anomalijomis, pakitimais ir ligomis, ir su profilaktine, diagnostine ir terapine odontologija;

| e) | atitinkamą klinikinę patirtį esant tinkamai priežiūrai. |
| --- | --- |

e)

atitinkamą klinikinę patirtį esant tinkamai priežiūrai.

Šis rengimas turi suteikti jam įgūdžių, būtinų atlikti visus veiksmus, įskaitant anomalijų ir ligų, susijusių su dantų, burnos, žandikaulių ir kitų audinių profilaktika, diagnostika ir gydymu.

35 straipsnis

Specializuotas odontologinis rengimas

1.   Į specializuotą odontologinį rengimą turi būti leidžiama priimti tik baigus penkerių metų teorines ir praktines studijas pagal 34 straipsnyje nurodytą rengimo programą arba turint šios direktyvos 23 ir 37 straipsniuose nurodytus dokumentus.

2.   Specializuotą odontologinį rengimą turi sudaryti teorinis ir praktinis rengimas universiteto centre, gydymo mokymo ir tyrimų centre arba, kai taikytina, sveikatos priežiūros įstaigoje, tuo tikslu patvirtintoje kompetentingų institucijų ar įstaigų.

Specializuoto odontologinio rengimo pagal dieninio mokymo programą kursų trukmė turi būti ne trumpesnė kaip treji metai ir juos turi prižiūrėti kompetentingos institucijos ar įstaigos. Tai apima rengiamo gydytojo odontologo asmeninį dalyvavimą atitinkamos institucijos veikloje ir atsakomybę.

Minimalus rengimo laikotarpis, nurodytas antrojoje pastraipoje, gali būti keičiamas 58 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka siekiant jį suderinti su mokslo ir technikos pažanga.

3.   Valstybės narės išduoda specializuoto odontologinio rengimo įrodymą tik tuomet, jei turimas V priedo 5.3.2 punkte nurodytas pagrindinio odontologinio rengimo įrodymas.

36 straipsnis

Gydytojų odontologų profesinė veikla

1.   Taikant šią direktyvą, gydytojų odontologų profesinė veikla – tai šio straipsnio 3 dalyje apibrėžta profesinė veikla, vykdoma pagal nurodyta V priedo 5.3.2 punkte nurodytą profesinę kvalifikaciją.

2.   Gydytojo odontologo profesija turi būti grindžiama 34 straipsnyje nurodytu odontologiniu rengimu ir tai yra savita profesija, skirtinga nuo kitų bendrojo pobūdžio ar specializuotų medicinos profesijų. Norint užsiimti gydytojo odontologo veikla, būtina turėti V priedo 5.3.2 punkte nurodytą formalios kvalifikacijos įrodymą. Tokio formalios kvalifikacijos įrodymo turėtojai traktuojami taip pat, kaip tie, kuriems taikomas 23 arba 37 straipsnis.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad gydytojai odontologai paprastai galėtų užsiimti dantų, burnos, žandikaulių ir gretimų audinių anomalijų ir ligų profilaktikos, diagnostikos ir gydymo veikla, reikiamai atsižvelgus į normines nuostatas ir profesinės etikos taisykles V priedo 5.3.2 punkte nurodytomis atskaitos datomis.

37 straipsnis

Gydytojams odontologams būdingos įgytos teisės

1.   Kiekviena valstybė narė, siejant su gydytojų odontologų profesine veikla pagal V priedo 5.3.2 punkte nurodytą kvalifikaciją, pripažįsta gydytojo formalios kvalifikacijos įrodymą, išduotą Italijoje, Ispanijoje, Austrijoje, Čekijoje ir Slovakijoje asmenims, kurie pradėjo savo medicininį rengimą ne vėliau kaip tam priede atitinkamai valstybei narei nurodytą atskaitos datą, jei turimas tos valstybės narės kompetentingų institucijų išduotas pažymėjimas.

Pažymėjimas turi patvirtinti, kad yra laikomasi tokių reikalavimų:

| a) | atitinkami asmenys veiksmingai, teisėtai ir iš esmės užsiėmė toje valstybėje 36 straipsnyje nurodyta veikla ne trumpiau kaip trejus metus iš eilės per penkerių metų laikotarpį iki pažymėjimo išdavimo; |
| --- | --- |

a)

atitinkami asmenys veiksmingai, teisėtai ir iš esmės užsiėmė toje valstybėje 36 straipsnyje nurodyta veikla ne trumpiau kaip trejus metus iš eilės per penkerių metų laikotarpį iki pažymėjimo išdavimo;

| b) | tiems asmenims leista užsiimti minėta veikla tomis pačiomis sąlygomis kaip ir V priedo 5.3.2 punkte tai valstybei narei išvardytų formalios kvalifikacijos įrodymų turėtojams. |
| --- | --- |

b)

tiems asmenims leista užsiimti minėta veikla tomis pačiomis sąlygomis kaip ir V priedo 5.3.2 punkte tai valstybei narei išvardytų formalios kvalifikacijos įrodymų turėtojams.

Asmenims, kurie sėkmingai pabaigė bent tris studijų metus, kurie atitinkamos valstybės narės kompetentingų institucijų patvirtinti kaip lygiaverčiai 34 straipsnyje nurodytam rengimui, antros pastraipos a punkte nurodytas trejų metų praktinio darbo patirties reikalavimas netaikomas.

Kalbant apie Čekiją ir Slovakiją, buvusioje Čekoslovakijoje įgytos formalios kvalifikacijos įrodymas pripažįstamas taip pat kaip ir Čekijos bei Slovakijos formalios kvalifikacijos įrodymas ir tokiomis pačiomis sąlygomis, kurios nustatytos pirmesnėse pastraipose.

2.   Kiekviena valstybė narė pripažįsta gydytojo formalios kvalifikacijos įrodymą, išduotą Italijoje asmenims, kurie pradėjo savo universitetinį medicinos rengimą po 1980 m. sausio 28 d. ir ne vėliau kaip 1984 m. gruodžio 31 d., jei kartu pateikiamas Italijos kompetentingų institucijų išduotas pažymėjimas.

Pažymėjimas turi patvirtinti, kad yra laikomasi tokių reikalavimų:

| a) | atitinkami asmenys išlaikė tinkamumo testą, organizuotą kompetentingų Italijos institucijų, siekiant nustatyti, ar tų asmenų žinių ir įgūdžių lygis atitinka turimą asmenų, turinčių V priedo 5.3.2 punkte Italijai nurodytą formalios kvalifikacijos įrodymą; |
| --- | --- |

a)

atitinkami asmenys išlaikė tinkamumo testą, organizuotą kompetentingų Italijos institucijų, siekiant nustatyti, ar tų asmenų žinių ir įgūdžių lygis atitinka turimą asmenų, turinčių V priedo 5.3.2 punkte Italijai nurodytą formalios kvalifikacijos įrodymą;

| b) | jie veiksmingai, teisėtai ir iš esmės užsiėmė Italijoje 36 straipsnyje nurodyta veikla ne trumpiau kaip trejus metus iš eilės per penkerių metų laikotarpį iki pažymėjimo išdavimo; |
| --- | --- |

b)

jie veiksmingai, teisėtai ir iš esmės užsiėmė Italijoje 36 straipsnyje nurodyta veikla ne trumpiau kaip trejus metus iš eilės per penkerių metų laikotarpį iki pažymėjimo išdavimo;

| c) | jiems leista užsiimti 36 straipsnyje nurodyta veikla arba jei veiksmingai, teisėtai ir iš esmės užsiima ja tomis pačiomis sąlygomis kaip ir V priedo 5.3.2 punkte Italijai išvardytų formalios kvalifikacijos įrodymų turėtojams. |
| --- | --- |

c)

jiems leista užsiimti 36 straipsnyje nurodyta veikla arba jei veiksmingai, teisėtai ir iš esmės užsiima ja tomis pačiomis sąlygomis kaip ir V priedo 5.3.2 punkte Italijai išvardytų formalios kvalifikacijos įrodymų turėtojams.

Asmenims, kurie sėkmingai pabaigė bent trejus studijų metus, kurie atitinkamos valstybės narės kompetentingų institucijų patvirtinti kaip lygiaverčiai 34 straipsnyje nurodytam rengimui, antros pastraipos a punkte nurodytas trejų metų praktinio darbo patirties reikalavimas netaikomas.

Asmenys, kurie pradėjo savo universitetinį medicininį rengimą po 1984 m. gruodžio 31 d., traktuojami taip pat, kaip pirmiau nurodytieji, jei pirmiau minėtos trejų metų studijos prasidėjo iki 1994 m. gruodžio 31 d.

5 SKIRSNIS

Veterinarijos gydytojai

38 straipsnis

Veterinarijos gydytojų rengimas

1.   Veterinarijos gydytojų rengimą turi sudaryti iš viso ne trumpesnės kaip penkerių metų trukmės teorinės ir praktinės studijos pagal dieninio mokymo programą, apimančios bent V priedo 5.4.1 punkte nurodytą programą, universitete arba aukštojo mokslo institucijoje, kurioje vykdomas rengimas, pripažintas kaip esantis lygiaverčio lygio, arba prižiūrint universitetui.

V priedo 5.4.1 punkte nurodytas programos turinys gali būti iš dalies keičiamas 58 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka siekiant jį suderinti su mokslo ir technikos pažanga.

Tokios pataisos neturi sudaryti prielaidų jokiai valstybei narei keisti esamų teisės principų, susijusių su kvalifikacijų sistema ir priėmimo į rengimą reikalavimais fiziniams asmenims.

2.   Į veterinarijos gydytojų rengimą leidžiama priimti tik turint diplomą ar pažymėjimą, suteikiantį galimybę pradėti atitinkamas studijas valstybės narės universitete ar aukštojo mokslo institucijose, kurių lygis valstybės narės pripažintas kaip lygiavertis atitinkamoms studijoms.

3.   Veterinarijos gydytojo rengimas turi užtikrinti, kad asmuo įgytų tokių žinių ir įgūdžių:

| a) | pakankamai mokslų, kuriais grindžiama veterinarijos gydytojo veikla, žinių; |
| --- | --- |

a)

pakankamai mokslų, kuriais grindžiama veterinarijos gydytojo veikla, žinių;

| b) | pakankamai žinių apie sveikų gyvūnų sandarą ir funkcijas, gyvulininkystę, reprodukciją ir higieną bendrai, taip pat ir apie jų šėrimą, įskaitant jų poreikius atitinkančio pašarų gamybos ir konservavimo technologiją; |
| --- | --- |

b)

pakankamai žinių apie sveikų gyvūnų sandarą ir funkcijas, gyvulininkystę, reprodukciją ir higieną bendrai, taip pat ir apie jų šėrimą, įskaitant jų poreikius atitinkančio pašarų gamybos ir konservavimo technologiją;

| c) | pakankamai žinių apie gyvūnų elgseną ir apsaugą; |
| --- | --- |

c)

pakankamai žinių apie gyvūnų elgseną ir apsaugą;

| d) | pakankamai žinių apie gyvūnų ligų priežastis, kilmę, eigą, poveikį, diagnostiką ir gydymą, nagrinėjant atskirai arba grupėmis, įskaitant specialias žinias apie ligas, kurios gali būti perduotos žmonėms; |
| --- | --- |

d)

pakankamai žinių apie gyvūnų ligų priežastis, kilmę, eigą, poveikį, diagnostiką ir gydymą, nagrinėjant atskirai arba grupėmis, įskaitant specialias žinias apie ligas, kurios gali būti perduotos žmonėms;

| e) | pakankamai profilaktinės medicinos žinių; |
| --- | --- |

e)

pakankamai profilaktinės medicinos žinių;

| f) | pakankamai žinių apie higieną ir technologiją, taikomų gyvūninių maisto produktų ar žmonėms vartoti skirtų maisto produktų gamybai ir pateikimui į apyvartą; |
| --- | --- |

f)

pakankamai žinių apie higieną ir technologiją, taikomų gyvūninių maisto produktų ar žmonėms vartoti skirtų maisto produktų gamybai ir pateikimui į apyvartą;

| g) | pakankamai žinių apie su pirmiau išvardytais dalykais susijusias įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatas; |
| --- | --- |

g)

pakankamai žinių apie su pirmiau išvardytais dalykais susijusias įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatas;

| h) | tinkamą klinikinę ir kitą praktinę patirtį, taikant reikiamą priežiūrą. |
| --- | --- |

h)

tinkamą klinikinę ir kitą praktinę patirtį, taikant reikiamą priežiūrą.

39 straipsnis

Veterinarijos gydytojams būdingos įgytos teisės

Nepažeidžiant 23 straipsnio 4 dalies, vertindamos valstybių narių piliečius, kurių veterinarijos gydytojo formalios kvalifikacijos įrodymas buvo išduotas arba kurių rengimas prasidėjo Estijoje iki 2004 m. gegužės 1 d., valstybės narės pripažįsta tokį veterinarijos gydytojo formalios kvalifikacijos įrodymą, jei kartu su juo pateikiamas pažymėjimas, patvirtinantis, kad tokie asmenys veiksmingai ir teisėtai užsiėmė atitinkamą veikla Estijoje ne trumpiau kaip penkerius metus iš eilės per septynerių metų laikotarpį iki pažymėjimo išdavimo.

6 SKIRSNIS

Akušeriai

40 straipsnis

Akušerių rengimas

1.   Akušerių rengimą turi sudaryti iš viso bent:

| a) | specialus akušerių rengimas pagal dieninio mokymo programą, kurį sudaro ne trumpesnės kaip trejų metų trukmės teorinės ir praktinės studijos (I būdas), apimantis bent V priedo 5.5.1 punkte nurodytą programą
  arba; |
| --- | --- |

a)

specialus akušerių rengimas pagal dieninio mokymo programą, kurį sudaro ne trumpesnės kaip trejų metų trukmės teorinės ir praktinės studijos (I būdas), apimantis bent V priedo 5.5.1 punkte nurodytą programą

arba;

| b) | 18 mėnesių trukmės specialus akušerių rengimas pagal dieninio mokymo programą (II būdas), apimantis bent V priedo 5.5.1 punkte nurodytą programą, kuris nebuvo lygiavertis bendrosios praktikos slaugytojų rengimui. |
| --- | --- |

b)

18 mėnesių trukmės specialus akušerių rengimas pagal dieninio mokymo programą (II būdas), apimantis bent V priedo 5.5.1 punkte nurodytą programą, kuris nebuvo lygiavertis bendrosios praktikos slaugytojų rengimui.

Valstybės narės užtikrina, kad akušerių rengimą vykdančios institucijos būtų atsakingos už teorinio ir klinikinio rengimo koordinavimą visą studijų programos laiką.

V priedo 5.5.1 punkte nurodytas programos turinys gali būti iš dalies keičiamas 58 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka siekiant jį suderinti su mokslo ir technikos pažanga.

Tokios pataisos neturi sudaryti prielaidų jokiai valstybei narei keisti esamų teisės principų, susijusių su kvalifikacijų sistema ir priėmimo į rengimą reikalavimais fiziniams asmenims.

2.   Į akušerio rengimą leidžiama priimti tik įvykdžius tokius reikalavimus:

| a) | I būdas – baigus bent pirmuosius dešimt metų vidurinio lavinimo kurso mokykloje, arba |
| --- | --- |

a)

I būdas – baigus bent pirmuosius dešimt metų vidurinio lavinimo kurso mokykloje, arba

| b) | II būdas – turint bendrosios praktikos slaugytojo formalios kvalifikacijos įrodymą, nurodytą V priedo 5.2.2 punkte. |
| --- | --- |

b)

II būdas – turint bendrosios praktikos slaugytojo formalios kvalifikacijos įrodymą, nurodytą V priedo 5.2.2 punkte.

3.   Akušerio rengimas turi užtikrinti, kad asmuo įgytų tokių žinių ir įgūdžių:

| a) | pakankamai mokslų, kuriais grindžiama akušerio veikla, visų pirma akušerijos ir ginekologijos, žinių; |
| --- | --- |

a)

pakankamai mokslų, kuriais grindžiama akušerio veikla, visų pirma akušerijos ir ginekologijos, žinių;

| b) | pakankamai profesinės etikos ir teisės aktų žinių; |
| --- | --- |

b)

pakankamai profesinės etikos ir teisės aktų žinių;

| c) | pakankamai žinių apie akušerijos ir naujagimių biologines funkcijas, anatomiją ir psichologiją, taip pat žinių apie ryšius tarp asmens sveikatos būklės ir fizinės bei socialinės aplinkos ir jo elgsenos; |
| --- | --- |

c)

pakankamai žinių apie akušerijos ir naujagimių biologines funkcijas, anatomiją ir psichologiją, taip pat žinių apie ryšius tarp asmens sveikatos būklės ir fizinės bei socialinės aplinkos ir jo elgsenos;

| d) | pakankamą klinikinę patirtį, įgytą patvirtintose institucijose prižiūrint kvalifikuotam akušerijos personalui; |
| --- | --- |

d)

pakankamą klinikinę patirtį, įgytą patvirtintose institucijose prižiūrint kvalifikuotam akušerijos personalui;

| e) | pakankamą supratimą apie sveikatos priežiūros personalo rengimą ir darbo su juo patirtį. |
| --- | --- |

e)

pakankamą supratimą apie sveikatos priežiūros personalo rengimą ir darbo su juo patirtį.

41 straipsnis

Akušerio formalios kvalifikacijos įrodymo pripažinimo tvarka

1.   V priedo 5.5.2 punkte nurodytas akušerio formalios kvalifikacijos įrodymas automatiškai pripažįstamas pagal 21 straipsnį, jei jis atitinka tokius kriterijus:

| a) | baigtas ne trumpesnis kaip trejų metų trukmės akušerio rengimas pagal dieninio mokymo programą:






  i) | kurį buvo leista pradėti turint diplomą, pažymėjimą ar kitą įrodymą, leidžiantį stoti į universitetus ar kitas aukštojo mokslo institucijas arba kitaip garantuojantį lygiavertį žinių lygį, arba |
| --- | --- | --- |

a)

baigtas ne trumpesnis kaip trejų metų trukmės akušerio rengimas pagal dieninio mokymo programą:

i)

kurį buvo leista pradėti turint diplomą, pažymėjimą ar kitą įrodymą, leidžiantį stoti į universitetus ar kitas aukštojo mokslo institucijas arba kitaip garantuojantį lygiavertį žinių lygį, arba

| ii) | po dvejų metų praktinio darbo, po kurio buvo išduotas pažymėjimas pagal 2 dalies nuostatas; |
| --- | --- |

ii)

po dvejų metų praktinio darbo, po kurio buvo išduotas pažymėjimas pagal 2 dalies nuostatas;

| b) | baigtas ne trumpesnis kaip dvejų metų arba 3 600 valandų trukmės akušerio rengimas pagal dieninio mokymo programą, kuris buvo pradėtas turint V priedo 5.2.2 punkte nurodytą bendrosios praktikos slaugytojo formalios kvalifikacijos įrodymą; |
| --- | --- |

b)

baigtas ne trumpesnis kaip dvejų metų arba 3 600 valandų trukmės akušerio rengimas pagal dieninio mokymo programą, kuris buvo pradėtas turint V priedo 5.2.2 punkte nurodytą bendrosios praktikos slaugytojo formalios kvalifikacijos įrodymą;

| c) | baigtas ne trumpesnis kaip 18 mėnesių arba 3 000 valandų trukmės akušerio rengimas pagal dieninio mokymo programą, kuris buvo pradėtas turint V priedo 5.2.2 punkte nurodytą bendrosios praktikos slaugytojo formalios kvalifikacijos įrodymą, ir vienerių metų profesinę praktiką, kurią patvirtinta pažymėjimas, išduotas vadovaujantis 2 dalies nuostatomis. |
| --- | --- |

c)

baigtas ne trumpesnis kaip 18 mėnesių arba 3 000 valandų trukmės akušerio rengimas pagal dieninio mokymo programą, kuris buvo pradėtas turint V priedo 5.2.2 punkte nurodytą bendrosios praktikos slaugytojo formalios kvalifikacijos įrodymą, ir vienerių metų profesinę praktiką, kurią patvirtinta pažymėjimas, išduotas vadovaujantis 2 dalies nuostatomis.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytą pažymėjimą išduoda kilmės valstybės narės kompetentingos institucijos. Jis patvirtina, kad jo turėtojas, įgijęs formalią akušerio kvalifikaciją, atitinkamą laikotarpį tinkamai užsiėmė akušerio veikla tuo tikslu patvirtintoje ligoninėje ar sveikatos priežiūros įstaigoje.

42 straipsnis

Akušerio profesinė veikla

1.   Šio skyriaus nuostatos taikomos akušerių veiklai, kiekvienos valstybės narės apibrėžtai nepažeidžiant 2 dalies ir vykdomai pagal V priedo 5.5.2 punkte nurodytus profesinius profesinius vardus.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad akušeriai galėtų užsiimti bent tokia veikla:

| a) | patikimos šeimos planavimo informacijos ir patarimų teikimu; |
| --- | --- |

a)

patikimos šeimos planavimo informacijos ir patarimų teikimu;

| b) | nėštumo nustatymu ir normalaus nėštumo stebėjimu, atliekant būtinus normalaus nėštumo eigos stebėjimo tyrimus; |
| --- | --- |

b)

nėštumo nustatymu ir normalaus nėštumo stebėjimu, atliekant būtinus normalaus nėštumo eigos stebėjimo tyrimus;

| c) | nurodymu ar patarimu dėl tyrimų, būtinų kuo anksčiau diagnozuoti rizikingą nėštumą; |
| --- | --- |

c)

nurodymu ar patarimu dėl tyrimų, būtinų kuo anksčiau diagnozuoti rizikingą nėštumą;

| d) | pasirengimo motinystei bei tėvystei programų teikimu ir visapusišku rengimu gimdymui, įskaitant patarimus dėl higienos ir mitybos; |
| --- | --- |

d)

pasirengimo motinystei bei tėvystei programų teikimu ir visapusišku rengimu gimdymui, įskaitant patarimus dėl higienos ir mitybos;

| e) | rūpinimusi ir parama motinai gimdant ir vaisiaus būklės stebėjimu gimdoje reikiamomis klinikinėmis ir techninėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

e)

rūpinimusi ir parama motinai gimdant ir vaisiaus būklės stebėjimu gimdoje reikiamomis klinikinėmis ir techninėmis priemonėmis;

| f) | savaiminio gimdymo priėmimu, įskaitant reikiamą epiziotomiją, o skubiais atvejais – gimdymą sėdmenine pirmeiga; |
| --- | --- |

f)

savaiminio gimdymo priėmimu, įskaitant reikiamą epiziotomiją, o skubiais atvejais – gimdymą sėdmenine pirmeiga;

| g) | motinos ar kūdikio sveikatai grėsmingų požymių atpažinimu, dėl kurių būtina kreiptis į gydytoją, ir, jei reikia, pagalba pastarajam; reikiamų skubių priemonių ėmimusi nesant gydytojo, visų pirma placentos pašalinimu ranka, gimdos patikrinimu ranka; |
| --- | --- |

g)

motinos ar kūdikio sveikatai grėsmingų požymių atpažinimu, dėl kurių būtina kreiptis į gydytoją, ir, jei reikia, pagalba pastarajam; reikiamų skubių priemonių ėmimusi nesant gydytojo, visų pirma placentos pašalinimu ranka, gimdos patikrinimu ranka;

| h) | naujagimio ištyrimu ir priežiūra; iškilus poreikiui, imantis visos būtinos iniciatyvos, o jei riekia – nedelsiant imantis atgaivinimo; |
| --- | --- |

h)

naujagimio ištyrimu ir priežiūra; iškilus poreikiui, imantis visos būtinos iniciatyvos, o jei riekia – nedelsiant imantis atgaivinimo;

| i) | rūpinimusi ir motinos stebėjimu pogimdyviniu laikotarpiu, suteikiant motinai visus būtinus patarimus dėl kūdikio priežiūros, kad pastaroji galėtų užtikrinti geriausią naujagimio vystymąsi; |
| --- | --- |

i)

rūpinimusi ir motinos stebėjimu pogimdyviniu laikotarpiu, suteikiant motinai visus būtinus patarimus dėl kūdikio priežiūros, kad pastaroji galėtų užtikrinti geriausią naujagimio vystymąsi;

| j) | gydytojų nurodyto gydymo vykdymu; |
| --- | --- |

j)

gydytojų nurodyto gydymo vykdymu;

| k) | būtinų raštiškų ataskaitų rengimu. |
| --- | --- |

k)

būtinų raštiškų ataskaitų rengimu.

43 straipsnis

Akušeriams būdingos įgytos teisės

1.   Kiekviena valstybė narė valstybės narės piliečių, kurių akušerio formalios kvalifikacijos įrodymas atitinka visus 40 straipsnyje nustatytus būtiniausius rengimo reikalavimus, tačiau kuris pagal 41 straipsnį nepripažįstamas, jei kartu nepateikiamas 41 straipsnio 2 dalyje nurodytas praktinio darbo patirties pažymėjimas, atveju kaip pakankamą pripažįsta formalios kvalifikacijos įrodymą, tų valstybių narių išduotą iki V priedo 5.5.2 punkte nurodytos atskaitos datos, pateikiamą kartu su pažymėjimu, nurodančiu, kad šie piliečiai veiksmingai ir teisėtai užsiėmė atitinkama veikla ne trumpiau kaip dvejus metus iš eilės per penkerių metų laikotarpį iki pažymėjimo išdavimo.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje nustatyti reikalavimai taikomi valstybių narių piliečiams, kurių akušerio formalios kvalifikacijos įrodymas patvirtina, kad baigtas rengimas, įgytas buvusios Vokietijos Demokratinės Respublikos teritorijoje ir atitinkantis visus 40 straipsnyje nustatytus rengimo reikalavimus, jei pagal 41 straipsnį formalios kvalifikacijos įrodymas nepripažįstamas, išskyrus atvejus, kai kartu pateikiamas 41 straipsnio 2 dalyje nurodytas praktinio darbo patirties pažymėjimas, patvirtinantis, kad rengimo kursas buvo pradėtas iki 1990 m. spalio 3 d.

3.   Lenkijos akušerio formalios kvalifikacijos įrodymui taikomos tik toliau nurodytos įgytų teisių nuostatos.

Jei valstybių piliečių akušerio formalios kvalifikacijos įrodymas buvo suteiktas arba rengimas prasidėjo Lenkijoje iki 2004 m. gegužės 1 d. ir jis neatitinka 40 straipsnyje nustatytų būtiniausių rengimo reikalavimų, valstybės narės kaip pakankamą įrodymą pripažįsta tokius akušerio formalios kvalifikacijos įrodymus, jei kartu pateikiamas pažymėjimas, nurodantis, kad tie valstybės narės piliečiai veiksmingai ir teisėtai užsiėmė akušerio veikla toliau nurodytą laikotarpį:

| a) | licencijuoto akušerio formalios kvalifikacijos įrodymas (dyplom licencjata położnictwa) – ne trumpiau kaip trejus metus iš eilės per penkerių metų laikotarpį iki pažymėjimo išdavimo; |
| --- | --- |

a)

licencijuoto akušerio formalios kvalifikacijos įrodymas (dyplom licencjata położnictwa) – ne trumpiau kaip trejus metus iš eilės per penkerių metų laikotarpį iki pažymėjimo išdavimo;

| b) | akušerio formalios kvalifikacijos įrodymas, patvirtinantis aukštesnįjį išsilavinimą, įgytą medicinos profesinėje mokykloje (dyplom położnej) – ne trumpiau kaip penkerius metus iš eilės per septynerių metų laikotarpį iki pažymėjimo išdavimo. |
| --- | --- |

b)

akušerio formalios kvalifikacijos įrodymas, patvirtinantis aukštesnįjį išsilavinimą, įgytą medicinos profesinėje mokykloje (dyplom położnej) – ne trumpiau kaip penkerius metus iš eilės per septynerių metų laikotarpį iki pažymėjimo išdavimo.

4.   Valstybės narės pripažįsta akušerijos formalios kvalifikacijos įrodymą, išduotą Lenkijoje akušeriams, kurie pabaigė rengimą iki 2004 m. gegužės 1 d., neatitinkantį 40 straipsnyje nustatytų būtiniausių rengimo reikalavimų, patvirtintą „bakalauro“ diplomu, gautu pagal specialią tobulinimo programą, nurodytą 2004 m. balandžio 20 d. Akte dėl Akto dėl slaugytojo ir akušerio profesijų ir kitų teisės aktų dalinio pakeitimo 11 straipsnyje (2004 m. gegužės 11 d. Lenkijos Respublikos oficialusis leidinys Nr. 92, 885 pozicija) ir 2004 m. gegužės 11 d. Sveikatos apsaugos ministro Reglamente dėl slaugytojų ir akušerių, turinčių vidurinės mokyklos baigimo pažymėjimą (brandos egzaminai – matura) ir baigusių medicinos licėjų ir medicinos profesines mokyklas, kuriuose mokoma slaugytojo ir akušerio profesijų, išsamių studijų reikalavimų (2004 m. gegužės 13 d. Lenkijos Respublikos oficialusis leidinys Nr. 110, 1170 pozicija), siekiant patvirtinti, kad atitinkamo asmens žinių ir kompetencijos lygis yra panašus į akušerių, turinčių kvalifikaciją, kuri Lenkijai apibrėžta V priedo 5.5.2 punkte.

7 SKIRSNIS

Vaistininkas

44 straipsnis

Vaistininko rengimas

1.   Į vaistininko rengimą turi būti leidžiama priimti tik turint diplomą ar pažymėjimą, suteikiantį galimybę pradėti atitinkamas studijas universitetuose ar aukštosiose mokyklose, kurių lygis pripažintas kaip lygiavertis.

2.   Vaistininko formalios kvalifikacijos įrodymas turi patvirtinti, kad baigtas bent penkerių metų trukmės rengimas, apimantis bent jau:

| a) | ketverių metų trukmės teorinį ir praktinį rengimą universitete ar aukštojoje mokykloje, kurios lygis pripažintas kaip lygiavertis, arba prižiūrint universitetui; |
| --- | --- |

a)

ketverių metų trukmės teorinį ir praktinį rengimą universitete ar aukštojoje mokykloje, kurios lygis pripažintas kaip lygiavertis, arba prižiūrint universitetui;

| b) | šešių mėnesių praktika visuomenei skirtoje vaistinėje arba ligoninėje, prižiūrint tos ligoninės farmacijos skyriui. |
| --- | --- |

b)

šešių mėnesių praktika visuomenei skirtoje vaistinėje arba ligoninėje, prižiūrint tos ligoninės farmacijos skyriui.

Toks rengimo ciklas turi apimti bent V priedo 5.6.1 punkte aprašytą programą.

V priedo 5.6.1 punkte nurodytas programos turinys gali būti iš dalies keičiamas 58 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka siekiant jį suderinti su mokslo ir technikos pažanga.

Tokios pataisos neturi sudaryti prielaidų jokiai valstybei narei keisti esamų teisės principų, susijusių su kvalifikacijų sistema ir priėmimo į rengimą reikalavimais fiziniams asmenims.

3.   Vaistininko rengimas turi užtikrinti, kad asmuo įgytų tokių žinių ir įgūdžių:

| a) | pakankamai žinių apie vaistus ir jiems gaminti naudojamas medžiagas; |
| --- | --- |

a)

pakankamai žinių apie vaistus ir jiems gaminti naudojamas medžiagas;

| b) | pakankamai žinių apie vaistų technologiją ir vaistinių preparatų fizinius, cheminius, biologinius ir mikrobiologinius bandymus; |
| --- | --- |

b)

pakankamai žinių apie vaistų technologiją ir vaistinių preparatų fizinius, cheminius, biologinius ir mikrobiologinius bandymus;

| c) | pakankamai žinių apie metabolizmą ir vaistinių preparatų poveikį, toksiškų medžiagų poveikį ir gydymo produktų vartojimą; |
| --- | --- |

c)

pakankamai žinių apie metabolizmą ir vaistinių preparatų poveikį, toksiškų medžiagų poveikį ir gydymo produktų vartojimą;

| d) | pakankamai žinių vertinti mokslinius duomenis apie vaistus, kad gebėtų suteikti reikiamą informaciją remdamasis savo žiniomis; |
| --- | --- |

d)

pakankamai žinių vertinti mokslinius duomenis apie vaistus, kad gebėtų suteikti reikiamą informaciją remdamasis savo žiniomis;

| e) | pakankamai žinių apie teisinius ir kitus reikalavimus, susijusius su farmacine veikla. |
| --- | --- |

e)

pakankamai žinių apie teisinius ir kitus reikalavimus, susijusius su farmacine veikla.

45 straipsnis

Vaistininko profesinė veikla

1.   Taikant šią direktyvą, vaistininko veikla – tai tokia veikla, kuria užsiimti vienoje ar daugiau valstybių narių leidžiama tik turint profesinę kvalifikaciją ir turintiems V priedo 5.6.2 punkte išvardytų tipų formalios kvalifikacijos įrodymus.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad turintieji universiteto ar lygiaverčio lygio farmacijos formalios kvalifikacijos įrodymą, atitinkantį 44 straipsnio nuostatas, galėtų užsiimti bent toliau išvardyta veikla, prireikus taikant papildomos profesinės patirties reikalavimą:

| a) | vaistinių preparatų formos ruošimu; |
| --- | --- |

a)

vaistinių preparatų formos ruošimu;

| b) | vaistinių preparatų gamyba ir tyrimais; |
| --- | --- |

b)

vaistinių preparatų gamyba ir tyrimais;

| c) | vaistinių preparatų tyrimais vaistinių preparatų tyrimo laboratorijoje; |
| --- | --- |

c)

vaistinių preparatų tyrimais vaistinių preparatų tyrimo laboratorijoje;

| d) | vaistinių preparatų sandėliavimu, saugojimu ir platinimu didmeniniu etapu; |
| --- | --- |

d)

vaistinių preparatų sandėliavimu, saugojimu ir platinimu didmeniniu etapu;

| e) | vaistinių preparatų ruošimu, tyrimais, sandėliavimu ir tiekimu į visuomenei skirtas vaistines; |
| --- | --- |

e)

vaistinių preparatų ruošimu, tyrimais, sandėliavimu ir tiekimu į visuomenei skirtas vaistines;

| f) | vaistinių preparatų ruošimu, tyrimais, sandėliavimu ir platinimu ligoninėse; |
| --- | --- |

f)

vaistinių preparatų ruošimu, tyrimais, sandėliavimu ir platinimu ligoninėse;

| g) | informacijos ir patarimų apie gydymo produktus teikimu. |
| --- | --- |

g)

informacijos ir patarimų apie gydymo produktus teikimu.

3.   Jei valstybė narė leidžia užsiimti viena iš vaistininko veiklos rūšių tik kartu su V priedo 5.6.2 punkte nurodytų formalios kvalifikacijos įrodymu turint papildomą profesinę patirtį, ta valstybė narė pripažįsta kaip pakankamą kilmės valstybės narės kompetentingų institucijų išduotą pažymėjimą, nurodantį, kad atitinkamas asmuo užsiėmė šia veikla kilmės valstybėje narėje panašų laikotarpį.

4.   Šio straipsnio 3 dalyje nurodytas pripažinimas netaikomas dvejų metų profesinės patirties laikotarpiui, kurio Liuksemburgo Didžioji Kunigaikštystė reikalauja suteikiant valstybinę visuomenės vaistinės koncesiją.

5.   Jei 1985 m. rugsėjo 16 d. valstybė narė rengė konkurencinius egzaminus, skirtus iš 2 dalyje nurodytų įrodymų turėtojų atrinkti tuos, kuriems leidžiama tapti naujų vaistinių, dėl kurių įkūrimo buvo nuspręsta pagal nacionalinę geografinio paskirstymo sistemą, savininkais, ta valstybė narė, nukrypdama nuo šio straipsnio 1 dalies, gali toliau rengti tokius egzaminus ir reikalauti, kad juose dalyvautų valstybių narių piliečiai, turintys V priedo 5.6.2 punkte nurodytą vaistininko formalios kvalifikacijos įrodymą arba kuriems taikomos 23 straipsnio nuostatos.

8 SKIRSNIS

Architektas

46 straipsnis

Architekto rengimas

1.   Architekto rengimą turi sudaryti iš viso ne trumpesnės kaip ketverių metų trukmės studijos pagal dieninio mokymo programą arba šešerių metų trukmės studijos, iš kurių ne trumpiau kaip trejus metus mokomasi pagal dieninio mokymo programą universitete arba lygiavertėje mokymo institucijoje. Pabaigus rengimą turi būti sėkmingai išlaikomi universitetinio lygio egzaminai.

Toks rengimas, kuris turi būti universitetinio lygio ir kurio pagrindinė sudėtinė dalis yra architektūra, turi išlaikyti pusiausvyrą tarp teorinių ir praktinių architektūrinio rengimo aspektų ir užtikrinti, kad asmuo įgytų tokių žinių ir įgūdžių:

| a) | gebėjimą kurti architektūros projektus, kurie atitiktų tiek estetinius, tiek techninius reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

gebėjimą kurti architektūros projektus, kurie atitiktų tiek estetinius, tiek techninius reikalavimus;

| b) | pakankamai žinių apie architektūros istoriją ir teorijas, susijusius menus, technologijas ir humanitarinius mokslus; |
| --- | --- |

b)

pakankamai žinių apie architektūros istoriją ir teorijas, susijusius menus, technologijas ir humanitarinius mokslus;

| c) | žinių apie vaizduojamąjį meną ir jo įtaką architektūros projekto kokybei; |
| --- | --- |

c)

žinių apie vaizduojamąjį meną ir jo įtaką architektūros projekto kokybei;

| d) | pakankamai žinių apie miestų projektavimą, planavimą ir įgūdžius, reikalingus planavimo procese; |
| --- | --- |

d)

pakankamai žinių apie miestų projektavimą, planavimą ir įgūdžius, reikalingus planavimo procese;

| e) | supratimą apie santykį tarp žmonių bei pastatų ir tarp pastatų bei jų aplinkos ir apie poreikį susieti pastatus ir erdvę tarp jų su žmonių poreikiais ir masteliu; |
| --- | --- |

e)

supratimą apie santykį tarp žmonių bei pastatų ir tarp pastatų bei jų aplinkos ir apie poreikį susieti pastatus ir erdvę tarp jų su žmonių poreikiais ir masteliu;

| f) | supratimą apie architekto profesiją ir architekto vaidmenį visuomenėje, ypač rengiant aprašus, kurie atsižvelgia į socialinius veiksnius; |
| --- | --- |

f)

supratimą apie architekto profesiją ir architekto vaidmenį visuomenėje, ypač rengiant aprašus, kurie atsižvelgia į socialinius veiksnius;

| g) | tyrimo ir projekto aprašų rengimo metodikos supratimą; |
| --- | --- |

g)

tyrimo ir projekto aprašų rengimo metodikos supratimą;

| h) | supratimą apie konstrukcinį projektavimą, konstrukcines ir inžinerines problemas, susijusias su pastatų projektavimu; |
| --- | --- |

h)

supratimą apie konstrukcinį projektavimą, konstrukcines ir inžinerines problemas, susijusias su pastatų projektavimu;

| i) | pakankamai žinių apie fizines problemas bei technologijas ir pastatų funkcijas, kad jų vidus būtų patogus ir jie būtų apsaugoti nuo atmosferos poveikio; |
| --- | --- |

i)

pakankamai žinių apie fizines problemas bei technologijas ir pastatų funkcijas, kad jų vidus būtų patogus ir jie būtų apsaugoti nuo atmosferos poveikio;

| j) | būtinus projektavimo įgūdžius, kad galėtų patenkinti pastato naudotojo reikalavimus atsižvelgiant į kainos veiksnių ir statybos normų sudaromus apribojimus; |
| --- | --- |

j)

būtinus projektavimo įgūdžius, kad galėtų patenkinti pastato naudotojo reikalavimus atsižvelgiant į kainos veiksnių ir statybos normų sudaromus apribojimus;

| k) | pakankamai žinių apie projektų koncepcijų pavertimo pastatais ir planų integravimo į bendrą planavimą, organizacijas, normas ir tvarką. |
| --- | --- |

k)

pakankamai žinių apie projektų koncepcijų pavertimo pastatais ir planų integravimo į bendrą planavimą, organizacijas, normas ir tvarką.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje išvardytų žinių ir įgūdžių sąrašas gali būti iš dalies keičiamas 58 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka siekiant jį suderinti su mokslo ir technikos pažanga.

Tokios pataisos neturi sudaryti prielaidų jokiai valstybei narei keisti esamų teisės principų, susijusių su kvalifikacijų sistema ir priėmimo į rengimą reikalavimais fiziniams asmenims.

47 straipsnis

Nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo architektų rengimo reikalavimų

1.   Nukrypstant nuo 46 straipsnio, 21 straipsnio nuostatas atitinkančiu laikomas ir toks rengimas: 1985 m. rugpjūčio 5 d. jau buvęs rengimas, suteikiamas Vokietijos Federacinės Respublikos aukštosiose profesinio rengimo mokyklose („Fachhochschulen“) per trejų metų laikotarpį, atitinkantis 46 straipsnio reikalavimus ir suteikiantis teisę užsiimti 48 straipsnyje nurodyta veikla toje valstybėje narėje pagal „architekto“ profesiją, jei po rengimo buvo ketverių metų profesinės patirties Vokietijos Federacinėje Respublikoje laikotarpis, patvirtintas pažymėjimu, išduotų profesinės asociacijos, į kurios sąrašą įrašytas architektas, pageidaujantis pasinaudoti šios direktyvos nuostatomis.

Profesinė asociacija iš pradžių turi įsitikinti, kad atitinkamo architekto architektūros srities darbas įrodo gebėjimą naudotis visomis 46 straipsnio 1 dalyje išvardytomis žiniomis ir įgūdžiais. Tas pažymėjimas išduodamas ta pačia tvarka, kuri taikoma įrašant į profesinės asociacijos sąrašą.

2.   Nukrypstant nuo 46 straipsnio, 21 straipsnio nuostatas atitinkančiu laikomas ir toks rengimas: rengimas pagal socialinio skatinimo schemas arba nenuoseklios studijos universitete, 46 straipsnio reikalavimus atitinkantis rengimas, patvirtintas architektūros egzaminu, kurį išlaikęs asmuo dirbo architektūros srityje ne trumpiau kaip septynerius metus prižiūrimas architekto ar architektų biuro. Egzaminas turi būti universiteto lygio ir lygiavertis 46 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytam galutiniam egzaminui.

48 straipsnis

Architekto profesinė veikla

1.   Taikant šią direktyvą, architekto profesinė veikla – tai reguliariai vykdoma veikla pagal „architekto“ profesinį profesinį vardą.

2.   Valstybės narės piliečiai, kuriems leista naudotis tuo profesiniu vardu pagal įstatymą, kuris suteikia valstybės narės kompetentingai institucijai teisę suteikti tą profesinį vardą valstybės narės piliečiams, kurie išsiskiria savo architektūros srities darbo kokybe, laikomi atitinkančiais reikalavimus, keliamus norint užsiimti architekto veikla pagal „architekto“ profesinį vardą. Atitinkamų asmenų veiklos architektūrinį pobūdį turi patvirtinti jų kilmės valstybės narės suteiktas atestatas.

49 straipsnis

Architektams būdingos įgytos teisės

1.   Kiekviena valstybė narė pripažįsta VI priedo 6.2 punkte nurodytą formalios architekto kvalifikacijos įrodymą, suteiktą kitų valstybių narių ir patvirtinantį rengimo kursą, prasidėjusį ne vėliau kaip tame priede nurodytais atskaitos akademiniais metais, net jei jis neatitinka 46 straipsnyje nustatytų būtiniausių reikalavimų, ir, siedama su galimybe užsiimti architekto profesine veikla, suteikia tokiam formalios kvalifikacijos įrodymui tokią pačią galią kaip ir jos pačios išduodamam architekto formalios kvalifikacijos įrodymui.

Tokiomis aplinkybėmis, pripažįstami Vokietijos Federacinės Respublikos kompetentingų institucijų išduoti pažymėjimai, patvirtinantys, kad Vokietijos Demokratinės Respublikos kompetentingų institucijų ne anksčiau kaip 1945 m. gegužės 8 d. išduoti formalios kvalifikacijos įrodymai yra lygiaverčiai tame priede išvardytiems įrodymams.

2.   Nepažeisdama šio straipsnio 1 dalies, kiekviena valstybė narė pripažįsta toliau nurodytus formalios kvalifikacijos įrodymus ir, siedama su galimybe užsiimti architekto profesine veikla, suteikia tokiam formalios kvalifikacijos įrodymui tokią pačią galią kaip ir jos pačios išduodamam formalios kvalifikacijos įrodymui: pažymėjimus, išduotus valstybių narių piliečiams valstybių narių, kurios pradėjo taikyti architektų veiklą reglamentuojančias taisykles nuo tokių datų:

| a) | Austrija, Suomija ir Švedija: 1995 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

a)

Austrija, Suomija ir Švedija: 1995 m. sausio 1 d.;

| b) | Čekija, Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Vengrija, Malta, Lenkija, Slovėnija ir Slovakija: 2004 m. gegužės 1 d.; |
| --- | --- |

b)

Čekija, Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Vengrija, Malta, Lenkija, Slovėnija ir Slovakija: 2004 m. gegužės 1 d.;

| c) | kitos valstybės narės: 1987 m. rugpjūčio 5 d. |
| --- | --- |

c)

kitos valstybės narės: 1987 m. rugpjūčio 5 d.

Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti pažymėjimai turi patvirtinti, kad jų turėtojui ne vėliau kaip atitinkamą datą leista naudotis architekto profesiniu vardu ir pagal tas taisykles jis veiksmingai užsiėmė atitinkama veikla ne trumpiau kaip trejus metus iš eilės per penkerių metų laikotarpį iki pažymėjimo išdavimo.

IV SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS DĖL ĮSISTEIGIMO

50 straipsnis

Dokumentacija ir formalumai

1.   Jei priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos sprendžia dėl prašymo leisti užsiimti reglamentuojama profesija pagal šią antraštinę dalį, tos institucijos gali reikalauti VII priede išvardytų dokumentų ir pažymėjimų.

VII priedo 1 punkto d, e ir f papunkčiuose nurodyti dokumentai jų pateikimo dieną turi būti ne senesni kaip trijų mėnesių.

Valstybės narės, institucijos ir kiti juridiniai asmenys garantuoja jų gaunamos informacijos konfidencialumą.

2.   Jei yra pagrįstų abejonių, priimančioji valstybė narė gali reikalauti valstybės narės kompetentingų institucijų patvirtinti toje kitoje valstybėje narėje išduotų kvalifikaciją patvirtinančių dokumentų ir formalios kvalifikacijos įrodymų autentiškumą, o kai taikytina – ir patvirtinti, ar asmuo, siejant su šios antraštinės dalies III skyriuje nurodytomis profesijomis, atitinka būtiniausius rengimo reikalavimus, nustatytus atitinkamai 24, 25, 28, 31, 34, 35, 38, 40, 44 ir 46 straipsniuose.

3.   Jei yra pagrįstų abejonių, kai 3 straipsnio 1 dalies c punkte apibrėžtas formalios kvalifikacijos įrodymas buvo išduotas valstybės narės kompetentingos institucijos ir susijęs su rengimu, visiškai ar iš dalies įgytu kitos valstybės narės teritorijoje teisėtai įsteigtoje institucijoje, priimančioji valstybė narė turi teisę pasiteirauti kvalifikacijos suteikimo kilmės valstybės narės kompetentingos institucijos:

| a) | ar rengimą suteikusioje institucijoje rengimo kursas buvo oficialiai patvirtintas švietimo įstaigos, įsikūrusios kvalifikacijos suteikimo kilmės valstybėje narėje; |
| --- | --- |

a)

ar rengimą suteikusioje institucijoje rengimo kursas buvo oficialiai patvirtintas švietimo įstaigos, įsikūrusios kvalifikacijos suteikimo kilmės valstybėje narėje;

| b) | ar išduotas formalios kvalifikacijos įrodymas yra tas pats, kuris būtų išduotas, jei visas kursas būtų vykęs kvalifikacijos suteikimo kilmės valstybėje narėje; |
| --- | --- |

b)

ar išduotas formalios kvalifikacijos įrodymas yra tas pats, kuris būtų išduotas, jei visas kursas būtų vykęs kvalifikacijos suteikimo kilmės valstybėje narėje;

| c) | ar formalios kvalifikacijos įrodymas suteikia tas pačias profesines teises kvalifikacijos suteikimo kilmės valstybės narės teritorijoje. |
| --- | --- |

c)

ar formalios kvalifikacijos įrodymas suteikia tas pačias profesines teises kvalifikacijos suteikimo kilmės valstybės narės teritorijoje.

4.   Jei priimančioji valstybė narė reikalauja, kad, norėdami užsiimti reglamentuojama profesija, jos piliečiai duotų priesaiką ir kai tos priesaikos tekstas negali būti taikomas kitų valstybių narių piliečiams, priimančioji valstybė narė užtikrina, kad atitinkamiems asmenims galėtų būti taikomas atitinkamas lygiavertis tekstas.

51 straipsnis

Profesinės kvalifikacijos abipusio pripažinimo procedūra

1.   Priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija patvirtina paraiškos gavimą per vieną mėnesį nuo gavimo ir informuoja pareiškėją apie bet kokį trūkstamą dokumentą.

2.   Prašymo leisti užsiimti reglamentuojama profesija nagrinėjimo procedūra turi būti užbaigta kuo greičiau ir bet kuriuo atveju priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija turi priimti tinkamai pagrįstą sprendimą per tris mėnesius nuo dienos, kurią buvo pateiktas visas pareiškėjo dokumentų rinkinys. Tačiau šios antraštinės dalies I ir II skyriuje nurodytais atvejais šis terminas gali būti pratęstas vienu mėnesiu.

3.   Spendimą ar jo nepriėmimą per nustatytą terminą galima skųsti pagal nacionalinius įstatymus.

52 straipsnis

Profesinių vardų naudojimas

1.   Jei priimančiojoje valstybėje narėje su viena iš atitinkamos profesijos veiklos rūšių susijusio profesinio profesinio vardo naudojimas yra reglamentuojamas, kitų valstybių narių piliečiai, kuriems leidžiama užsiimti reglamentuojama profesija pagal III antraštinę dalį, naudoja priimančiosios valstybės narės profesinį vardą, kuris atitinką tą profesiją toje valstybėje narėje, ir bet kokius susijusius inicialus.

2.   Jei priimančiojoje valstybėje narėje profesiją reglamentuoja 3 straipsnio 2 dalyje apibrėžta asociacija ar organizacija, valstybių narių piliečiams nesuteikiama teisė naudoti tos organizacijos ar asociacijos suteiktą profesinį vardą arba jo santrumpą, nebent jie pateikia įrodymą, kad jie yra tokios asociacijos ar organizacijos nariai.

Jei narystė asociacijoje ir organizacijoje suteikiama tik turint tam tikrą kvalifikaciją, ji gali taikyti šį reikalavimą profesinę kvalifikaciją turintiems kitų valstybių piliečiams tik pagal šioje direktyvoje nustatytus reikalavimus.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

IŠSAMIOS UŽSIĖMIMO PROFESIJA TAISYKLĖS

53 straipsnis

Kalbų mokėjimas

Asmenys, kurių profesinė kvalifikacija pripažinta, turėtų mokėti kalbas, būtinas užsiimti profesine veikla priimančiojoje valstybėje narėje.

54 straipsnis

Mokslinių vardų naudojimas

Nepažeisdama 7 ir 52 straipsnių, priimančioji valstybė narė užtikrina, kad suinteresuotiems asmenims būtų suteikta atitinkama teisė naudoti mokslinius vardus, jiems suteiktus kilmės valstybėje narėje, ir galbūt sutrumpinta forma, kilmės valstybės narės kalba. Priimančioji valstybė narė gali reikalauti, kad po profesinio vardo būtų nurodomas jį suteikusios institucijos ar egzaminavimo tarybos pavadinimas ir adresas. Kai kilmės valstybės narės mokslinis vardas priimančiojoje valstybėje narėje gali būti supainiotas su profesiniu vardu, kuriam reikia papildomo rengimo, kurio asmuo neturi, priimančioji valstybė narė gali reikalauti, kad asmuo naudotų kilmės valstybės narės mokslinį vardą atitinkama forma, kurią nustato priimančioji valstybė narė.

55 straipsnis

Sveikatos draudimo fondų suteikiamas patvirtinimas

Nepažeisdamos 5 straipsnio 1 dalies ir 6 straipsnio 1 dalies b punkto, valstybės narės, kurios reikalauja, kad tam, jog asmenys, kurie įgijo profesinę kvalifikaciją jų teritorijoje, būtų patvirtinti sveikatos draudimo fondo, atliktų paruošiamąjį praktinį rengimą ir/arba per tam tikrą laikotarpį įgytų profesinės patirties, netaiko šio įpareigojimo asmenims, turintiems kitose valstybėse narėse įgytą gydytojo ir gydytojo odontologo formalios kvalifikacijos įrodymą.

V ANTRAŠTINĖ DALIS

ADMINISTRACINIS BENDRADARBIAVIMAS IR ATSAKOMYBĖ UŽ ĮGYVENDINIMĄ

56 straipsnis

Kompetentingos institucijos

1.   Priimančiosios valstybės narės ir kilmės valstybės narės kompetentingos institucijos glaudžiai bendradarbiauja ir teikia abipusę pagalbą, kad šią direktyvą būtų lengviau įgyvendinti. Jos užtikrina informacijos, kuria keičiasi, konfidencialumą.

2.   Priimančiosios ir kilmės valstybės narės kompetentingos institucijos keičiasi informacija apie drausminius veiksmus ar baudžiamąsias sankcijas, kurių imtasi, arba bet kokias kitas rimtas, savitas aplinkybes, kurios gali turėti pasekmių pagal šią direktyvą vykdomai veiklai, gerbdamos asmens duomenų teisės aktus, numatytus 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (26) ir 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (27).

Kilmės valstybė narė išnagrinėja aplinkybių tikrumą ir jos institucijos nusprendžia dėl tyrimų, kuriuos reikia atlikti, pobūdžio bei apimties ir informuoja priimančiąją valstybę narę apie išvadas, kurias padaro remdamasi savo turima informacija.

3.   Kiekviena valstybė narė ne vėliau kaip per... (25) paskiria kompetentingas institucijas, suteikiančias ar priimančias formalios kvalifikacijos įrodymą ir kitus dokumentus ar informaciją, ir kompetentingas institucijas, priimančias šioje direktyvoje nurodytas prašymus ir sprendimus, ir nedelsdamos apie tai informuoja kitas valstybes nares ir Komisiją.

4.   Kiekviena valstybė narė paskiria 1 dalyje nurodytų institucijų veiklos koordinatorių ir apie tai informuoja kitas valstybes nares ir Komisiją.

Koordinatoriaus pareigos yra:

| a) | skatinti vienodai taikyti šią direktyvą; |
| --- | --- |

a)

skatinti vienodai taikyti šią direktyvą;

| b) | rinkti visą informaciją, kuri reikalinga šiai direktyvai taikyti, pvz., apie galimybės užsiimti reglamentuojamomis profesijomis reikalavimus valstybėse narėse. |
| --- | --- |

b)

rinkti visą informaciją, kuri reikalinga šiai direktyvai taikyti, pvz., apie galimybės užsiimti reglamentuojamomis profesijomis reikalavimus valstybėse narėse.

Šios dalies b punkte nurodytoms pareigoms atlikti koordinatoriai gali prašyti pagalbos iš 57 straipsnyje nurodytų kontaktinių institucijų.

57 straipsnis

Kontaktinės institucijos

Kiekviena valstybė narė ne vėliau kaip per... (25) paskiria kontaktinę instituciją, kurios pareigos yra:

| a) | teikti piliečiams ir kitų valstybių narių kontaktinėmis institucijomis būtiną informaciją apie šioje direktyvoje numatytos profesinės kvalifikacijos pripažinimą, pvz., informaciją apie nacionalinius teisės aktus, reglamentuojančius profesijas ir užsiėmimą jomis, įskaitant socialinius teisės aktus ir, kai taikytina, etikos taisykles; |
| --- | --- |

a)

teikti piliečiams ir kitų valstybių narių kontaktinėmis institucijomis būtiną informaciją apie šioje direktyvoje numatytos profesinės kvalifikacijos pripažinimą, pvz., informaciją apie nacionalinius teisės aktus, reglamentuojančius profesijas ir užsiėmimą jomis, įskaitant socialinius teisės aktus ir, kai taikytina, etikos taisykles;

| b) | padėti piliečiams realizuoti pagal šią direktyvą jiems suteiktas teises, jei reikia, bendradarbiaujant su kitomis kontaktinėmis institucijomis ir priimančiosios valstybės narės kompetentingomis institucijomis. |
| --- | --- |

b)

padėti piliečiams realizuoti pagal šią direktyvą jiems suteiktas teises, jei reikia, bendradarbiaujant su kitomis kontaktinėmis institucijomis ir priimančiosios valstybės narės kompetentingomis institucijomis.

Komisijos reikalavimu kontaktinės institucijos informuoja Komisiją apie paklausimų, kuriuos jos nagrinėja pagal b punktą, rezultatus per du mėnesius nuo jų gavimo.

58 straipsnis

Profesinių kvalifikacijų pripažinimo komitetas

1.   Komisijai padeda Profesinių kvalifikacijų pripažinimo komitetas, toliau – Komitetas.

2.   Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnį.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis – du mėnesiai.

3.   Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.

VI ANTRAŠTINĖ DALIS

KITOS NUOSTATOS

59 straipsnis

Ataskaitos

1.   Praėjus... (25) kas dvejus metus valstybės narės siunčia Komisijai ataskaitą apie sistemos taikymą. Be bendrų pastebėjimų ataskaitoje turi būti pateikiama priimtų sprendimų statistinė suvestinė ir pagrindinių šios direktyvos taikymo problemų aprašas.

2.   Praėjus... (25) kas penkerius metus Komisija parengia ataskaitą apie šios direktyvos įgyvendinimą.

60 straipsnis

Leidžiančios nukrypti nuostatos straipsnis

Jei valstybė narė susiduria su dideliais sunkumais taikant šios direktyvos nuostatas konkrečioje srityje, Komisija išnagrinėja šiuos sunkumus kartu su atitinkama valstybe nare.

Kai taikytina, Komisija 54 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka priima sprendimą leisti atitinkamai valstybei narei ribotą laikotarpį nukrypti nuo atitinkamos nuostatos.

61 straipsnis

Panaikinimas

Direktyvos 77/452/EEB, 77/453/EEB, 78/686/EEB, 78/687/EEB, 78/1026/EEB, 78/1027/EEB, 80/154/EEB, 80/155/EEB, 85/384/EEB, 85/432/EEB, 85/433/EEB, 89/48/EEB, 92/51/EEB, 93/16/EEB ir 1999/42/EB laikomos panaikintomis praėjus... (25). Nuorodos į panaikintas direktyvas laikomos nuorodomis į šią direktyvą, o tomis direktyvomis remiantis priimtiems aktams panaikinimas neturi poveikio.

62 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

Valstybės narės įgyvendina įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip per... (25), įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos informuoja Komisiją.

Valstybės narės, tvirtindamos tas priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės..

63 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

64 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 181E, 2002 7 30, p. 183.

1

(2)  OL C 61, 2003 3 14, p. 67.

2

(3)  2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 97 E, 2004 4 22, p. 231), 2004 m. gruodžio 21 d. Tarybos bendroji pozicija, ir ... m. ... d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

Oficialiajame leidinyje

(4)  OL L 178, 2000 7 17, p.1.

4

(5)  OL L 19, 1989 1 24, p. 16. Direktyva su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/19/EB (OL L 206, 2001 7 31, p. 1).

5

(6)  OL L 209, 1992 7 24, p. 25. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 204/108/EB (OL L 32, 2004 2 5, p. 15).

6

(7)  OL L 201, 1999 7 31, p. 77.

7

(8)  OL L 176, 1977 7 15, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

8

(9)  OL L 176, 1977 7 15, p. 8. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2001/19/EB.

9

(10)  OL L 233, 1978 8 24, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

10

(11)  OL L 233, 1978 8 24, p.10. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

11

(12)  OL L 362, 1978 12 23, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2001/19/EB.

12

(13)  OL L 362, 1978 12 23, p. 7. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2001/19/EB.

13

(14)  OL L 33, 1980 2 11, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

14

(15)  OL L 33, 1980 2 11, p. 8. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2001/19/EB.

15

(16)  OL L 223, 1985 8 21, p. 15. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

16

(17)  OL L 253, 1985 9 24, p. 34. Direktyva su pakeitimais, padarytais Direktyva 2001/19/EB.

17

(18)  OL L 253, 1985 9 24, p. 37. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

18

(19)  OL L 165, 1993 7 7, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

19

(20)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

20

(21)  OL L 78, 1997 3 26, p. 17. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

21

(22)  OL L 77, 1998 3 14, p. 36. Direktyva su pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

22

(23)  OL L 145, 1977 6 13, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/66/EB (OL L 168, 2004 5 1, p. 35).

23

(24)  Penkeriems metams nuo šios direktyvos įsigaliojimo.

24

(25)  Dviems metams nuo šios direktyvos įsigaliojimo.

25

(26)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31. Direktyva su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003.

26

(27)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37.

27

---

I PRIEDAS

3 straipsnio 2 dalies sąlygas atitinkančių profesinių asociacijų arba organizacijų sąrašas

AIRIJA (1)

| 1. | Airijos privilegijuotų apskaitininkų institutas (2) |
| --- | --- |

1.

Airijos privilegijuotų apskaitininkų institutas (2)

| 2. | Airijos atestuotų valstybės apskaitininkų institutas (2) |
| --- | --- |

2.

Airijos atestuotų valstybės apskaitininkų institutas (2)

| 3. | Atestuotų apskaitininkų asociacija (2) |
| --- | --- |

3.

Atestuotų apskaitininkų asociacija (2)

| 4. | Airijos inžinierių institucija |
| --- | --- |

4.

Airijos inžinierių institucija

| 5. | Airijos planavimo institutas |
| --- | --- |

5.

Airijos planavimo institutas

JUNGTINĖ KARALYSTĖ

| 1. | Anglijos ir Velso privilegijuotų apskaitininkų institutas |
| --- | --- |

1.

Anglijos ir Velso privilegijuotų apskaitininkų institutas

| 2. | Škotijos privilegijuotų apskaitininkų institutas |
| --- | --- |

2.

Škotijos privilegijuotų apskaitininkų institutas

| 3. | Airijos privilegijuotų apskaitininkų institutas |
| --- | --- |

3.

Airijos privilegijuotų apskaitininkų institutas

| 4. | Atestuotų apskaitininkų privilegijuotoji asociacija |
| --- | --- |

4.

Atestuotų apskaitininkų privilegijuotoji asociacija

| 5. | Nuostolių nustatymo ekspertų privilegijuotasis institutas |
| --- | --- |

5.

Nuostolių nustatymo ekspertų privilegijuotasis institutas

| 6. | Vadybos apskaitininkų privilegijuotasis institutas |
| --- | --- |

6.

Vadybos apskaitininkų privilegijuotasis institutas

| 7. | Diplomuotų sekretorių ir administratorių institutas |
| --- | --- |

7.

Diplomuotų sekretorių ir administratorių institutas

| 8. | Privilegijuotasis draudimo institutas |
| --- | --- |

8.

Privilegijuotasis draudimo institutas

| 9. | Aktuarijų institutas |
| --- | --- |

9.

Aktuarijų institutas

| 10. | Aktuarijų fakultetas |
| --- | --- |

10.

Aktuarijų fakultetas

| 11. | Privilegijuotasis bankininkų institutas |
| --- | --- |

11.

Privilegijuotasis bankininkų institutas

| 12. | Škotijos bankininkų institutas |
| --- | --- |

12.

Škotijos bankininkų institutas

| 13. | Karališkoji diplomuotų ekspertų institucija |
| --- | --- |

13.

Karališkoji diplomuotų ekspertų institucija

| 14. | Karališkasis miestų planavimo institutas |
| --- | --- |

14.

Karališkasis miestų planavimo institutas

| 15. | Privilegijuotoji fizioterapijos draugija |
| --- | --- |

15.

Privilegijuotoji fizioterapijos draugija

| 16. | Karališkoji chemijos draugija |
| --- | --- |

16.

Karališkoji chemijos draugija

| 17. | Britų psichologijos draugija |
| --- | --- |

17.

Britų psichologijos draugija

| 18. | Bibliotekų asociacija |
| --- | --- |

18.

Bibliotekų asociacija

| 19. | Diplomuotų miškininkų institutas |
| --- | --- |

19.

Diplomuotų miškininkų institutas

| 20. | Privilegijuotasis statybos institutas |
| --- | --- |

20.

Privilegijuotasis statybos institutas

| 21. | Inžinerijos taryba |
| --- | --- |

21.

Inžinerijos taryba

| 22. | Energetikos institutas |
| --- | --- |

22.

Energetikos institutas

| 23. | Statybinės inžinerijos institucija |
| --- | --- |

23.

Statybinės inžinerijos institucija

| 24. | Inžinierių statybininkų institucija |
| --- | --- |

24.

Inžinierių statybininkų institucija

| 25. | Kasybos inžinierių institucija |
| --- | --- |

25.

Kasybos inžinierių institucija

| 26. | Kasybos ir metalurgijos institucija |
| --- | --- |

26.

Kasybos ir metalurgijos institucija

| 27. | Inžinierių elektrikų institucija |
| --- | --- |

27.

Inžinierių elektrikų institucija

| 28. | Dujų inžinierių institucija |
| --- | --- |

28.

Dujų inžinierių institucija

| 29. | Inžinierių mechanikų institucija |
| --- | --- |

29.

Inžinierių mechanikų institucija

| 30. | Chemijos inžinierių institucija |
| --- | --- |

30.

Chemijos inžinierių institucija

| 31. | Gamybos inžinierių institucija |
| --- | --- |

31.

Gamybos inžinierių institucija

| 32. | Jūrų inžinierių institucija |
| --- | --- |

32.

Jūrų inžinierių institucija

| 33. | Karališkoji karinių laivų architektų institucija |
| --- | --- |

33.

Karališkoji karinių laivų architektų institucija

| 34. | Karališkoji aeronautikos draugija |
| --- | --- |

34.

Karališkoji aeronautikos draugija

| 35. | Metalų institutas |
| --- | --- |

35.

Metalų institutas

| 36. | Privilegijuotoji pastatų tinklų inžinierių institucija |
| --- | --- |

36.

Privilegijuotoji pastatų tinklų inžinierių institucija

| 37. | Matavimų ir kontrolės institutas |
| --- | --- |

37.

Matavimų ir kontrolės institutas

| 38. | Britų kompiuterių draugija |
| --- | --- |

38.

Britų kompiuterių draugija

---

(1)  Airijos piliečiai taip pat yra nariai tokių Jungtinės Karalystės asociacijų ir organizacijų:

| | Anglijos ir Velso privilegijuotų apskaitininkų instituto |
| --- | --- |

Anglijos ir Velso privilegijuotų apskaitininkų instituto

| | Škotijos privilegijuotų apskaitininkų instituto |
| --- | --- |

Škotijos privilegijuotų apskaitininkų instituto

| | Aktuarijų instituto |
| --- | --- |

Aktuarijų instituto

| | Aktuarijų fakulteto |
| --- | --- |

Aktuarijų fakulteto

| | Vadybos apskaitininkų privilegijuotojo instituto |
| --- | --- |

Vadybos apskaitininkų privilegijuotojo instituto

| | Diplomuotų sekretorių ir administratorių instituto |
| --- | --- |

Diplomuotų sekretorių ir administratorių instituto

| | Karališkojo miestų planavimo instituto |
| --- | --- |

Karališkojo miestų planavimo instituto

| | Karališkosios diplomuotų ekspertų institucijos |
| --- | --- |

Karališkosios diplomuotų ekspertų institucijos

| | Privilegijuotojo statybos instituto. |
| --- | --- |

Privilegijuotojo statybos instituto.

(2)  Tiktai sąskaitų audito veiklai.

---

II PRIEDAS

11 straipsnio 4 dalies b punkte minėtos specialios struktūros kursų sąrašas

1.   PARAMEDICINOS IR VAIKŲ PRIEŽIŪROS MOKYMO KURSAI

Kvalifikacija įgyta:

Vokietijoje:

| — | vaikų slaugytoja („Kinderkrankenschwester/Kinderkrankenpfleger“), |
| --- | --- |

—

vaikų slaugytoja („Kinderkrankenschwester/Kinderkrankenpfleger“),

| — | fizioterapeutas („Krankengymnast(in)/Physiotherapeut(in)“) (1), |
| --- | --- |

—

fizioterapeutas („Krankengymnast(in)/Physiotherapeut(in)“) (1),

| — | darbo terapeutas/ergoterapeutas („Beschäftigungs- und Arbeitstherapeut/Ergotherapeut“), |
| --- | --- |

—

darbo terapeutas/ergoterapeutas („Beschäftigungs- und Arbeitstherapeut/Ergotherapeut“),

| — | logopedas („Logopäde/Logopädin“), |
| --- | --- |

—

logopedas („Logopäde/Logopädin“),

| — | ortoptikas („Orthoptist(in)“), |
| --- | --- |

—

ortoptikas („Orthoptist(in)“),

| — | valstybės pripažįstamas vaikų priežiūros darbuotojas („Staatlich anerkannte(r) Erzieher(in)“), |
| --- | --- |

—

valstybės pripažįstamas vaikų priežiūros darbuotojas („Staatlich anerkannte(r) Erzieher(in)“),

| — | valstybės pripažįstamas pataisomojo mokymo specialistas („Staatlich anerkannte(r) Heilpädagoge (-in)“), |
| --- | --- |

—

valstybės pripažįstamas pataisomojo mokymo specialistas („Staatlich anerkannte(r) Heilpädagoge (-in)“),

| — | medicinos laboratorijos technikas („medizinisch-technische(r) Laboratoriums- Assistent(in)“), |
| --- | --- |

—

medicinos laboratorijos technikas („medizinisch-technische(r) Laboratoriums- Assistent(in)“),

| — | medicinos rentgeno technikas („medizinisch-technische(r) Radiologie-Assistent(in)“), |
| --- | --- |

—

medicinos rentgeno technikas („medizinisch-technische(r) Radiologie-Assistent(in)“),

| — | medicinos funkcinės diagnostikos technikas („medizinisch-technische(r) Assistent(in) für Funktionsdiagnostik“), |
| --- | --- |

—

medicinos funkcinės diagnostikos technikas („medizinisch-technische(r) Assistent(in) für Funktionsdiagnostik“),

| — | veterinarijos specialistas („veterinärmedizinisch-technische(r) Assistent(in)“), |
| --- | --- |

—

veterinarijos specialistas („veterinärmedizinisch-technische(r) Assistent(in)“),

| — | dietologas („Diätassistent (in)“), |
| --- | --- |

—

dietologas („Diätassistent (in)“),

| — | farmacijos specialisto („Pharmazieingenieur“) kvalifikacija, įgyta iki 1994 m. kovo 31 d. buvusioje Vokietijos Demokratinėje Respublikoje arba naujų Länder teritorijoje, |
| --- | --- |

—

farmacijos specialisto („Pharmazieingenieur“) kvalifikacija, įgyta iki 1994 m. kovo 31 d. buvusioje Vokietijos Demokratinėje Respublikoje arba naujų Länder teritorijoje,

| — | psichiatrijos slaugytoja („Psychiatrische(r) Krankenschwester/Krankenpfleger“), |
| --- | --- |

—

psichiatrijos slaugytoja („Psychiatrische(r) Krankenschwester/Krankenpfleger“),

| — | kalbos terapeutas („Sprachtherapeut(in)“). |
| --- | --- |

—

kalbos terapeutas („Sprachtherapeut(in)“).

Čekijoje:

| — | sveikatos apsaugos padėjėjas („Zdravotnický asistent“),
  kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 13 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 8 metų pagrindinio ugdymo ir 4 metų profesinio vidurinio ugdymo vidurinėje medicinos mokykloje, pasibaigiantį „maturitní zkouška“ egzaminu. |
| --- | --- |

—

sveikatos apsaugos padėjėjas („Zdravotnický asistent“),

kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 13 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 8 metų pagrindinio ugdymo ir 4 metų profesinio vidurinio ugdymo vidurinėje medicinos mokykloje, pasibaigiantį „maturitní zkouška“ egzaminu.

| — | mitybos padėjėjas („Nutriční asistent“),
  kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 13 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 8 metų pagrindinio ugdymo ir 4 metų profesinio vidurinio ugdymo vidurinėje medicinos mokykloje, pasibaigiantį „maturitní zkouška“ egzaminu. |
| --- | --- |

—

mitybos padėjėjas („Nutriční asistent“),

kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 13 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 8 metų pagrindinio ugdymo ir 4 metų profesinio vidurinio ugdymo vidurinėje medicinos mokykloje, pasibaigiantį „maturitní zkouška“ egzaminu.

Italijoje:

| — | dantų technikas („odontotecnico“), |
| --- | --- |

—

dantų technikas („odontotecnico“),

| — | optikas („ottico“). |
| --- | --- |

—

optikas („ottico“).

Kipre:

| — | dantų technikas („οδοντοτεχνίτης“),
  kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 14 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 6 metų pradinio ugdymo, 6 metų vidurinio ugdymo ir 2 metų aukštesniojo profesinio mokymo bei 1 metų profesinės praktikos. |
| --- | --- |

—

dantų technikas („οδοντοτεχνίτης“),

kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 14 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 6 metų pradinio ugdymo, 6 metų vidurinio ugdymo ir 2 metų aukštesniojo profesinio mokymo bei 1 metų profesinės praktikos.

| — | optikas („τεχνικός oπτικός“),
  kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 14 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 6 metų pradinio ugdymo, 6 metų vidurinio ugdymo ir 2 metų aukštesniojo mokymo bei 1 metų profesinės praktikos. |
| --- | --- |

—

optikas („τεχνικός oπτικός“),

kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 14 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 6 metų pradinio ugdymo, 6 metų vidurinio ugdymo ir 2 metų aukštesniojo mokymo bei 1 metų profesinės praktikos.

Latvijoje:

| — | dantų gydytojo padėjėjas („zobārstniecības māsa“),
  kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 13 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 10 metų bendrojo vidurinio ugdymo ir 2 metų profesinio mokymo medicinos mokykloje bei 3 metų profesinės praktikos, kurią baigus turi būti išlaikytas kvalifikacinis egzaminas specialybės pažymėjimui gauti. |
| --- | --- |

—

dantų gydytojo padėjėjas („zobārstniecības māsa“),

kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 13 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 10 metų bendrojo vidurinio ugdymo ir 2 metų profesinio mokymo medicinos mokykloje bei 3 metų profesinės praktikos, kurią baigus turi būti išlaikytas kvalifikacinis egzaminas specialybės pažymėjimui gauti.

| — | biomedicinos laborantas („biomedicīnas laborants“),
  kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 12 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 10 metų bendrojo vidurinio ugdymo ir 2 metų profesinio mokymo medicinos mokykloje bei 2 metų profesinės praktikos, kurią baigus turi būti išlaikytas kvalifikacinis egzaminas specialybės pažymėjimui gauti. |
| --- | --- |

—

biomedicinos laborantas („biomedicīnas laborants“),

kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 12 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 10 metų bendrojo vidurinio ugdymo ir 2 metų profesinio mokymo medicinos mokykloje bei 2 metų profesinės praktikos, kurią baigus turi būti išlaikytas kvalifikacinis egzaminas specialybės pažymėjimui gauti.

| — | dantų technikas („zobu tehniķis“),
  kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 12 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 10 metų bendrojo vidurinio ugdymo ir 2 metų profesinio mokymo medicinos mokykloje bei 2 metų profesinės praktikos, kurią baigus turi būti išlaikytas kvalifikacinis egzaminas specialybės pažymėjimui gauti. |
| --- | --- |

—

dantų technikas („zobu tehniķis“),

kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 12 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 10 metų bendrojo vidurinio ugdymo ir 2 metų profesinio mokymo medicinos mokykloje bei 2 metų profesinės praktikos, kurią baigus turi būti išlaikytas kvalifikacinis egzaminas specialybės pažymėjimui gauti.

| — | fizioterapeuto padėjėjas („fizioterapeita asistents“),
  kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 13 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 10 metų bendrojo vidurinio ugdymo ir 3 metų profesinio mokymo medicinos mokykloje bei 2 metų profesinės praktikos, kurią baigus turi būti išlaikytas kvalifikacinis egzaminas specialybės pažymėjimui gauti., |
| --- | --- |

—

fizioterapeuto padėjėjas („fizioterapeita asistents“),

kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 13 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 10 metų bendrojo vidurinio ugdymo ir 3 metų profesinio mokymo medicinos mokykloje bei 2 metų profesinės praktikos, kurią baigus turi būti išlaikytas kvalifikacinis egzaminas specialybės pažymėjimui gauti.,

Liuksemburge:

| — | medicinos rentgeno technikas („assistant(e) technique médical(e) en radiologie“), |
| --- | --- |

—

medicinos rentgeno technikas („assistant(e) technique médical(e) en radiologie“),

| — | medicinos laboratorijos technikas („assistant(e) technique médical(e) de laboratoire“), |
| --- | --- |

—

medicinos laboratorijos technikas („assistant(e) technique médical(e) de laboratoire“),

| — | psichiatrijos slaugytoja („infirmier/ière psychiatrique“), |
| --- | --- |

—

psichiatrijos slaugytoja („infirmier/ière psychiatrique“),

| — | medicinos chirurgo padėjėjas („assistant(e) technique médical(e) en chirurgie“), |
| --- | --- |

—

medicinos chirurgo padėjėjas („assistant(e) technique médical(e) en chirurgie“),

| — | vaikų slaugytoja („infirmier/ière puériculteur/trice“), |
| --- | --- |

—

vaikų slaugytoja („infirmier/ière puériculteur/trice“),

| — | slaugytoja – anesteziologė („infirmier/ière anesthésiste“), |
| --- | --- |

—

slaugytoja – anesteziologė („infirmier/ière anesthésiste“),

| — | kvalifikuotas masažistas/masažistė („masseur/euse diplômé(e)“), |
| --- | --- |

—

kvalifikuotas masažistas/masažistė („masseur/euse diplômé(e)“),

| — | vaikų priežiūros darbuotojas („éducateur/trice“), |
| --- | --- |

—

vaikų priežiūros darbuotojas („éducateur/trice“),

Nyderlanduose:

| — | veterinarijos padėjėjas („dierenartsassistent“),
  kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip trylika metų, susidedantį iš:






  i) | ne trumpesnio kaip trejų metų profesinio mokymo specializuotoje mokykloje, kurią baigiant reikia laikyti egzaminą, ir kai kuriais atvejais papildomai vienerių arba dvejų metų specializacijos kursų, kuriuos baigiant taip pat reikia laikyti egzaminą; arba |
| --- | --- | --- |

—

veterinarijos padėjėjas („dierenartsassistent“),

kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip trylika metų, susidedantį iš:

i)

ne trumpesnio kaip trejų metų profesinio mokymo specializuotoje mokykloje, kurią baigiant reikia laikyti egzaminą, ir kai kuriais atvejais papildomai vienerių arba dvejų metų specializacijos kursų, kuriuos baigiant taip pat reikia laikyti egzaminą; arba

| ii) | ne trumpesnio kaip dvejų su puse metų profesinio mokymo specializuotoje mokykloje, kurią baigiant reikia laikyti egzaminą, ir papildomai ne trumpesnės kaip šešių mėnesių darbo praktikos arba ne trumpesnės kaip šešių mėnesių stažuotės patvirtintoje įmonėje; arba |
| --- | --- |

ii)

ne trumpesnio kaip dvejų su puse metų profesinio mokymo specializuotoje mokykloje, kurią baigiant reikia laikyti egzaminą, ir papildomai ne trumpesnės kaip šešių mėnesių darbo praktikos arba ne trumpesnės kaip šešių mėnesių stažuotės patvirtintoje įmonėje; arba

| iii) | ne trumpesnio kaip dvejų metų profesinio mokymo specializuotoje mokykloje, kurią baigiant reikia laikyti egzaminą, ir papildomai ne trumpesnės kaip vienerių metų darbo praktikos arba ne trumpesnės kaip vienerių metų stažuotės patvirtintoje įmonėje; arba |
| --- | --- |

iii)

ne trumpesnio kaip dvejų metų profesinio mokymo specializuotoje mokykloje, kurią baigiant reikia laikyti egzaminą, ir papildomai ne trumpesnės kaip vienerių metų darbo praktikos arba ne trumpesnės kaip vienerių metų stažuotės patvirtintoje įmonėje; arba

| iv) | arba veterinarijos padėjėjo („dierenartsassistent“) atveju – trejų metų profesinio mokymo specializuotoje mokykloje („MBO“-schema) arba pasirinktinai trejų metų pagal profesinio mokymo pagal dvigubos gamybinės praktikos programą („LLW“), abiem atvejais laikant baigiamąjį egzaminą, |
| --- | --- |

iv)

arba veterinarijos padėjėjo („dierenartsassistent“) atveju – trejų metų profesinio mokymo specializuotoje mokykloje („MBO“-schema) arba pasirinktinai trejų metų pagal profesinio mokymo pagal dvigubos gamybinės praktikos programą („LLW“), abiem atvejais laikant baigiamąjį egzaminą,

Austrijoje:

| — | specialus pagrindinis slaugytojų, kurios specializuojasi prižiūrėti vaikus ir jaunimą, mokymas („spezielle Grundausbildung in der Kinder- und Jugendlichenpflege“), |
| --- | --- |

—

specialus pagrindinis slaugytojų, kurios specializuojasi prižiūrėti vaikus ir jaunimą, mokymas („spezielle Grundausbildung in der Kinder- und Jugendlichenpflege“),

| — | specialus pagrindinis psichiatrijos slaugytojų mokymas („spezielle Grundausbildung in der psychiatrischen Gesundheits- und Krankenpflege“), |
| --- | --- |

—

specialus pagrindinis psichiatrijos slaugytojų mokymas („spezielle Grundausbildung in der psychiatrischen Gesundheits- und Krankenpflege“),

| — | kontaktinių lęšių optikas („Kontaktlinsenoptiker“), |
| --- | --- |

—

kontaktinių lęšių optikas („Kontaktlinsenoptiker“),

| — | pedikiūro specialistas („Fußpfleger“), |
| --- | --- |

—

pedikiūro specialistas („Fußpfleger“),

| — | klausos pagalbinių priemonių technikas („Hörgeräteakustiker“), |
| --- | --- |

—

klausos pagalbinių priemonių technikas („Hörgeräteakustiker“),

| — | nereceptinių vaistinių preparatų pardavėjas („Drogist“),
  kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip keturiolikos metų, įskaitant ne trumpesnį kaip penkerių metų mokymo pagal struktūrinio mokymo programą, suskirstytą į ne trumpesnę kaip trejų metų gamybinę praktiką, į kurią įeina mokymas darbo vietoje ir mokymas profesinio mokymo įstaigoje, taip pat profesinę praktiką ir mokymą, baigiamą laikant profesijos egzaminą, suteikiantį teisę dirbti pagal įgytą specialybę ir mokyti mokinius, |
| --- | --- |

—

nereceptinių vaistinių preparatų pardavėjas („Drogist“),

kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip keturiolikos metų, įskaitant ne trumpesnį kaip penkerių metų mokymo pagal struktūrinio mokymo programą, suskirstytą į ne trumpesnę kaip trejų metų gamybinę praktiką, į kurią įeina mokymas darbo vietoje ir mokymas profesinio mokymo įstaigoje, taip pat profesinę praktiką ir mokymą, baigiamą laikant profesijos egzaminą, suteikiantį teisę dirbti pagal įgytą specialybę ir mokyti mokinius,

| — | masažistas („Masseur“),
  kuris yra baigęs iš viso keturiolikos metų mokymo kursą, įskaitant penkerių metų mokymą pagal struktūrinio mokymo programą, sudarytą iš dvejų metų gamybinės praktikos, dvejų metų profesinės praktikos ir mokymo bei vienerių metų mokymo kurso, kuris baigiamas laikant profesijos egzaminą, suteikiantį teisę dirbti pagal įgytą specialybę ir mokyti mokinius, |
| --- | --- |

—

masažistas („Masseur“),

kuris yra baigęs iš viso keturiolikos metų mokymo kursą, įskaitant penkerių metų mokymą pagal struktūrinio mokymo programą, sudarytą iš dvejų metų gamybinės praktikos, dvejų metų profesinės praktikos ir mokymo bei vienerių metų mokymo kurso, kuris baigiamas laikant profesijos egzaminą, suteikiantį teisę dirbti pagal įgytą specialybę ir mokyti mokinius,

| — | vaikų darželio darbuotojas („Kindergärtner/in“), |
| --- | --- |

—

vaikų darželio darbuotojas („Kindergärtner/in“),

| — | vaikų priežiūros darbuotojas („Erzieher“),
  kuris yra baigęs iš viso trylikos metų mokymo kursą, įskaitant penkerių metų profesinį mokymą specializuotoje profesinėje mokykloje, kurią baigiant laikomas egzaminas. |
| --- | --- |

—

vaikų priežiūros darbuotojas („Erzieher“),

kuris yra baigęs iš viso trylikos metų mokymo kursą, įskaitant penkerių metų profesinį mokymą specializuotoje profesinėje mokykloje, kurią baigiant laikomas egzaminas.

Slovakijoje:

| — | pagrindinės menų mokyklos šokių mokytojas („učiteľ v tanečnom odbore na základných umeleckých školách“),
  kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 14,5 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 8 metų pagrindinio ugdymo, 4 metų mokymo vidurinėje specialiojoje mokykloje ir 5 semestrų šokių pedagogikos kurso. |
| --- | --- |

—

pagrindinės menų mokyklos šokių mokytojas („učiteľ v tanečnom odbore na základných umeleckých školách“),

kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 14,5 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 8 metų pagrindinio ugdymo, 4 metų mokymo vidurinėje specialiojoje mokykloje ir 5 semestrų šokių pedagogikos kurso.

| — | specialiųjų mokymo įstaigų ir socialinių tarnybų pedagogaS („vychovávatel' v špeciálnych výchovných zariadeniach a v zariadeniach sociálnych služieb“)
  kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 14 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 8/9 metų pagrindinio ugdymo, 4 metų studijų vidurinėje pedagogikos mokykloje ar kitoje vidurinėje mokykloje bei 2 metų papildomų pedagogikos studijų. |
| --- | --- |

—

specialiųjų mokymo įstaigų ir socialinių tarnybų pedagogaS („vychovávatel' v špeciálnych výchovných zariadeniach a v zariadeniach sociálnych služieb“)

kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 14 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 8/9 metų pagrindinio ugdymo, 4 metų studijų vidurinėje pedagogikos mokykloje ar kitoje vidurinėje mokykloje bei 2 metų papildomų pedagogikos studijų.

2.   AMATO MEISTRO SEKTORIUS („Mester/Meister/Maître“), kuris atitinka mokymo ir lavinimo kursus, skirtus šios direktyvos II skyriaus III antraštinėje dalyje neapibūdintiems įgūdžiams

Kvalifikacija įgyta:

Danijoje:

| — | optikas („optometrist“),
  Šio kurso bendra trukmė yra 14 metų, įskaitant penkerius metus profesinio mokymo, suskirstyto į dvejų su puse metų teorinį mokymą profesinio ugdymo įstaigoje ir dvejų su puse metų praktinį mokymą darbo vietoje, po kurio laikomas pripažintas amato egzaminas, suteikiantis teisę vadintis „Mester“ vardu. |
| --- | --- |

—

optikas („optometrist“),

Šio kurso bendra trukmė yra 14 metų, įskaitant penkerius metus profesinio mokymo, suskirstyto į dvejų su puse metų teorinį mokymą profesinio ugdymo įstaigoje ir dvejų su puse metų praktinį mokymą darbo vietoje, po kurio laikomas pripažintas amato egzaminas, suteikiantis teisę vadintis „Mester“ vardu.

| — | ortopedijos technikas („ortopædimekaniker“),
  Šio kurso bendra trukmė yra 12,5 metų, įskaitant trejus su puse metų profesinio mokymo, suskirstyto į šešių mėnesių teorinį mokymą profesinio ugdymo įstaigoje ir trejų metų praktinį mokymą darbo vietoje, po kurio laikomas pripažintas amato egzaminas, suteikiantis teisę vadintis „Mester“ vardu. |
| --- | --- |

—

ortopedijos technikas („ortopædimekaniker“),

Šio kurso bendra trukmė yra 12,5 metų, įskaitant trejus su puse metų profesinio mokymo, suskirstyto į šešių mėnesių teorinį mokymą profesinio ugdymo įstaigoje ir trejų metų praktinį mokymą darbo vietoje, po kurio laikomas pripažintas amato egzaminas, suteikiantis teisę vadintis „Mester“ vardu.

| — | ortopedinių batų batsiuvys („ortopædiskomager“),
  Šio kurso bendra trukmė yra 13,5 metų, įskaitant ketverius su puse metų profesinio mokymo, suskirstyto į dvejų metų teorinį mokymą profesinio ugdymo įstaigoje ir dvejų su puse metų praktinį mokymą darbo vietoje, po kurio laikomas pripažintas amato egzaminas, suteikiantis teisę vadintis „Mester“ vardu. |
| --- | --- |

—

ortopedinių batų batsiuvys („ortopædiskomager“),

Šio kurso bendra trukmė yra 13,5 metų, įskaitant ketverius su puse metų profesinio mokymo, suskirstyto į dvejų metų teorinį mokymą profesinio ugdymo įstaigoje ir dvejų su puse metų praktinį mokymą darbo vietoje, po kurio laikomas pripažintas amato egzaminas, suteikiantis teisę vadintis „Mester“ vardu.

Vokietijoje:

| — | optikas („Augenoptiker“), |
| --- | --- |

—

optikas („Augenoptiker“),

| — | dantų technikas („Zahntechniker“), |
| --- | --- |

—

dantų technikas („Zahntechniker“),

| — | chirurginių tvarsčių gamintojas („Bandagist“), |
| --- | --- |

—

chirurginių tvarsčių gamintojas („Bandagist“),

| — | klausos pagalbinių priemonių gamintojas („Hörgeräte-Akustiker“), |
| --- | --- |

—

klausos pagalbinių priemonių gamintojas („Hörgeräte-Akustiker“),

| — | ortopedijos technikas („Orthopädiemechaniker“), |
| --- | --- |

—

ortopedijos technikas („Orthopädiemechaniker“),

| — | ortopedijos batų batsiuvys („Orthopädieschuhmacher“). |
| --- | --- |

—

ortopedijos batų batsiuvys („Orthopädieschuhmacher“).

Liuksemburge:

| — | optikas („opticien“), |
| --- | --- |

—

optikas („opticien“),

| — | dantų technikas („mécanicien dentaire“), |
| --- | --- |

—

dantų technikas („mécanicien dentaire“),

| — | klausos pagalbinių priemonių gamintojas („audioprothésiste“), |
| --- | --- |

—

klausos pagalbinių priemonių gamintojas („audioprothésiste“),

| — | ortopedijos technikas/chirurginių tvarsčių gamintojas („mécanicien orthopédiste/bandagiste“), |
| --- | --- |

—

ortopedijos technikas/chirurginių tvarsčių gamintojas („mécanicien orthopédiste/bandagiste“),

| — | ortopedijos batų batsiuvys („orthopédiste-cordonnier“). |
| --- | --- |

—

ortopedijos batų batsiuvys („orthopédiste-cordonnier“).

Šių kursų bendra trukmė yra 14 metų, įskaitant mažiausiai penkerių metų mokymą pagal struktūrinio mokymo programą, mokantis dalimis darbo vietoje ir profesinio ugdymo įstaigoje, po to laikant egzaminą, norint savarankiškai imtis bet kokios kvalifikuotos veiklos arba atitinkamu atsakomybės lygiu dirbti įmonėje.

Austrijoje:

| — | chirurginių tvarsčių gamintojas („Bandagist“), |
| --- | --- |

—

chirurginių tvarsčių gamintojas („Bandagist“),

| — | korsetų gamintojas („Miederwarenerzeuger“), |
| --- | --- |

—

korsetų gamintojas („Miederwarenerzeuger“),

| — | optikas („Optiker“), |
| --- | --- |

—

optikas („Optiker“),

| — | ortopedijos batų batsiuvys („Orthopädieschuhmacher“), |
| --- | --- |

—

ortopedijos batų batsiuvys („Orthopädieschuhmacher“),

| — | ortopedijos technikas („Orthopädietechniker“), |
| --- | --- |

—

ortopedijos technikas („Orthopädietechniker“),

| — | dantų technikas („Zahntechniker“), |
| --- | --- |

—

dantų technikas („Zahntechniker“),

| — | sodininkas („Gärtner“), |
| --- | --- |

—

sodininkas („Gärtner“),

kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip keturiolikos metų, įskaitant mažiausiai penkerių metų mokymą pagal struktūrinio mokymo programą, suskirstytą į mažiausiai trejų metų gamybinę praktiką, į kurią įeina mokymas darbo vietoje ir mokymas profesinio ugdymo įstaigoje, taip pat ne trumpesnę kaip dvejų metų profesinę praktiką ir mokymą, baigiamą laikant meistro kvalifikacijos egzaminą, suteikiantį teisę dirbti pagal įgytą specialybę, mokyti mokinius ir vadintis „Meister“ vardu.

Žemės ūkio ir miškininkystės srities meistrų kvalifikacija, tai yra:

| — | žemės ūkio meistras („Meister in der Landwirtschaft“), |
| --- | --- |

—

žemės ūkio meistras („Meister in der Landwirtschaft“),

| — | kaimo namų ūkio ekonomikos meistras („Meister in der ländlichenHauswirtschaft“), |
| --- | --- |

—

kaimo namų ūkio ekonomikos meistras („Meister in der ländlichenHauswirtschaft“),

| — | sodininkystės meistras („Meister im Gartenbau“), |
| --- | --- |

—

sodininkystės meistras („Meister im Gartenbau“),

| — | prekinės daržininkystės meistras („Meister im Feldgemüsebau“), |
| --- | --- |

—

prekinės daržininkystės meistras („Meister im Feldgemüsebau“),

| — | pomologijos ir vaisių perdirbimo meistras („Meister im Obstbau und in der Obstverwertung“), |
| --- | --- |

—

pomologijos ir vaisių perdirbimo meistras („Meister im Obstbau und in der Obstverwertung“),

| — | vynuogininkystės ir vyno gamybos meistras („Meister im Weinbau und in der Kellerwirtschaft“), |
| --- | --- |

—

vynuogininkystės ir vyno gamybos meistras („Meister im Weinbau und in der Kellerwirtschaft“),

| — | pienininkystės meistras („Meister in der Molkerei- und Käsereiwirtschaft“), |
| --- | --- |

—

pienininkystės meistras („Meister in der Molkerei- und Käsereiwirtschaft“),

| — | žirgininkystės meistras („Meister in der Pferdewirtschaft“), |
| --- | --- |

—

žirgininkystės meistras („Meister in der Pferdewirtschaft“),

| — | žuvininkystės meistras („Meister in der Fischereiwirtschaft“), |
| --- | --- |

—

žuvininkystės meistras („Meister in der Fischereiwirtschaft“),

| — | paukštininkystės meistras („Meister in der Geflügelwirtschaft“), |
| --- | --- |

—

paukštininkystės meistras („Meister in der Geflügelwirtschaft“),

| — | bitininkystės meistras („Meister in der Bienenwirtschaft“), |
| --- | --- |

—

bitininkystės meistras („Meister in der Bienenwirtschaft“),

| — | miškininkystės meistras („Meister in der Forstwirtschaft“), |
| --- | --- |

—

miškininkystės meistras („Meister in der Forstwirtschaft“),

| — | miškų želdinimo ir tvarkymo meistras („Meister in der Forstgarten- und Forstpflegewirtschaft“), |
| --- | --- |

—

miškų želdinimo ir tvarkymo meistras („Meister in der Forstgarten- und Forstpflegewirtschaft“),

| — | žemės ūkio sandėliavimo meistras („Meister in der landwirtschaftlichen Lagerhaltung“), |
| --- | --- |

—

žemės ūkio sandėliavimo meistras („Meister in der landwirtschaftlichen Lagerhaltung“),

kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip penkiolikos metų, įskaitant mažiausiai šešerių metų mokymą pagal struktūrinio mokymo programą, suskirstytą į mažiausiai trejų metų gamybinę praktiką, į kurią įeina mokymas verslo įmonėje ir mokymas profesinio ugdymo įstaigoje, taip pat trejų metų profesinę praktiką, baigiamą laikant profesijos meistro kvalifikacijos egzaminą, suteikiantį teisę mokyti mokinius ir vadintis „Meister“ vardu.

Lenkijoje:

| — | praktinio profesinio mokymo mokytojas („Nauczyciel praktycznej nauki zawodu“);
  kurio mokymo kursas susideda iš:






  (i) | 8 metų pagrindinio ugdymo ir 5 metų profesinio vidurinio mokymo ar atitinkamo vidurinio ugdymo susijusioje srityje bei ne trumpesnių kaip 150 valandų pedagogikos kursų, darbo saugos ir higienos kursų ir 2 metų profesijos, kurios ketinama mokyti, profesinės praktikos, arba |
| --- | --- | --- |

—

praktinio profesinio mokymo mokytojas („Nauczyciel praktycznej nauki zawodu“);

kurio mokymo kursas susideda iš:

(i)

8 metų pagrindinio ugdymo ir 5 metų profesinio vidurinio mokymo ar atitinkamo vidurinio ugdymo susijusioje srityje bei ne trumpesnių kaip 150 valandų pedagogikos kursų, darbo saugos ir higienos kursų ir 2 metų profesijos, kurios ketinama mokyti, profesinės praktikos, arba

| (ii) | 8 metų pagrindinio ugdymo ir 5 metų profesinio vidurinio mokymo, ir įgytas aukštesniosios pedagoginės technikos mokyklos baigimo diplomas, arba |
| --- | --- |

(ii)

8 metų pagrindinio ugdymo ir 5 metų profesinio vidurinio mokymo, ir įgytas aukštesniosios pedagoginės technikos mokyklos baigimo diplomas, arba

| (iii) | 8 metų pagrindinio ugdymo ir 2-3 metų pagrindinio profesinio vidurinio mokymo ir ne trumpesnės kaip 3 metų profesinės praktikos, patvirtintos tam tikros profesijos meistro laipsniu, bei bent 150 valandų pedagogikos kurso. |
| --- | --- |

(iii)

8 metų pagrindinio ugdymo ir 2-3 metų pagrindinio profesinio vidurinio mokymo ir ne trumpesnės kaip 3 metų profesinės praktikos, patvirtintos tam tikros profesijos meistro laipsniu, bei bent 150 valandų pedagogikos kurso.

Slovakijoje:

| — | profesinio mokymo meistras („majster odbornej výchovy“), |
| --- | --- |

—

profesinio mokymo meistras („majster odbornej výchovy“),

kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 12 metų, susidedantį iš 8 metų pagrindinio ugdymo ir 4 metų profesinio mokymo (užbaigtas profesinio vidurinio mokymo ir (arba) atitinkamo (panašaus) profesinio mokymo arba amato kursas) ir ne trumpesnės kaip 3 metų profesinės praktikos asmens baigto mokslo arba įgyto amato srityje bei papildomų pedagoginių studijų pedagogikos fakultete arba technikos universitete arba baigto vidurinio ugdymo arba amato mokymo atitinkamuose (panašiuose) profesinio mokymo arba amato kursuose ir ne trumpesnės kaip 3 metų profesinės praktikos asmens baigto mokslo arba įgyto amato srityje bei papildomų pedagoginių studijų pedagogikos fakultete arba iki 2005 m. rugsėjo 1 d. specializuoto mokymo specialioje pedagogikos srityje, kurį profesinio mokymo meistrams teikia specialių mokyklų, kuriose nėra papildomų pedagoginių studijų, metodologijos centrai.,

3.   JŪREIVYSTĖS SEKTORIUS

a)   Jūrų transportas

kvalifikacija įgyta:

Čekijoje:

| — | denio padėjėjas („palubní asistent“) |
| --- | --- |

—

denio padėjėjas („palubní asistent“)

| — | už budėjimą atsakingas pareigūnas („námořní poručík“) |
| --- | --- |

—

už budėjimą atsakingas pareigūnas („námořní poručík“)

| — | vyresniojo kapitono padėjėjas („první palubní důstojník“) |
| --- | --- |

—

vyresniojo kapitono padėjėjas („první palubní důstojník“)

| — | kapitonas („kapitán“) |
| --- | --- |

—

kapitonas („kapitán“)

| — | mechanikas padėjėjas („strojní asistent“) |
| --- | --- |

—

mechanikas padėjėjas („strojní asistent“)

| — | budintysis mechanikas („strojní důstojník“) |
| --- | --- |

—

budintysis mechanikas („strojní důstojník“)

| — | antrasis mechanikas („druhý strojní důstojník“) |
| --- | --- |

—

antrasis mechanikas („druhý strojní důstojník“)

| — | vyresnysis mechanikas („první strojní důstojník“) |
| --- | --- |

—

vyresnysis mechanikas („první strojní důstojník“)

| — | elektrotechnikas („elektrotechnik“) |
| --- | --- |

—

elektrotechnikas („elektrotechnik“)

| — | vyresnysis elektrikas („elektrodůstojník“). |
| --- | --- |

—

vyresnysis elektrikas („elektrodůstojník“).

Danijoje:

| — | laivo kapitonas („skibsfører“), |
| --- | --- |

—

laivo kapitonas („skibsfører“),

| — | pirmasis kapitono padėjėjas („overstyrmand“), |
| --- | --- |

—

pirmasis kapitono padėjėjas („overstyrmand“),

| — | viršila vairininkas, denio karininkas („enestyrmand, vagthavende styrmand“), |
| --- | --- |

—

viršila vairininkas, denio karininkas („enestyrmand, vagthavende styrmand“),

| — | denio karininkas („vagthavende styrmand“), |
| --- | --- |

—

denio karininkas („vagthavende styrmand“),

| — | mechanikas („maskinchef“), |
| --- | --- |

—

mechanikas („maskinchef“),

| — | pirmasis mechanikas („l. maskinmester“), |
| --- | --- |

—

pirmasis mechanikas („l. maskinmester“),

| — | pirmasis mechanikas/budintis mechanikas („l. maskinmester/vagthavende maskinmester“). |
| --- | --- |

—

pirmasis mechanikas/budintis mechanikas („l. maskinmester/vagthavende maskinmester“).

Vokietijoje:

| — | didelio pakrantės laivo kapitonas („Kapitän AM“), |
| --- | --- |

—

didelio pakrantės laivo kapitonas („Kapitän AM“),

| — | pakrantės laivo kapitonas („Kapitän AK“), |
| --- | --- |

—

pakrantės laivo kapitonas („Kapitän AK“),

| — | didelio pakrantės laivo denio karininkas („Nautischer Schiffsoffizier AMW“), |
| --- | --- |

—

didelio pakrantės laivo denio karininkas („Nautischer Schiffsoffizier AMW“),

| — | pakrantės laivo denio karininkas („Nautischer Schiffsoffizier AKW“), |
| --- | --- |

—

pakrantės laivo denio karininkas („Nautischer Schiffsoffizier AKW“),

| — | C rango vyriausiasis mechanikas („Schiffsbetriebstechniker CT - Leiter von Maschinenanlagen“), |
| --- | --- |

—

C rango vyriausiasis mechanikas („Schiffsbetriebstechniker CT - Leiter von Maschinenanlagen“),

| — | C rango laivo mašinistas („Schiffsmaschinist CMa -Leiter von Maschinenanlagen“), |
| --- | --- |

—

C rango laivo mašinistas („Schiffsmaschinist CMa -Leiter von Maschinenanlagen“),

| — | C rango laivo mechanikas („Schiffsbetriebstechniker CTW“), |
| --- | --- |

—

C rango laivo mechanikas („Schiffsbetriebstechniker CTW“),

| — | laivo mašinistas, C rango savarankiškas mechanikas („Schiffsmaschinist CMaW - Technischer Alleinoffizier“). |
| --- | --- |

—

laivo mašinistas, C rango savarankiškas mechanikas („Schiffsmaschinist CMaW - Technischer Alleinoffizier“).

Italijoje:

| — | denio karininkas („ufficiale di coperta“), |
| --- | --- |

—

denio karininkas („ufficiale di coperta“),

| — | mechanikas („ufficiale di macchina“). |
| --- | --- |

—

mechanikas („ufficiale di macchina“).

Latvijoje:

| — | laivų elektromechanikas („Kuģu elektromehāniķis“), |
| --- | --- |

—

laivų elektromechanikas („Kuģu elektromehāniķis“),

| — | šaldymo įrenginių operatorius („Kuģa saldēšanas iekārtu mašīnists“). |
| --- | --- |

—

šaldymo įrenginių operatorius („Kuģa saldēšanas iekārtu mašīnists“).

Nyderlanduose:

| — | pirmasis kapitono padėjėjas (pakrantės laivas) (papildomai mokęsis) („stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)“), |
| --- | --- |

—

pirmasis kapitono padėjėjas (pakrantės laivas) (papildomai mokęsis) („stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)“),

| — | kabotažinio laivo mechanikas (diplomuotas) („diploma motordrijver“), |
| --- | --- |

—

kabotažinio laivo mechanikas (diplomuotas) („diploma motordrijver“),

| — | VTS pareigūnas („VTS-functionaris“), |
| --- | --- |

—

VTS pareigūnas („VTS-functionaris“),

kurie išėjo tokį mokymo kursą:

| — | Čekijoje:






  i) | denio padėjėjas („palubní asistent“):






  1. | Asmuo ne jaunesnis kaip 20 metų amžiaus. |
| --- | --- | --- | --- |

—

Čekijoje:

i)

denio padėjėjas („palubní asistent“):

1.

Asmuo ne jaunesnis kaip 20 metų amžiaus.

| 2. | a) | jūreivystės akademija ar jūreivystės koledžas – navigacijos departamentas, abu kursai baigiami „maturitní zkouška“ egzaminu, bei patvirtinta ne trumpesnė kaip šešių mėnesių tarnyba plaukiojančiame laive studijų metu ar |
| --- | --- | --- |

2.

a)

jūreivystės akademija ar jūreivystės koledžas – navigacijos departamentas, abu kursai baigiami „maturitní zkouška“ egzaminu, bei patvirtinta ne trumpesnė kaip šešių mėnesių tarnyba plaukiojančiame laive studijų metu ar

| b) | patvirtinta ne trumpesnė kaip dvejų metų tarnyba plaukiojančiame laive, kurią sudaro budėjimas jūroje dirbant pagalbinį darbą laivuose ir patvirtintų kursų, atitinkančių STCW kodekso (Tarptautinė konvencija dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų) A–II/1 skirsnyje išdėstytus kompetencijos standartus ir rengiamų STCW konvencijos šalies jūreivystės akademijos ar koledžo, baigimas ir egzamino išlaikymas dalyvaujant JTK (Čekijos jūrų transporto komiteto) pripažintai egzaminų komisijai. |
| --- | --- |

b)

patvirtinta ne trumpesnė kaip dvejų metų tarnyba plaukiojančiame laive, kurią sudaro budėjimas jūroje dirbant pagalbinį darbą laivuose ir patvirtintų kursų, atitinkančių STCW kodekso (Tarptautinė konvencija dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų) A–II/1 skirsnyje išdėstytus kompetencijos standartus ir rengiamų STCW konvencijos šalies jūreivystės akademijos ar koledžo, baigimas ir egzamino išlaikymas dalyvaujant JTK (Čekijos jūrų transporto komiteto) pripažintai egzaminų komisijai.

| ii) | už budėjimą atsakingas pareigūnas („námořní poručík“),






  1. | Patvirtinta ne trumpesnė kaip šešių mėnesių tarnyba dirbant denio padėjėju plaukiojančiuose laivuose, kurių bendras tonažas yra 500 ar daugiau tonų, jei asmuo yra baigęs jūreivystės koledžą ar akademiją, ar vieneri metai, jei asmuo baigęs patvirtintus kursus, atitinkančius budinčiojo jūroje specialybę. |
| --- | --- | --- |

ii)

už budėjimą atsakingas pareigūnas („námořní poručík“),

1.

Patvirtinta ne trumpesnė kaip šešių mėnesių tarnyba dirbant denio padėjėju plaukiojančiuose laivuose, kurių bendras tonažas yra 500 ar daugiau tonų, jei asmuo yra baigęs jūreivystės koledžą ar akademiją, ar vieneri metai, jei asmuo baigęs patvirtintus kursus, atitinkančius budinčiojo jūroje specialybę.

| 2. | Tinkamai baigtas mokymas ir tai patvirtinta Denio personalo mokymo įrašų knygelėje. |
| --- | --- |

2.

Tinkamai baigtas mokymas ir tai patvirtinta Denio personalo mokymo įrašų knygelėje.

| iii) | vyresniojo kapitono padėjėjas („první palubní důstojník“),
  Pareigūno, atsakingo už budėjimą jūroje laivuose, kurių bendras tonažas yra 500 ar daugiau tonų, kompetenciją patvirtinantis pažymėjimas ir patvirtinta ne trumpesnė kaip dvylikos mėnesių tarnyba einant tas pareigas plaukiojančiame laive. |
| --- | --- |

iii)

vyresniojo kapitono padėjėjas („první palubní důstojník“),

Pareigūno, atsakingo už budėjimą jūroje laivuose, kurių bendras tonažas yra 500 ar daugiau tonų, kompetenciją patvirtinantis pažymėjimas ir patvirtinta ne trumpesnė kaip dvylikos mėnesių tarnyba einant tas pareigas plaukiojančiame laive.

| iv) | kapitonas („kapitán“),






  — | Laivo kapitono pažymėjimas, suteikiantis teisę dirbti laivuose, kurių bendras tonažas nuo 500 iki 3000 tonų. |
| --- | --- | --- |

iv)

kapitonas („kapitán“),

—

Laivo kapitono pažymėjimas, suteikiantis teisę dirbti laivuose, kurių bendras tonažas nuo 500 iki 3000 tonų.

| — | Vyresniojo kapitono padėjėjo kompetenciją patvirtinantis pažymėjimas, suteikiantis teisę dirbti laivuose, kurių bendras tonažas didesnis nei 3000 tonų, ir patvirtinta ne trumpesnė kaip 6 mėnesių tarnyba dirbant vyresniojo kapitono padėjėju laivuose, kurių bendras tonažas yra 500 ar daugiau tonų, ir patvirtinta ne trumpesnė kaip 6 mėnesių tarnyba dirbant vyresniojo kapitono padėjėju laivuose, kurių bendras tonažas 3000 ar daugiau tonų. |
| --- | --- |

—

Vyresniojo kapitono padėjėjo kompetenciją patvirtinantis pažymėjimas, suteikiantis teisę dirbti laivuose, kurių bendras tonažas didesnis nei 3000 tonų, ir patvirtinta ne trumpesnė kaip 6 mėnesių tarnyba dirbant vyresniojo kapitono padėjėju laivuose, kurių bendras tonažas yra 500 ar daugiau tonų, ir patvirtinta ne trumpesnė kaip 6 mėnesių tarnyba dirbant vyresniojo kapitono padėjėju laivuose, kurių bendras tonažas 3000 ar daugiau tonų.

| v) | mechanikas padėjėjas („strojní asistent“),






  1. | Asmuo ne jaunesnis kaip 20 metų amžiaus. |
| --- | --- | --- |

v)

mechanikas padėjėjas („strojní asistent“),

1.

Asmuo ne jaunesnis kaip 20 metų amžiaus.

| 2. | Jūreivystės akademija ar jūreivystės koledžas – jūrų inžinerijos departamentas bei patvirtinta ne trumpesnė kaip šešių mėnesių tarnyba plaukiojančiame laive studijų metu. |
| --- | --- |

2.

Jūreivystės akademija ar jūreivystės koledžas – jūrų inžinerijos departamentas bei patvirtinta ne trumpesnė kaip šešių mėnesių tarnyba plaukiojančiame laive studijų metu.

| vi) | budintysis mechanikas („strojní důstojník“),
  Patvirtinta ne trumpesnė kaip 6 mėnesių tarnyba einant mechaniko padėjėjo pareigas plaukiojančiame laive, kai yra baigta jūreivystės akademija ar koledžas. |
| --- | --- |

vi)

budintysis mechanikas („strojní důstojník“),

Patvirtinta ne trumpesnė kaip 6 mėnesių tarnyba einant mechaniko padėjėjo pareigas plaukiojančiame laive, kai yra baigta jūreivystės akademija ar koledžas.

| vii) | antrasis mechanikas („druhý strojní důstojník“),
  Patvirtinta ne trumpesnė kaip 12 mėnesių tarnyba einant trečiojo mechaniko pareigas plaukiojančiuose laivuose, kurių eigos variklių galingumas ne mažesnis kaip 750 kW. |
| --- | --- |

vii)

antrasis mechanikas („druhý strojní důstojník“),

Patvirtinta ne trumpesnė kaip 12 mėnesių tarnyba einant trečiojo mechaniko pareigas plaukiojančiuose laivuose, kurių eigos variklių galingumas ne mažesnis kaip 750 kW.

| viii) | vyresnysis mechanikas („první strojní důstojník“),
  Atitinkamas laivų, kurių eigos variklio galingumas ne mažesnis kaip 3000 kW, antrojo mechaniko pažymėjimas ir patvirtinta ne trumpesnė kaip 6 mėnesių tarnyba einant tas pareigas plaukiojančiuose laivuose. |
| --- | --- |

viii)

vyresnysis mechanikas („první strojní důstojník“),

Atitinkamas laivų, kurių eigos variklio galingumas ne mažesnis kaip 3000 kW, antrojo mechaniko pažymėjimas ir patvirtinta ne trumpesnė kaip 6 mėnesių tarnyba einant tas pareigas plaukiojančiuose laivuose.

| ix) | elektrotechnikas („elektrotechnik“),






  1. | Asmuo ne jaunesnis kaip 18 metų amžiaus. |
| --- | --- | --- |

ix)

elektrotechnikas („elektrotechnik“),

1.

Asmuo ne jaunesnis kaip 18 metų amžiaus.

| 2. | Jūreivystės ar kita akademija, elektroinžinerijos fakultetas, technikos mokykla ar elektrotechnikos inžinerijos koledžas, visi kursai, kurie baigiami „maturitní zkouška“ egzaminu ir patvirtinta ne trumpesne kaip 12 mėnesių praktika elektros inžinerijos srityje. |
| --- | --- |

2.

Jūreivystės ar kita akademija, elektroinžinerijos fakultetas, technikos mokykla ar elektrotechnikos inžinerijos koledžas, visi kursai, kurie baigiami „maturitní zkouška“ egzaminu ir patvirtinta ne trumpesne kaip 12 mėnesių praktika elektros inžinerijos srityje.

| x) | vyresnysis elektrikas („elektrodůstojník“),






  1. | Jūreivystės akademija ar koledžas, jūrų elektroinžinerijos fakultetas arba kita akademija ar vidurinė mokykla elektros inžinerijos srityje, visi kursai turi būti baigti „maturitní zkouška“ ar valstybiniu egzaminu. |
| --- | --- | --- |

x)

vyresnysis elektrikas („elektrodůstojník“),

1.

Jūreivystės akademija ar koledžas, jūrų elektroinžinerijos fakultetas arba kita akademija ar vidurinė mokykla elektros inžinerijos srityje, visi kursai turi būti baigti „maturitní zkouška“ ar valstybiniu egzaminu.

| 2. | Patvirtinta ne trumpesnė kaip 12 mėnesių trukmės tarnyba einant elektriko pareigas plaukiojančiame laive, jei asmuo baigęs akademiją ar koledžą, arba 24 mėnesių – jei asmuo baigęs vidurinę mokyklą., |
| --- | --- |

2.

Patvirtinta ne trumpesnė kaip 12 mėnesių trukmės tarnyba einant elektriko pareigas plaukiojančiame laive, jei asmuo baigęs akademiją ar koledžą, arba 24 mėnesių – jei asmuo baigęs vidurinę mokyklą.,

| — | Danijoje po devynerių metų pradinio ugdymo lankomas pagrindinio mokymo kursas ir/arba atliekama 17-36 mėnesių tarnyba jūroje, po to papildomai:






  i) | denio karininkas mokosi vienerius metus specializuoto profesinio ugdymo įstaigoje; |
| --- | --- | --- |

—

Danijoje po devynerių metų pradinio ugdymo lankomas pagrindinio mokymo kursas ir/arba atliekama 17-36 mėnesių tarnyba jūroje, po to papildomai:

i)

denio karininkas mokosi vienerius metus specializuoto profesinio ugdymo įstaigoje;

| ii) | kiti mokosi trejus metus specializuoto profesinio ugdymo įstaigoje, |
| --- | --- |

ii)

kiti mokosi trejus metus specializuoto profesinio ugdymo įstaigoje,

| — | Vokietijoje bendra mokymo trukmė yra 14-18 metų, įskaitant trejų metų pagrindinio profesinio ugdymo kursą ir vienerių metų tarnybą jūroje. Po to papildomai vienerius arba dvejus metus mokomasi specializuotoje profesinio ugdymo įstaigoje, jei tikslinga, dvejus metus dirbama laivyboje, |
| --- | --- |

—

Vokietijoje bendra mokymo trukmė yra 14-18 metų, įskaitant trejų metų pagrindinio profesinio ugdymo kursą ir vienerių metų tarnybą jūroje. Po to papildomai vienerius arba dvejus metus mokomasi specializuotoje profesinio ugdymo įstaigoje, jei tikslinga, dvejus metus dirbama laivyboje,

| — | Latvijoje:






  i) | laivų elektromechanikas („kuģu elektromehāniķis“),






  1. | Asmuo ne jaunesnis kaip 18 metų amžiaus. |
| --- | --- | --- | --- |

—

Latvijoje:

i)

laivų elektromechanikas („kuģu elektromehāniķis“),

1.

Asmuo ne jaunesnis kaip 18 metų amžiaus.

| 2. | Kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 12 metų ir 6 mėnesių, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 9 metų pagrindinio ugdymo ir bent 3 metų profesinio mokymo. Papildomai reikalaujama ne trumpesnės kaip 6 mėnesių tarnybos einant laivo elektriko ar elektriko inžinieriaus padėjėjo pareigas plaukiojančiuose laivuose, kurių eigos variklių galingumas 750 kW ir daugiau. Profesinis mokymas baigiamas specialiu kompetentingos institucijos surengtu egzaminu pagal Transporto ministerijos patvirtintą mokymo programą; |
| --- | --- |

2.

Kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 12 metų ir 6 mėnesių, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 9 metų pagrindinio ugdymo ir bent 3 metų profesinio mokymo. Papildomai reikalaujama ne trumpesnės kaip 6 mėnesių tarnybos einant laivo elektriko ar elektriko inžinieriaus padėjėjo pareigas plaukiojančiuose laivuose, kurių eigos variklių galingumas 750 kW ir daugiau. Profesinis mokymas baigiamas specialiu kompetentingos institucijos surengtu egzaminu pagal Transporto ministerijos patvirtintą mokymo programą;

| ii) | šaldymo įrenginių operatorius („kuģa saldēšanas iekārtu mašīnists“),






  1. | Asmuo ne jaunesnis kaip 18 metų amžiaus. |
| --- | --- | --- |

ii)

šaldymo įrenginių operatorius („kuģa saldēšanas iekārtu mašīnists“),

1.

Asmuo ne jaunesnis kaip 18 metų amžiaus.

| 2. | Kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 13 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 9 metų pagrindinio ugdymo ir ne trumpesnio kaip 3 metų profesinio mokymo. Taip pat reikalaujama ne trumpesnės kaip 12 mėnesių tarnybos laive einant šaldymo įrenginių inžinieriaus padėjėjo pareigas. Profesinis mokymas baigiamas specialiu kompetentingos institucijos surengtu egzaminu pagal Transporto ministerijos patvirtintą mokymo programą, |
| --- | --- |

2.

Kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 13 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 9 metų pagrindinio ugdymo ir ne trumpesnio kaip 3 metų profesinio mokymo. Taip pat reikalaujama ne trumpesnės kaip 12 mėnesių tarnybos laive einant šaldymo įrenginių inžinieriaus padėjėjo pareigas. Profesinis mokymas baigiamas specialiu kompetentingos institucijos surengtu egzaminu pagal Transporto ministerijos patvirtintą mokymo programą,

| — | Italijoje bendra mokymo trukmė yra 13 metų, iš kurių mažiausiai penkerius metus mokomasi profesinio ugdymo įstaigoje, baigiamoje laikant egzaminą, ir, kur tikslinga, papildomai atliekant praktiką, |
| --- | --- |

—

Italijoje bendra mokymo trukmė yra 13 metų, iš kurių mažiausiai penkerius metus mokomasi profesinio ugdymo įstaigoje, baigiamoje laikant egzaminą, ir, kur tikslinga, papildomai atliekant praktiką,

| — | Nyderlanduose:






  i) | pirmasis kapitono padėjėjas (pakrantės laivas) (papildomai mokęsis) („stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)“) ir kabotažinio laivo mechanikas (diplomuotas) („diploma motordrijver“) mokosi 14 metų, iš jų mažiausiai dvejus metus specializuotoje profesinio ugdymo įstaigoje, po to papildomai atlieka dvylikos mėnesių praktiką; |
| --- | --- | --- |

—

Nyderlanduose:

i)

pirmasis kapitono padėjėjas (pakrantės laivas) (papildomai mokęsis) („stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)“) ir kabotažinio laivo mechanikas (diplomuotas) („diploma motordrijver“) mokosi 14 metų, iš jų mažiausiai dvejus metus specializuotoje profesinio ugdymo įstaigoje, po to papildomai atlieka dvylikos mėnesių praktiką;

| ii) | VTS-pareigūnas („VTS-functionaris“) iš viso mokosi mažiausiai 15 metų, iš kurių mažiausiai trejus metus aukštojo profesinio ugdymo įstaigoje („HBO“) arba aukštesniojo profesinio ugdymo įstaigoje, („MBO“), po to lanko valstybinius arba regioninius specializacijos kursus, kuriuos sudaro mažiausiai po 12 savaičių teorinio mokymo, ir laiko egzaminą; |
| --- | --- |

ii)

VTS-pareigūnas („VTS-functionaris“) iš viso mokosi mažiausiai 15 metų, iš kurių mažiausiai trejus metus aukštojo profesinio ugdymo įstaigoje („HBO“) arba aukštesniojo profesinio ugdymo įstaigoje, („MBO“), po to lanko valstybinius arba regioninius specializacijos kursus, kuriuos sudaro mažiausiai po 12 savaičių teorinio mokymo, ir laiko egzaminą;

išsilavinimas pripažįstamas pagal JRAB konvenciją (Tarptautinė konvencija dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų, 1978 m.).

b)   Jūrų žvejyba:

kvalifikacija įgyta:

Vokietijoje:

| — | gelminės žvejybos kapitonas („Kapitän BG/Fischerei“), |
| --- | --- |

—

gelminės žvejybos kapitonas („Kapitän BG/Fischerei“),

| — | pakrantės žvejybos kapitonas („Kapitän BLK/Fischerei“), |
| --- | --- |

—

pakrantės žvejybos kapitonas („Kapitän BLK/Fischerei“),

| — | gelminės žvejybos laivo denio karininkas („Nautischer Schiffsoffizier BGW/Fischerei“), |
| --- | --- |

—

gelminės žvejybos laivo denio karininkas („Nautischer Schiffsoffizier BGW/Fischerei“),

| — | pakrantės žvejybos laivo denio karininkas („Nautischer Schiffsoffizier BK/Fischerei“); |
| --- | --- |

—

pakrantės žvejybos laivo denio karininkas („Nautischer Schiffsoffizier BK/Fischerei“);

Nyderlanduose:

| — | pirmasis kapitono padėjėjas/mechanikas V („stuurman werktuigkundige V“), |
| --- | --- |

—

pirmasis kapitono padėjėjas/mechanikas V („stuurman werktuigkundige V“),

| — | mechanikas IV (žvejybos laivas) („werktuigkundige IV visvaart“), |
| --- | --- |

—

mechanikas IV (žvejybos laivas) („werktuigkundige IV visvaart“),

| — | pirmasis kapitono padėjėjas IV (žvejybos laivas) („stuurman IV visvaart“), |
| --- | --- |

—

pirmasis kapitono padėjėjas IV (žvejybos laivas) („stuurman IV visvaart“),

| — | pirmasis kapitono padėjėjas/mechanikas VI („stuurman werktuigkundige VI“), |
| --- | --- |

—

pirmasis kapitono padėjėjas/mechanikas VI („stuurman werktuigkundige VI“),

kurie išėjo tokį mokymo kursą:

| — | Vokietijoje bendra mokymo trukmė yra 14-18 metų, įskaitant trejų metų pagrindinio profesinio ugdymo kursą ir vienerių metų tarnybą jūroje, po to papildomai mokomasi vienerius arba dvejus metus specializuotoje profesinio ugdymo įstaigoje ir, kur tikslinga, įgyjama dvejų metų darbo patirtis laivyboje, |
| --- | --- |

—

Vokietijoje bendra mokymo trukmė yra 14-18 metų, įskaitant trejų metų pagrindinio profesinio ugdymo kursą ir vienerių metų tarnybą jūroje, po to papildomai mokomasi vienerius arba dvejus metus specializuotoje profesinio ugdymo įstaigoje ir, kur tikslinga, įgyjama dvejų metų darbo patirtis laivyboje,

| — | Nyderlanduose skirtingos trukmės 13-15 metų kursas, iš jų mažiausiai dveji metai specializuotoje profesinėje mokykloje, po to papildomai atlieka dvylikos mėnesių darbo praktika, |
| --- | --- |

—

Nyderlanduose skirtingos trukmės 13-15 metų kursas, iš jų mažiausiai dveji metai specializuotoje profesinėje mokykloje, po to papildomai atlieka dvylikos mėnesių darbo praktika,

toks išsilavinimas pripažįstamas pagal Torremolinos konvenciją (1977 m. Tarptautinė konvencija dėl žvejybos laivų saugos).

4.   TECHNINIS SEKTORIUS

Kvalifikacija įgyta:

Čekijoje:

| — | kvalifikuotas technikas, kvalifikuotas statybininkas („autorizovaný technik, autorizovaný stavitel“),
  kuris yra baigęs ne trumpesnį kaip 9 metų profesinį mokymą, susidedantį iš 4 metų techninio vidurinio mokymo, pasibaigiantį „maturitní zkouška“ egzaminu (vidurinės technikos mokyklos egzaminu), ir 5 metų profesinės praktikos, kuri baigiama pasirinktos profesinės veiklos statybos srityje profesinės kvalifikacijos egzaminu (pagal Aktą Nr. 50/1976 Sb. (Statybos aktas) ir Aktą Nr. 360/1992 Sb.). |
| --- | --- |

—

kvalifikuotas technikas, kvalifikuotas statybininkas („autorizovaný technik, autorizovaný stavitel“),

kuris yra baigęs ne trumpesnį kaip 9 metų profesinį mokymą, susidedantį iš 4 metų techninio vidurinio mokymo, pasibaigiantį „maturitní zkouška“ egzaminu (vidurinės technikos mokyklos egzaminu), ir 5 metų profesinės praktikos, kuri baigiama pasirinktos profesinės veiklos statybos srityje profesinės kvalifikacijos egzaminu (pagal Aktą Nr. 50/1976 Sb. (Statybos aktas) ir Aktą Nr. 360/1992 Sb.).

| — | geležinkelių transporto priemonės vairuotojas („fyzická osoba řídící drážní vozidlo“),
  kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 12 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 8 metų pagrindinio ugdymo ir 4 metų vidurinio profesinio mokymo, pasibaigiantį „maturitní zkouška“ egzaminu ir valstybiniu transporto priemonių varomosios jėgos egzaminu. |
| --- | --- |

—

geležinkelių transporto priemonės vairuotojas („fyzická osoba řídící drážní vozidlo“),

kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 12 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 8 metų pagrindinio ugdymo ir 4 metų vidurinio profesinio mokymo, pasibaigiantį „maturitní zkouška“ egzaminu ir valstybiniu transporto priemonių varomosios jėgos egzaminu.

| — | kelių priežiūros technikas („drážní revizní technik“)
  kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 12 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 8 metų pagrindinio ugdymo ir 4 metų profesinio vidurinio mokymo vidurinėje mechanikos ar elektronikos mokykloje, pasibaigiantį „maturitní zkouška“ egzaminu. |
| --- | --- |

—

kelių priežiūros technikas („drážní revizní technik“)

kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 12 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 8 metų pagrindinio ugdymo ir 4 metų profesinio vidurinio mokymo vidurinėje mechanikos ar elektronikos mokykloje, pasibaigiantį „maturitní zkouška“ egzaminu.

| — | vairavimo instruktorius („učitel autoškoly“),
  asmuo ne jaunesnis kaip 24 metų amžiaus; kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 12 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 8 metų pagrindinio ugdymo ir ne trumpesnio kaip 4 metų profesinio vidurinio mokymo, pagrindinį dėmesį skiriant eismui ir mašinų įrangai,pasibaigiantį „maturitní zkouška“ egzaminu. |
| --- | --- |

—

vairavimo instruktorius („učitel autoškoly“),

asmuo ne jaunesnis kaip 24 metų amžiaus; kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 12 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 8 metų pagrindinio ugdymo ir ne trumpesnio kaip 4 metų profesinio vidurinio mokymo, pagrindinį dėmesį skiriant eismui ir mašinų įrangai,pasibaigiantį „maturitní zkouška“ egzaminu.

| — | Valstybės technikas, atsakingas už motorinių transporto priemonių techninę apžiūrą („kontrolní technik STK“),
  asmuo ne jaunesnis kaip 21 metų amžiaus; kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 12 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 8 metų pagrindinio ugdymo ir ne trumpesnio kaip 4 metų profesinio vidurinio mokymo, pasibaigiantį „maturitní zkouška“ egzaminu, bei ne trumpesnės kaip 2 metų techninės praktikos; suinteresuotas asmuo privalo turėti vairuotojo pažymėjimą ir asmens neteistumo pažymą bei privalo būti baigęs specialų ne trumpesnį kaip 120 valandų valstybės technikų mokymą bei sėkmingai išlaikęs egzaminą. |
| --- | --- |

—

Valstybės technikas, atsakingas už motorinių transporto priemonių techninę apžiūrą („kontrolní technik STK“),

asmuo ne jaunesnis kaip 21 metų amžiaus; kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 12 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 8 metų pagrindinio ugdymo ir ne trumpesnio kaip 4 metų profesinio vidurinio mokymo, pasibaigiantį „maturitní zkouška“ egzaminu, bei ne trumpesnės kaip 2 metų techninės praktikos; suinteresuotas asmuo privalo turėti vairuotojo pažymėjimą ir asmens neteistumo pažymą bei privalo būti baigęs specialų ne trumpesnį kaip 120 valandų valstybės technikų mokymą bei sėkmingai išlaikęs egzaminą.

| — | automobilių dujų išmetimo kontrolės mechanikas („mechanik měření emisí“),
  kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 12 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 8 metų pagrindinio ugdymo ir ne trumpesnio kaip 4 metų profesinio vidurinio mokymo, pasibaigiantį „maturitní zkouška“ egzaminu; be to, pareiškėjas turi būti atlikęs ne trumpesnę kaip 3 metų techninę praktiką ir baigęs specialų 8 valandų trukmės automobilių dujų išmetimo kontrolės mechanikų mokymą bei sėkmingai išlaikęs egzaminą. |
| --- | --- |

—

automobilių dujų išmetimo kontrolės mechanikas („mechanik měření emisí“),

kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 12 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 8 metų pagrindinio ugdymo ir ne trumpesnio kaip 4 metų profesinio vidurinio mokymo, pasibaigiantį „maturitní zkouška“ egzaminu; be to, pareiškėjas turi būti atlikęs ne trumpesnę kaip 3 metų techninę praktiką ir baigęs specialų 8 valandų trukmės automobilių dujų išmetimo kontrolės mechanikų mokymą bei sėkmingai išlaikęs egzaminą.

| — | I klasės kapitonas („kapitán I. třídy“),
  kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 15 metų, susidedantį iš 8 metų pagrindinio ugdymo ir 3 metų profesinio mokymo, pasibaigiantį „maturitní zkouška“ egzaminu ir tinkamumo pažymėjimu patvirtinamu egzaminu. Baigus šį profesinį mokymą turi būti atliekama 4 metų profesinė praktika, kuri baigiama egzaminu. |
| --- | --- |

—

I klasės kapitonas („kapitán I. třídy“),

kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 15 metų, susidedantį iš 8 metų pagrindinio ugdymo ir 3 metų profesinio mokymo, pasibaigiantį „maturitní zkouška“ egzaminu ir tinkamumo pažymėjimu patvirtinamu egzaminu. Baigus šį profesinį mokymą turi būti atliekama 4 metų profesinė praktika, kuri baigiama egzaminu.

| — | paminklų, kurie yra meno kūriniai, restauratorius („restaurátor památek, které jsou díly uměleckých řemesel“),
  kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 12 metų, jei restauravimo kursas apima visą vidurinį techninį mokymą, arba 10 ar 12 metų susijusio kurso studijas, ir yra įgijęs 5 metų profesinę patirtį, jei visas vidurinis techninis mokymas baigiamas „maturitní zkouška“ egzaminu, ar yra įgijęs 8 metų profesinę patirtį, jei vidurinis techninis mokymasis baigiamas baigiamuoju amato egzaminu. |
| --- | --- |

—

paminklų, kurie yra meno kūriniai, restauratorius („restaurátor památek, které jsou díly uměleckých řemesel“),

kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 12 metų, jei restauravimo kursas apima visą vidurinį techninį mokymą, arba 10 ar 12 metų susijusio kurso studijas, ir yra įgijęs 5 metų profesinę patirtį, jei visas vidurinis techninis mokymas baigiamas „maturitní zkouška“ egzaminu, ar yra įgijęs 8 metų profesinę patirtį, jei vidurinis techninis mokymasis baigiamas baigiamuoju amato egzaminu.

| — | meno darbų, kurie nėra paminklai, bet yra laikomi muziejų ir galerijų kolekcijose, bei kitų kultūros vertybių restauratorius („restaurátor děl výtvarných umění, která nejsou památkami a jsou uložena ve sbírkách muzeí a galerií, a ostatních předmětů kulturní hodnoty“),
  kuris yra baigęs 12 metų trukmės mokymo kursą bei įgijęs 5 metų profesinę patirtį, jei restauravimo kursas apima visą vidurinį techninį mokymą, pasibaigiantį „maturitní zkouška“ egzaminu. |
| --- | --- |

—

meno darbų, kurie nėra paminklai, bet yra laikomi muziejų ir galerijų kolekcijose, bei kitų kultūros vertybių restauratorius („restaurátor děl výtvarných umění, která nejsou památkami a jsou uložena ve sbírkách muzeí a galerií, a ostatních předmětů kulturní hodnoty“),

kuris yra baigęs 12 metų trukmės mokymo kursą bei įgijęs 5 metų profesinę patirtį, jei restauravimo kursas apima visą vidurinį techninį mokymą, pasibaigiantį „maturitní zkouška“ egzaminu.

| — | atliekų tvarkytojas („odpadový hospodář“),
  kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 12 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 8 metų pagrindinio ugdymo ir 4 metų vidurinio profesinio mokymo, pasibaigiantį „maturitní zkouška“ egzaminu, ir per pastaruosius 10 metų įgijęs bent 5 metų patirtį atliekų tvarkymo sektoriuje. |
| --- | --- |

—

atliekų tvarkytojas („odpadový hospodář“),

kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 12 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 8 metų pagrindinio ugdymo ir 4 metų vidurinio profesinio mokymo, pasibaigiantį „maturitní zkouška“ egzaminu, ir per pastaruosius 10 metų įgijęs bent 5 metų patirtį atliekų tvarkymo sektoriuje.

| — | sprogdinimų techninis vadovas („technický vedoucí odstřelů“),
  kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 12 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 8 metų pagrindinio ugdymo ir ne trumpesnio kaip 4 metų profesinio vidurinio mokymo, pasibaigiantį „maturitní zkouška“ egzaminu, |
| --- | --- |

—

sprogdinimų techninis vadovas („technický vedoucí odstřelů“),

kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 12 metų, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 8 metų pagrindinio ugdymo ir ne trumpesnio kaip 4 metų profesinio vidurinio mokymo, pasibaigiantį „maturitní zkouška“ egzaminu,

ir:

| — | įgiję 2 metų patirtį dirbdami požemyje sprogdintojais (požeminiai darbai) ar 1 metų patirtį dirbdami paviršiuje (paviršiaus darbai), įskaitant 6 mėnesių patirtį dirbant sprogdintojo padėjėju; |
| --- | --- |

—

įgiję 2 metų patirtį dirbdami požemyje sprogdintojais (požeminiai darbai) ar 1 metų patirtį dirbdami paviršiuje (paviršiaus darbai), įskaitant 6 mėnesių patirtį dirbant sprogdintojo padėjėju;

| — | išėję 100 valandų teorinio ir praktinio mokymo kursą, kuris baigiamas atitinkamo rajono kasybos valdžios institucijos surengtu egzaminu; |
| --- | --- |

—

išėję 100 valandų teorinio ir praktinio mokymo kursą, kuris baigiamas atitinkamo rajono kasybos valdžios institucijos surengtu egzaminu;

| — | įgiję 6 mėnesių ar ilgesnę profesinę didelių sprogdinimo darbų planavimo ir vykdymo patirtį;; |
| --- | --- |

—

įgiję 6 mėnesių ar ilgesnę profesinę didelių sprogdinimo darbų planavimo ir vykdymo patirtį;;

| — | išėję 32 valandų teorinio ir praktinio mokymo kursą, kuris baigiamas Čekijos kasybos valdžios institucijos surengtu egzaminu;, |
| --- | --- |

—

išėję 32 valandų teorinio ir praktinio mokymo kursą, kuris baigiamas Čekijos kasybos valdžios institucijos surengtu egzaminu;,

Italijoje:

| — | statybos geodezininkas („geometra“), |
| --- | --- |

—

statybos geodezininkas („geometra“),

| — | matininkas („perito agrario“),
  kurie yra baigę 13 metų vidurinio techninio mokymo kursą, susidedantį iš aštuonerių metų privalomojo mokymo ir penkerių metų vidurinio lavinimo, įskaitant trejų metų profesines studijas, kurias baigiant laikomas technikos bakalauro egzaminas, po to papildomai:






  i) | statybos geodezininkai ne trumpiau kaip dvejus metus atlieka praktiką profesinėje įstaigoje arba atlieka penkerių metų darbo praktiką; |
| --- | --- | --- |

—

matininkas („perito agrario“),

kurie yra baigę 13 metų vidurinio techninio mokymo kursą, susidedantį iš aštuonerių metų privalomojo mokymo ir penkerių metų vidurinio lavinimo, įskaitant trejų metų profesines studijas, kurias baigiant laikomas technikos bakalauro egzaminas, po to papildomai:

i)

statybos geodezininkai ne trumpiau kaip dvejus metus atlieka praktiką profesinėje įstaigoje arba atlieka penkerių metų darbo praktiką;

| ii) | matininkai mažiausiai dvejus metus atlieka praktiką, |
| --- | --- |

ii)

matininkai mažiausiai dvejus metus atlieka praktiką,

kurią baigiant laikomas valstybinis egzaminas;

Latvijoje:

| — | garvežio mašinisto padėjėjas („vilces līdzekļa vadītāja (mašīnista) palīgs“),
  asmuo ne jaunesnis kaip 18 metų amžiaus, kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 12 metų,, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 8 metų pagrindinio ugdymo ir ne trumpesnio kaip 4 metų profesinio mokymo; profesinis mokymas baigiamas specialiu darbdavio egzaminu; kompetentingos valdžios institucijos asmeniui 5 metams išduoda kvalifikaciją patvirtinantį pažymėjimą. |
| --- | --- |

—

garvežio mašinisto padėjėjas („vilces līdzekļa vadītāja (mašīnista) palīgs“),

asmuo ne jaunesnis kaip 18 metų amžiaus, kuris yra baigęs mokymo kursą, iš viso ne trumpesnį kaip 12 metų,, susidedantį iš ne trumpesnio kaip 8 metų pagrindinio ugdymo ir ne trumpesnio kaip 4 metų profesinio mokymo; profesinis mokymas baigiamas specialiu darbdavio egzaminu; kompetentingos valdžios institucijos asmeniui 5 metams išduoda kvalifikaciją patvirtinantį pažymėjimą.

Nyderlanduose:

| — | teismo antstolis („gerechtsdeurwaarder“), |
| --- | --- |

—

teismo antstolis („gerechtsdeurwaarder“),

| — | dantų protezų gamintojas („tandprotheticus“), |
| --- | --- |

—

dantų protezų gamintojas („tandprotheticus“),

kurie yra išėję tokį ir profesinio mokymo kursą:

| i) | teismo antstolis („gerechtsdeurwaarder“) yra baigęs iš viso 19 metų mokymo kursą, kurį sudaro aštuoneri metai privalomojo mokymo ir aštuoneri metai vidurinio lavinimo, įskaitant ketverių metų techninį lavinimą, kurį baigiant laikomas valstybinis egzaminas, po to – treji metai teorinio ir praktinio profesinio mokymo; |
| --- | --- |

i)

teismo antstolis („gerechtsdeurwaarder“) yra baigęs iš viso 19 metų mokymo kursą, kurį sudaro aštuoneri metai privalomojo mokymo ir aštuoneri metai vidurinio lavinimo, įskaitant ketverių metų techninį lavinimą, kurį baigiant laikomas valstybinis egzaminas, po to – treji metai teorinio ir praktinio profesinio mokymo;

| ii) | dantų protezų gamintojas („tandprotheticus“) iš viso mokosi mažiausiai 15 metų dieniniame skyriuje ir trejus metus - vakariniame ar neakivaizdiniame skyriuje. Mokymo kursą sudaro aštuoneri metai pagrindinio ugdymo, ketveri metai bendrojo vidurinio lavinimo ir treji metai profesinio mokymo, teoriškai ir praktiškai mokantis dantų techniko specialybės. Po to trejus metus vakariniame ar neakivaizdiniame skyriuje mokomasi dantų protezų gamintojo darbo ir laikomas egzaminas, |
| --- | --- |

ii)

dantų protezų gamintojas („tandprotheticus“) iš viso mokosi mažiausiai 15 metų dieniniame skyriuje ir trejus metus - vakariniame ar neakivaizdiniame skyriuje. Mokymo kursą sudaro aštuoneri metai pagrindinio ugdymo, ketveri metai bendrojo vidurinio lavinimo ir treji metai profesinio mokymo, teoriškai ir praktiškai mokantis dantų techniko specialybės. Po to trejus metus vakariniame ar neakivaizdiniame skyriuje mokomasi dantų protezų gamintojo darbo ir laikomas egzaminas,

Austrijoje:

| — | miškininkas („Förster“), |
| --- | --- |

—

miškininkas („Förster“),

| — | techninis konsultantas („Technisches Büro“), |
| --- | --- |

—

techninis konsultantas („Technisches Büro“),

| — | darbo nuomos specialistas („Überlassung von Arbeitskräften - Arbeitsleihe “), |
| --- | --- |

—

darbo nuomos specialistas („Überlassung von Arbeitskräften - Arbeitsleihe “),

| — | įdarbinimo agentas („Arbeitsvermittlung“), |
| --- | --- |

—

įdarbinimo agentas („Arbeitsvermittlung“),

| — | investicijų konsultantas („Vermögensberater“), |
| --- | --- |

—

investicijų konsultantas („Vermögensberater“),

| — | privatus tyrėjas („Berufsdetektiv“), |
| --- | --- |

—

privatus tyrėjas („Berufsdetektiv“),

| — | apsaugininkas („Bewachungsgewerbe“), |
| --- | --- |

—

apsaugininkas („Bewachungsgewerbe“),

| — | nekilnojamojo turto agentas („Immobilienmakler“), |
| --- | --- |

—

nekilnojamojo turto agentas („Immobilienmakler“),

| — | nekilnojamojo turto vadybininkas („Immobilienverwalter“), |
| --- | --- |

—

nekilnojamojo turto vadybininkas („Immobilienverwalter“),

| — | statybos projektų organizatorius („Bauträger, Bauorganisator, Baubetreuer“), |
| --- | --- |

—

statybos projektų organizatorius („Bauträger, Bauorganisator, Baubetreuer“),

| — | skolų inkasavimo institucijos darbuotojas („Inkassobüro/Inkassoinstitut“), |
| --- | --- |

—

skolų inkasavimo institucijos darbuotojas („Inkassobüro/Inkassoinstitut“),

kurie yra baigę ne trumpesnį kaip 15 metų mokymo ir lavinimo kursą, susidedantį iš aštuonerių metų privalomojo mokymo, penkerių metų vidurinio techninio arba prekybos lavinimo, baigiamo laikant techninio arba komercinio brandos lygio kvalifikacinį egzaminą, po to papildomai dvejų metų lavinimo darbo vietoje. Studijos baigiamos laikant profesinį egzaminą,

| — | draudimo konsultantas („Berater in Versicherungsangelegenheiten“), |
| --- | --- |

—

draudimo konsultantas („Berater in Versicherungsangelegenheiten“),

kuris yra baigęs 15 metų mokymo ir lavinimo kursą, įskaitant šešerių metų mokymą pagal struktūrinio mokymo programą, suskirstytą į trejų metų praktiką ir trejų metų profesinę praktiką bei mokymą baigiamą laikant egzaminą.

| — | statybos meistras /planavimas ir techniniai apskaičiavimai („Planender Baumeister“), |
| --- | --- |

—

statybos meistras /planavimas ir techniniai apskaičiavimai („Planender Baumeister“),

| — | medienos statybos meistras /planavimas ir techniniai apskaičiavimai („Planender Zimmermeister“), |
| --- | --- |

—

medienos statybos meistras /planavimas ir techniniai apskaičiavimai („Planender Zimmermeister“),

kurie yra baigę ne trumpesnį kaip 18 metų mokymo ir lavinimo kursą, įskaitant ne trumpesnį kaip devynerių metų profesinio lavinimo kursą, suskirstytą į ketverių metų vidurinį techninį lavinimą ir penkerių metų profesinę praktiką ir mokymą, baigiamą laikant profesijos egzaminą, suteikiantį teisę dirbti pagal įgytą specialybę ir mokyti mokinius, jeigu šis mokymas susijęs su teise planuoti pastatus, atlikti techninius apskaičiavimus ir vadovauti statybos darbams („Maria Theresian privilegija“).

| — | prekybos buhalteris („Gewerblicher Buchhalter“), pagal 1994 m. Gewerbeordnung (1994 m. įstatymas dėl prekybos, amatų ir pramonės); |
| --- | --- |

—

prekybos buhalteris („Gewerblicher Buchhalter“), pagal 1994 m. Gewerbeordnung (1994 m. įstatymas dėl prekybos, amatų ir pramonės);

| — | besiverčiantis privačia praktika buhalteris („Selbständiger Buchhalter“), pagal 1999 m. Bundesgesetz über die Wirtschaftstreuhandberufe (1999 m. įstatymas dėl valstybinio sektoriaus finansų apskaitos profesijų); |
| --- | --- |

—

besiverčiantis privačia praktika buhalteris („Selbständiger Buchhalter“), pagal 1999 m. Bundesgesetz über die Wirtschaftstreuhandberufe (1999 m. įstatymas dėl valstybinio sektoriaus finansų apskaitos profesijų);

Lenkijoje:

| — | diagnozuotojas, atliekantis motorinių transporto priemonių bendrąją techninę apžiūrą transporto priemonių kontrolės punkte („Diagnosta przeprowadzający badania techniczne w stacji kontroli pojazdów o podstawowym zakresie badań“),
  kuris yra baigęs mokymo kursą, susidedantį iš 8 metų pagrindinio ugdymo ir 5 metų vidurinio techninio mokymo transporto priemonių srityje, ir atlikęs 3 metų praktiką transporto priemonių apžiūros punkte ar garaže; praktikos metu išklausomas 51 valandos pagrindinis mokymo kursas apie transporto priemonių techninę apžiūrą ir išlaikomas kvalifikacinis egzaminas. |
| --- | --- |

—

diagnozuotojas, atliekantis motorinių transporto priemonių bendrąją techninę apžiūrą transporto priemonių kontrolės punkte („Diagnosta przeprowadzający badania techniczne w stacji kontroli pojazdów o podstawowym zakresie badań“),

kuris yra baigęs mokymo kursą, susidedantį iš 8 metų pagrindinio ugdymo ir 5 metų vidurinio techninio mokymo transporto priemonių srityje, ir atlikęs 3 metų praktiką transporto priemonių apžiūros punkte ar garaže; praktikos metu išklausomas 51 valandos pagrindinis mokymo kursas apie transporto priemonių techninę apžiūrą ir išlaikomas kvalifikacinis egzaminas.

| — | diagnozuotojas, atliekantis motorinių transporto priemonių techninę apžiūrą rajono transporto priemonių kontrolės punkte („Diagnosta przeprowadzający badania techniczne pojazdu w okręgowej stacji kontroli pojazdów“),
  kuris yra baigęs mokymo kursą, susidedantį iš 8 metų pagrindinio ugdymo ir 5 metų vidurinio techninio mokymo transporto priemonių srityje, ir atlikęs 4 metų praktiką transporto priemonių apžiūros punkte ar garaže; praktikos metu išklausomas 51 valandos pagrindinis mokymo kursas apie transporto priemonių techninę apžiūrą ir išlaikomas kvalifikacinis egzaminas. |
| --- | --- |

—

diagnozuotojas, atliekantis motorinių transporto priemonių techninę apžiūrą rajono transporto priemonių kontrolės punkte („Diagnosta przeprowadzający badania techniczne pojazdu w okręgowej stacji kontroli pojazdów“),

kuris yra baigęs mokymo kursą, susidedantį iš 8 metų pagrindinio ugdymo ir 5 metų vidurinio techninio mokymo transporto priemonių srityje, ir atlikęs 4 metų praktiką transporto priemonių apžiūros punkte ar garaže; praktikos metu išklausomas 51 valandos pagrindinis mokymo kursas apie transporto priemonių techninę apžiūrą ir išlaikomas kvalifikacinis egzaminas.

| — | diagnozuotojas, atliekantis motorinių transporto priemonių techninę apžiūrą transporto priemonių kontrolės punkte („Diagnosta wykonujący badania techniczne pojazdów w stacji kontroli pojazdów “),
  kuris yra baigęs mokymo kursą, susidedantį iš:






  (i) | 8 metų pagrindinio ugdymo ir 5 metų vidurinio techninio mokymo motorinių transporto priemonių srityje, ir atlikęs patvirtintą 4 metų praktiką transporto priemonių apžiūros punkte ar garaže, ar |
| --- | --- | --- |

—

diagnozuotojas, atliekantis motorinių transporto priemonių techninę apžiūrą transporto priemonių kontrolės punkte („Diagnosta wykonujący badania techniczne pojazdów w stacji kontroli pojazdów “),

kuris yra baigęs mokymo kursą, susidedantį iš:

(i)

8 metų pagrindinio ugdymo ir 5 metų vidurinio techninio mokymo motorinių transporto priemonių srityje, ir atlikęs patvirtintą 4 metų praktiką transporto priemonių apžiūros punkte ar garaže, ar

| (ii) | 8 metų pagrindinio ugdymo ir 5 metų vidurinio techninio mokymo nesispecializuojant motorinių transporto priemonių srityje, ir atlikęs patvirtintą 8 metų praktiką transporto priemonių apžiūros punkte ar garaže; praktikos metu išklausomas 113 valandų visas mokymo kursas, įskaitant pagrindinį ir specializuotą mokymą po kiekvieno etapo. |
| --- | --- |

(ii)

8 metų pagrindinio ugdymo ir 5 metų vidurinio techninio mokymo nesispecializuojant motorinių transporto priemonių srityje, ir atlikęs patvirtintą 8 metų praktiką transporto priemonių apžiūros punkte ar garaže; praktikos metu išklausomas 113 valandų visas mokymo kursas, įskaitant pagrindinį ir specializuotą mokymą po kiekvieno etapo.

Diagnozuotojų mokymo trukmė valandomis ir mokymo bendra apimtis atskirose srityse yra išsamiai reglamentuota 2002 m. lapkričio 28 d. Infrastruktūros ministro reglamente dėl išsamių reikalavimų, taikomų diagnozuotojams ( 2002 m. OL, Nr. 208–1769).

| — | traukinio dispečeris („dyżurny ruchu“),
  kuris yra baigęs mokymo kursą, susidedantį iš 8 metų pagrindinio ugdymo ir 4 metų vidurinio profesinio mokymo specializuojantis geležinkelių transporto srityje bei 45 dienų traukinių dispečerių rengimo kursų, ir yra išlaikęs kvalifikacinį egzaminą, ar susidedantį iš 8 metų pagrindinio ugdymo ir 5 metų vidurinio profesinio mokymo specializuojantis geležinkelių transporto srityje bei 63 dienų traukinių dispečerių rengimo kursų, ir yra išlaikęs kvalifikacinį egzaminą. |
| --- | --- |

—

traukinio dispečeris („dyżurny ruchu“),

kuris yra baigęs mokymo kursą, susidedantį iš 8 metų pagrindinio ugdymo ir 4 metų vidurinio profesinio mokymo specializuojantis geležinkelių transporto srityje bei 45 dienų traukinių dispečerių rengimo kursų, ir yra išlaikęs kvalifikacinį egzaminą, ar susidedantį iš 8 metų pagrindinio ugdymo ir 5 metų vidurinio profesinio mokymo specializuojantis geležinkelių transporto srityje bei 63 dienų traukinių dispečerių rengimo kursų, ir yra išlaikęs kvalifikacinį egzaminą.

5.   Jungtinės Karalystės kursai, suteikiantys Nacionalinę profesinę kvalifikaciją arba Škotijos profesinę kvalifikaciją:

įgyta kvalifikacija:

| — | registruoto veterinarijos slaugytojo, |
| --- | --- |

—

registruoto veterinarijos slaugytojo,

| — | šachtų inžinieriaus - elektriko, |
| --- | --- |

—

šachtų inžinieriaus - elektriko,

| — | kasyklų inžinieriaus - mechaniko, |
| --- | --- |

—

kasyklų inžinieriaus - mechaniko,

| — | dantų gydytojo, |
| --- | --- |

—

dantų gydytojo,

| — | dantų terapeuto, |
| --- | --- |

—

dantų terapeuto,

| — | optiko, |
| --- | --- |

—

optiko,

| — | šachtų saugos inžinieriaus, |
| --- | --- |

—

šachtų saugos inžinieriaus,

| — | nemokumo specialisto, |
| --- | --- |

—

nemokumo specialisto,

| — | licencijuoto teisininko, |
| --- | --- |

—

licencijuoto teisininko,

| — | pirmojo laivo kapitono padėjėjo - neapriboti krovininiai ir (arba) keleiviniai laivai, |
| --- | --- |

—

pirmojo laivo kapitono padėjėjo - neapriboti krovininiai ir (arba) keleiviniai laivai,

| — | antrojo laivo kapitono padėjėjo - neapriboti krovininiai ir (arba) keleiviniai laivai, |
| --- | --- |

—

antrojo laivo kapitono padėjėjo - neapriboti krovininiai ir (arba) keleiviniai laivai,

| — | trečiojo laivo kapitono padėjėjo - neapriboti krovininiai ir (arba) keleiviniai laivai, |
| --- | --- |

—

trečiojo laivo kapitono padėjėjo - neapriboti krovininiai ir (arba) keleiviniai laivai,

| — | denio karininko - neapriboti krovininiai ir (arba) keleiviniai laivai, |
| --- | --- |

—

denio karininko - neapriboti krovininiai ir (arba) keleiviniai laivai,

| — | mechaniko – neribotos prekybos zonos krovininiai ir (arba) keleiviniai laivai, |
| --- | --- |

—

mechaniko – neribotos prekybos zonos krovininiai ir (arba) keleiviniai laivai,

| — | techniškai atestuoto kompetentingo atliekų tvarkymo specialisto, |
| --- | --- |

—

techniškai atestuoto kompetentingo atliekų tvarkymo specialisto,

toliau gali būti tobulinama iki pripažintos Nacionalinės profesinės kvalifikacijos (NVQs) arba Škotijoje pripažintos Škotijos profesinės kvalifikacijos, atitinkančios Jungtinės Karalystės Nacionalinės profesinės kvalifikacijos struktūros 3 ir 4 lygius.

Šie lygiai apibūdinami taip:

| — | 3 lygis: įvairių veiklos krypčių įvairiose srityse plataus masto kompetencija. Dauguma iš šių sričių yra sudėtingos ir nekasdienės. Priskiriama nemažai atsakomybės ir savarankiškumo, dažnai reikalinga kontrolė arba vadovavimas kitiems, |
| --- | --- |

—

3 lygis: įvairių veiklos krypčių įvairiose srityse plataus masto kompetencija. Dauguma iš šių sričių yra sudėtingos ir nekasdienės. Priskiriama nemažai atsakomybės ir savarankiškumo, dažnai reikalinga kontrolė arba vadovavimas kitiems,

| — | 4 lygis: sudėtingo, techninio arba profesinio darbo veiklos krypčių įvairiose srityse plataus masto kompetencija. Gana didelis asmeninės atsakomybės laipsnis ir savarankiškumas. Dažnai reikia imtis atsakomybės už kitų darbą ir paskirstyti išteklius. |
| --- | --- |

—

4 lygis: sudėtingo, techninio arba profesinio darbo veiklos krypčių įvairiose srityse plataus masto kompetencija. Gana didelis asmeninės atsakomybės laipsnis ir savarankiškumas. Dažnai reikia imtis atsakomybės už kitų darbą ir paskirstyti išteklius.

---

(1)  Nuo 1994 m. birželio 1 d. profesijos pavadinimas „Krankengymnast(in)“ buvo pakeistas į „Physiotherapeut(in)“. Tačiau šios profesijos atstovai, įgiję diplomus iki tos datos, jų pačių pageidavimu gali toliau vadintis ankstesniu pavadinimu „Krankengymnast(in)“.

---

III PRIEDAS

13 straipsnio 2 dalies trečioje pastraipoje minimo reglamentuoto rengimo sąrašas

Jungtinėje Karalystėje:

po reglamentuotų kursų kvalifikaciją galima toliau tobulinti iki pripažintos Nacionalinės profesinės kvalifikacijos (NVQs) arba Škotijoje pripažintos Škotijos profesinės kvalifikacijos, atitinkančios Jungtinės Karalystės Nacionalinės profesinės kvalifikacijos struktūros 3 ir 4 lygius.

Šie lygiai apibūdinami taip:

| — | 3 lygis: įvairių veiklos krypčių įvairiose srityse plataus masto kompetencija. Dauguma iš šių sričių yra sudėtingos ir nekasdienės. Priskiriama nemažai atsakomybės ir savarankiškumo, dažnai reikalinga kontrolė arba vadovavimas kitiems, |
| --- | --- |

—

3 lygis: įvairių veiklos krypčių įvairiose srityse plataus masto kompetencija. Dauguma iš šių sričių yra sudėtingos ir nekasdienės. Priskiriama nemažai atsakomybės ir savarankiškumo, dažnai reikalinga kontrolė arba vadovavimas kitiems,

| — | 4 lygis: sudėtingo techninio arba profesinio darbo veiklos krypčių įvairiose srityse plataus masto kompetencija. Gan didelis asmeninės atsakomybės laipsnis ir savarankiškumas. Dažnai reikia imtis atsakomybės už kitų darbą ir paskirstyti išteklius. |
| --- | --- |

—

4 lygis: sudėtingo techninio arba profesinio darbo veiklos krypčių įvairiose srityse plataus masto kompetencija. Gan didelis asmeninės atsakomybės laipsnis ir savarankiškumas. Dažnai reikia imtis atsakomybės už kitų darbą ir paskirstyti išteklius.

Vokietijoje:

tokie reglamentuojami kursai:

| — | siekiant įgyti techninio padėjėjo („technische(r) Assistent(in)“), prekybos padėjėjo („kaufmännische(r) Assistent(in)“) profesijų, socialinių profesijų („soziale Berufe“) ir valstybės atestuoto kvėpavimo ir dikcijos instruktoriaus specialybes („staatlich geprüfte(r) Atem-, Sprech- und Stimmlehrer(in)“) reikia baigti ne trumpesnius kaip 13 metų reglamentuotus kursus, susidedančius iš vidurinio lavinimo kurso („mittlerer Bildungsabschluss“) ir:






  i) | ne trumpesnio kaip trejų metų (1) studijos profesinio mokymo specializuotoje mokykloje („Fachschule“), kurią baigiant laikomas egzaminas, ir, kai taikoma, papildomai vienerių arba dvejų metų specializacijos kursų, kuriuos baigiant taip pat laikomas egzaminas, arba |
| --- | --- | --- |

—

siekiant įgyti techninio padėjėjo („technische(r) Assistent(in)“), prekybos padėjėjo („kaufmännische(r) Assistent(in)“) profesijų, socialinių profesijų („soziale Berufe“) ir valstybės atestuoto kvėpavimo ir dikcijos instruktoriaus specialybes („staatlich geprüfte(r) Atem-, Sprech- und Stimmlehrer(in)“) reikia baigti ne trumpesnius kaip 13 metų reglamentuotus kursus, susidedančius iš vidurinio lavinimo kurso („mittlerer Bildungsabschluss“) ir:

i)

ne trumpesnio kaip trejų metų (1) studijos profesinio mokymo specializuotoje mokykloje („Fachschule“), kurią baigiant laikomas egzaminas, ir, kai taikoma, papildomai vienerių arba dvejų metų specializacijos kursų, kuriuos baigiant taip pat laikomas egzaminas, arba

| ii) | ne trumpesnio kaip dvejų su puse metų mokymo specializuotoje mokykloje („Fachschule“), kurią baigiant laikomas egzaminas, ir papildomai ne trumpesnės kaip šešių mėnesių darbo patirties arba ne trumpesnės kaip šešių mėnesių praktikos patvirtintoje įmonėje, arba |
| --- | --- |

ii)

ne trumpesnio kaip dvejų su puse metų mokymo specializuotoje mokykloje („Fachschule“), kurią baigiant laikomas egzaminas, ir papildomai ne trumpesnės kaip šešių mėnesių darbo patirties arba ne trumpesnės kaip šešių mėnesių praktikos patvirtintoje įmonėje, arba

| iii) | ne trumpesnio kaip dvejų su puse metų mokymo specializuotoje mokykloje („Fachschule“), kurią baigiant laikomas egzaminas, ir papildomai ne trumpesnės kaip vienerių metų darbo patirties arba ne trumpesnės kaip vienerių metų praktikos patvirtintoje įmonėje; |
| --- | --- |

iii)

ne trumpesnio kaip dvejų su puse metų mokymo specializuotoje mokykloje („Fachschule“), kurią baigiant laikomas egzaminas, ir papildomai ne trumpesnės kaip vienerių metų darbo patirties arba ne trumpesnės kaip vienerių metų praktikos patvirtintoje įmonėje;

| — | siekiant įgyti valstybės atestuoto („staatlich geprüfte(r)“) techniko („Techniker(in)“), verslo ekonomisto („Betriebswirt(in)“), dizainerio („Gestalter(in)“) ir šeimos padėjėjo („Familienpfleger(in)“) specialybes, reikia baigti ne trumpesnius kaip 16 metų reglamentuotus kursus, su būtina sąlyga, kad buvo sėkmingai baigtas privalomasis mokymas arba toks pat lavinimo ar mokymo kursas (ne trumpesnis kaip devynerių metų) ir sėkmingai baigtas amatų mokyklos („Berufsschule“) kursas, ne trumpesnis kaip trejų metų ir susidedantis iš dvejų metų darbo patirties ir ne trumpesnio kaip dvejų metų trukmės mokymo ir lavinimo dieniniame skyriuje arba tokios pat trukmės mokymo ir lavinimo vakariniame ar neakivaizdiniame skyriuje, |
| --- | --- |

—

siekiant įgyti valstybės atestuoto („staatlich geprüfte(r)“) techniko („Techniker(in)“), verslo ekonomisto („Betriebswirt(in)“), dizainerio („Gestalter(in)“) ir šeimos padėjėjo („Familienpfleger(in)“) specialybes, reikia baigti ne trumpesnius kaip 16 metų reglamentuotus kursus, su būtina sąlyga, kad buvo sėkmingai baigtas privalomasis mokymas arba toks pat lavinimo ar mokymo kursas (ne trumpesnis kaip devynerių metų) ir sėkmingai baigtas amatų mokyklos („Berufsschule“) kursas, ne trumpesnis kaip trejų metų ir susidedantis iš dvejų metų darbo patirties ir ne trumpesnio kaip dvejų metų trukmės mokymo ir lavinimo dieniniame skyriuje arba tokios pat trukmės mokymo ir lavinimo vakariniame ar neakivaizdiniame skyriuje,

| — | reglamentuoti kursai ir reglamentuotas kvalifikacijos kėlimas, neatsitraukiant nuo darbo, kursuose, ne trumpesniuose kaip 16 metų, su būtina sąlyga, kad apskritai buvo sėkmingai baigtas privalomasis mokymas (ne trumpesnis kaip aštuonerių metų) ir profesinis mokymas (paprastai ketverių metų), paprastai susidedantis iš ne trumpesnės kaip dvejų metų darbo patirties (dažniausiai trejų metų) ir kvalifikacinio egzamino. Tai paprastai yra mokymo kursas, kuris sutampa su darbo patirtimi (ne trumpesnis kaip 1 000 valandų) arba lankomas dieniniame skyriuje (bent metus). |
| --- | --- |

—

reglamentuoti kursai ir reglamentuotas kvalifikacijos kėlimas, neatsitraukiant nuo darbo, kursuose, ne trumpesniuose kaip 16 metų, su būtina sąlyga, kad apskritai buvo sėkmingai baigtas privalomasis mokymas (ne trumpesnis kaip aštuonerių metų) ir profesinis mokymas (paprastai ketverių metų), paprastai susidedantis iš ne trumpesnės kaip dvejų metų darbo patirties (dažniausiai trejų metų) ir kvalifikacinio egzamino. Tai paprastai yra mokymo kursas, kuris sutampa su darbo patirtimi (ne trumpesnis kaip 1 000 valandų) arba lankomas dieniniame skyriuje (bent metus).

Vokietijos valdžios institucijos išsiunčia Komisijai ir kitoms valstybėms narėms šiame priede apibūdintų mokymo kursų sąrašą.

Nyderlanduose:

| — | reglamentuoti mokymo kursai, ne trumpesni kaip 15 metų, su būtina sąlyga, kad buvo sėkmingai baigtas aštuonerių metų pagrindinio ugdymo kursas, be jo, dar ketveri metai vidutinio sunkumo bendrojo vidurinio mokymo („MAVO“), parengiamojo profesinio lavinimo („VBO“) arba aukštesnio lygio bendrojo vidurinio mokymo. Taip pat reikia baigti trejų arba ketverių metų kursą vidutinio sunkumo profesinio mokymo kolegijoje („MBO“) ir baigiant išlaikyti egzaminą, |
| --- | --- |

—

reglamentuoti mokymo kursai, ne trumpesni kaip 15 metų, su būtina sąlyga, kad buvo sėkmingai baigtas aštuonerių metų pagrindinio ugdymo kursas, be jo, dar ketveri metai vidutinio sunkumo bendrojo vidurinio mokymo („MAVO“), parengiamojo profesinio lavinimo („VBO“) arba aukštesnio lygio bendrojo vidurinio mokymo. Taip pat reikia baigti trejų arba ketverių metų kursą vidutinio sunkumo profesinio mokymo kolegijoje („MBO“) ir baigiant išlaikyti egzaminą,

| — | reglamentuoti mokymo kursai, ne trumpesni kaip 16 metų, su būtina sąlyga, kad buvo sėkmingai baigtas aštuonerių metų pagrindinio ugdymo kursas, be jo, dar ketveri metai bent parengiamojo profesinio lavinimo („VBO“) arba aukštesnio lygio bendrojo vidurinio mokymo. Taip pat reikia baigti bent ketverių metų profesinį mokymą praktikos sistemoje, tai yra bent vieną dieną kas savaitę išklausyti teorinį instruktažą kolegijoje, kitomis dienomis praktiškai mokytis praktinio mokymo centre arba firmoje, o baigiant išlaikyti vidurinio arba trečiojo lygmens egzaminą. |
| --- | --- |

—

reglamentuoti mokymo kursai, ne trumpesni kaip 16 metų, su būtina sąlyga, kad buvo sėkmingai baigtas aštuonerių metų pagrindinio ugdymo kursas, be jo, dar ketveri metai bent parengiamojo profesinio lavinimo („VBO“) arba aukštesnio lygio bendrojo vidurinio mokymo. Taip pat reikia baigti bent ketverių metų profesinį mokymą praktikos sistemoje, tai yra bent vieną dieną kas savaitę išklausyti teorinį instruktažą kolegijoje, kitomis dienomis praktiškai mokytis praktinio mokymo centre arba firmoje, o baigiant išlaikyti vidurinio arba trečiojo lygmens egzaminą.

Olandijos valdžios institucijos išsiunčia Komisijai ir kitoms valstybėms narėms šiame priede apibūdintų mokymo kursų sąrašą.

Austrijoje:

| — | kursai aukštesniosiose profesinėse mokyklose („Berufsbildende Höhere Schulen“) ir aukštesniojo žemės ūkio ir miškininkystės lavinimo įstaigose („Höhere Land- und Forstwirtschaftliche Lehranstalten“), įskaitant specialias grupes („einschließlich der Sonderformen“), kurių struktūrą ir lygį nustato įstatymai ir kiti teisės aktai.
  Šie kursai yra ne trumpesni kaip 13 metų, iš kurių penkeri metai yra profesinio mokymo, baigiamo laikant baigiamąjį egzaminą profesinę kompetenciją įrodančiam dokumentui gauti, |
| --- | --- |

—

kursai aukštesniosiose profesinėse mokyklose („Berufsbildende Höhere Schulen“) ir aukštesniojo žemės ūkio ir miškininkystės lavinimo įstaigose („Höhere Land- und Forstwirtschaftliche Lehranstalten“), įskaitant specialias grupes („einschließlich der Sonderformen“), kurių struktūrą ir lygį nustato įstatymai ir kiti teisės aktai.

Šie kursai yra ne trumpesni kaip 13 metų, iš kurių penkeri metai yra profesinio mokymo, baigiamo laikant baigiamąjį egzaminą profesinę kompetenciją įrodančiam dokumentui gauti,

| — | kursai meistrų mokyklose („Meisterschulen“), meistrų klasėse („Meisterklassen“), pramonės meistrų mokyklose („Werkmeisterschulen“) arba statybos amatų mokyklose („Bauhandwerkerschulen“), kurių struktūrą ir lygį nustato įstatymai ir kiti teisės aktai.
  Šie kursai yra ne trumpesni kaip 13 metų, susidedantys iš devynerių metų privalomojo mokymo, ne trumpesnio kaip trejų metų profesinio mokymo specializuotoje mokykloje arba bent trejų metų mokymo firmoje ir kartu profesinio mokymo mokykloje („Berufsschule“). Baigiant abiejų rūšių mokymą, laikomas egzaminas, po to papildomai reikia sėkmingai baigti bent vienerių metų mokymo kursą meistrų mokykloje („Meisterschule“), meistrų klasėse („Meisterklassen“), pramonės meistrų mokykloje („Werkmeisterschule“) arba statybos amatų mokykloje („Bauhandwerkerschule“). Daugeliu atvejų kursai yra ne trumpesni kaip 15 metų. Mokymą sudaro darbo patirties laikotarpiai, kurie būna arba prieš mokymo kursus šiose įstaigose, arba kartu lankomi kursai vakariniame arba neakivaizdiniame skyriuje (ne trumpiau kaip 960 valandų). |
| --- | --- |

—

kursai meistrų mokyklose („Meisterschulen“), meistrų klasėse („Meisterklassen“), pramonės meistrų mokyklose („Werkmeisterschulen“) arba statybos amatų mokyklose („Bauhandwerkerschulen“), kurių struktūrą ir lygį nustato įstatymai ir kiti teisės aktai.

Šie kursai yra ne trumpesni kaip 13 metų, susidedantys iš devynerių metų privalomojo mokymo, ne trumpesnio kaip trejų metų profesinio mokymo specializuotoje mokykloje arba bent trejų metų mokymo firmoje ir kartu profesinio mokymo mokykloje („Berufsschule“). Baigiant abiejų rūšių mokymą, laikomas egzaminas, po to papildomai reikia sėkmingai baigti bent vienerių metų mokymo kursą meistrų mokykloje („Meisterschule“), meistrų klasėse („Meisterklassen“), pramonės meistrų mokykloje („Werkmeisterschule“) arba statybos amatų mokykloje („Bauhandwerkerschule“). Daugeliu atvejų kursai yra ne trumpesni kaip 15 metų. Mokymą sudaro darbo patirties laikotarpiai, kurie būna arba prieš mokymo kursus šiose įstaigose, arba kartu lankomi kursai vakariniame arba neakivaizdiniame skyriuje (ne trumpiau kaip 960 valandų).

Austrijos valdžios institucijos išsiunčia Komisijai ir kitoms valstybėms narėms šiame priede apibūdintų mokymo kursų sąrašą.

---

(1)  Mažiausia trukmė gali būti sumažinta nuo trejų iki dvejų metų, jeigu asmuo yra pasirengęs stoti į universitetą („Abitur“), t.y. anksčiau lavinęsis ir mokęsis trylika metų, arba pasirengęs stoti į „Fachhochschule“ („Fachhochschulreife“), t.y. anksčiau lavinęsis ir mokęsis 12 metų.

---

IV PRIEDAS

VEIKLA, SUSIJUSI SU 17, 18 IR 19 STRAIPSNIUOSE MINĖTOMIS PROFESINĖS PATIRTIES KATEGORIJOMIS

I SĄRAŠAS

Pagrindinės grupės, apibūdintos Direktyva 64/427/EEB su pakeitimais, padarytais Direktyva 69/77/EEC ir Direktyvomis 68/366/EEB bei 82/489/EEB

1

Direktyva 64/427/EEB

(liberalizavimo Direktyva: 64/429/EEB)

NICE nomenklatūra (atitinka ISIC pagrindines grupes 23-40)

| Pagrindinė grupė 23 | | tekstilės pramonė |
| --- | --- | --- |
| | 232 | Tekstilės audinių gamyba ir apdirbimas vilnoniams audiniams austi skirtomis mašinomis |
| | 233 | Tekstilės audinių gamyba ir apdirbimas medvilniniams audiniams austi skirtomis mašinomis |
| | 234 | Tekstilės audinių gamyba ir apdirbimas šilkiniams audiniams austi skirtomis mašinomis |
| | 235 | Tekstilės audinių gamyba ir apdirbimas lininiams audiniams ir audiniams iš kanapių austi skirtomis mašinomis |
| | 236 | Kitų tekstilės pluoštų gamyba (džiutas, tvirti plaušai ir pan.), virvės |
| | 237 | Megztų ir nertų gaminių gamyba |
| | 238 | Tekstilės apdaila |
| | 239 | Kitų tekstilės gaminių gamyba |
| Pagrindinė grupė 24 | | Avalynės, drabužių ir patalynės gamyba |
| | 241 | Mašininė avalynės gamyba (išskyrus gamybą iš gumos ir veltinio) |
| | 242 | Rankų darbo avalynės gamyba ir taisymas |
| | 243 | Drabužių (išskyrus kailinius) gamyba |
| | 244 | Čiužinių ir patalynės gamyba |
| | 245 | Odos ir kailių pramonė |
| Pagrindinė grupė 25 | | Medienos ir kamščių pramonė, išskyrus baldų gamybą |
| | 251 | Medienos pjovimas ir pramoninis paruošimas |
| | 252 | Pusfabrikačių iš medienos gamyba |
| | 253 | Medinių statybinių komponentų, įskaitant medžiagą grindims, serijinė gamyba |
| | 254 | Medinių dėžių gamyba |
| | 255 | Kitų medinių gaminių (išskyrus baldus) gamyba |
| | 259 | Dirbinių iš šiaudelių, kamščiamedžio žievės, pintinių gaminių, karklo vytelių ir rotango gamyba; šepečių gaminimas |
| Pagrindinė grupė 26 | 260 | Medinių baldų gamyba |
| Pagrindinė grupė 27 | | Popieriaus ir popieriaus dirbinių pramonė |
| | 271 | Medienos, popieriaus ir kartono pramonė |
| | 272 | Popieriaus ir kartono perdirbimas ir dirbinių iš medienos gamyba |
| Pagrindinė grupė 28 | 280 | Spausdinimas, leidyba ir giminingos pramonės šakos |
| Pagrindinė grupė 29 | | Odos pramonė |
| | 291 | Odų rauginimas ir odos galutinis apdorojimas |
| | 292 | Odos dirbinių gamyba |
| Ex pagrindinė grupė 30 | | Guminių ir plastmasinių dirbinių pramonė, gaminiai iš dirbtinio pluošto ir krakmolo |
| | 301 | Gumos ir asbesto perdirbimas |
| | 302 | Plastmasių perdirbimas |
| | 303 | Dirbtinio pluošto gamyba |
| Ex pagrindinė grupė 31 | | Chemijos pramonė |
| | 311 | Cheminių medžiagų gamyba ir tolesnis tokių medžiagų perdirbimas |
| | 312 | Cheminių produktų, skirtų daugiausia pramoniniams ir žemės ūkio tikslams (įskaitant augalinės arba gyvulinės kilmės taukų ir aliejų, patenkančių į ISIC klasifikacijos 312 grupę, gamybą), specializuota gamyba |
| | 313 | Cheminių produktų, daugiausia skirtų namų ūkiui arba raštinei [(išskyrus vaistinių ir farmacijos produktų gamybą (ex ISIC klasifikacijos 319 grupė)] |
| Pagrindinė grupė 32 | 320 | Naftos pramonė |
| Pagrindinė grupė 33 | | Nemetalinių mineralinių produktų pramonė |
| | 331 | Gaminių iš statybinio molio gamyba |
| | 332 | Stiklo ir stiklo dirbinių gamyba |
| | 333 | Keraminių dirbinių, įskaitant ugniai atsparius gaminius, gamyba |
| | 334 | Cemento, kalkių ir gipso gamyba |
| | 335 | Statybinių medžiagų iš betono, cemento ir gipso gamyba |
| | 339 | Akmens darbai ir kitų nemetalinių mineralinių dirbinių gamyba |
| Pagrindinė grupė 34 | | Juodųjų ir ne juodųjų metalų gamyba ir pirminė transformacija |
| | 341 | Geležies ir plieno gamyba (kaip nustatyta Europos anglies ir plieno bendrijos steigimo sutartyje, įskaitant bendras su plieno ir kokso darbais susijusias įmones) |
| | 342 | Plieno vamzdžių gamyba |
| | 343 | Vielos valcavimas, šaltasis valcavimas, šaltasis siaurų juostų valcavimas, šaltasis formavimas |
| | 344 | Ne juodųjų metalų gamyba ir pirminė transformacija |
| | 345 | Ne juodųjų metalų gamyba ir pirminė transformacija |
| Pagrindinė grupė 35 | | Metalo dirbinių (išskyrus mašinas ir transporto įrengimus) gamyba |
| | 351 | Kalimas, sunkusis štampavimas ir sunkusis presavimas |
| | 352 | Antrinė transformacija ir paviršiaus apdirbimas |
| | 353 | Metalinės struktūros |
| | 354 | Boilerių gamyba, pramoninės tuščiavidurės įrangos gamyba |
| | 355 | Instrumentų, įrankių ir gatavų metalo dirbinių gamyba (išskyrus elektrinius įrengimus) |
| | 359 | Pagalbiniai mechaniniai mašinų statybos darbai |
| Pagrindinė grupė 36 | | Kitų, ne elektrinių, mašinų gamyba |
| | 361 | Žemės ūkio mašinų ir traktorių gamyba |
| | 362 | Raštinės mašinų gamyba |
| | 363 | Metalinių ir  kitų mašininių įrengimų ir vidaus įrengimų ir prietaisų šiems ir kitiems jėgos įrengimams gamyba |
| | 364 | Tekstilės pramonės mašinų ir jų priedų gamyba, siuvimo mašinų gamyba |
| | 365 | Mašinų ir įrengimų maisto gamybos ir gėrimų pramonei, chemijos pramonei bei susijusioms pramonės šakoms gamyba |
| | 366 | Mašinų ir įrengimų kasykloms, geležies ir plieno liejimo darbams bei statybos pramonei gamyba, mechaninio valdymo įrengimų gamyba |
| | 367 | Perdavimo prietaisų gamyba |
| | 368 | Mašinų, skirtų kitiems specifiniams pramoniniams tikslams, gamyba |
| | 369 | Kitų, ne elektros, mašinų ir įrengimų gamyba |
| Pagrindinė grupė 37 | | Elektros įrengimų pramonė |
| | 371 | Elektros laidų ir kabelių gamyba |
| | 372 | Elektros variklių, generatorių ir transformatorių, elektros srovės paskirstymo aparatūros ir kitų panašių įrengimų, skirtų elektros energijos tiekimui, gamyba |
| | 373 | Elektros įrengimų, skirtų tiesioginiam komerciniam naudojimui, gamyba |
| | 374 | Telekomunikacijos įrangos, skaitiklių, kitų matavimo prietaisų ir elektromedicininės įrangos gamyba |
| | 375 | Elektroninės įrangos, radijo ir televizijos imtuvų audioaparatūros gamyba |
| | 376 | Elektros prietaisų, skirtų naudojimui namų ūkyje, gamyba |
| | 377 | Lempų ir apšvietimo įrengimų gamyba |
| | 378 | Galvaninių baterijų ir akumuliatorių gamyba |
| | 379 | Specialistų atliekamas elektros įrengimų taisymas, surinkimas ir instaliavimas |
| Ex pagrindinė grupė 38 | | Transporto priemonių gamyba |
| | 383 | Automobilių ir jų dalių gamyba |
| | 384 | Automobilių, motociklų ir dviračių remontas |
| | 385 | Motociklų, dviračių ir jų dalių gamyba |
| | 389 | Niekur kitur nepriskirtų transporto įrengimų gamyba |
| Pagrindinė grupė 39 | | Įvairiarūšės pramonės šakos |
| | 391 | Tiksliųjų įrankių ir matavimo bei tikrinimo instrumentų gamyba |
| | 392 | Medicinai skirtų chirurginių įrankių ir įrengimų bei ortopedinių prietaisų (išskyrus ortopedinę avalynę) gamyba |
| | 393 | Fotografavimo ir optinių įrengimų gamyba |
| | 394 | Rankinių ir kitų laikrodžių gamyba ir remontas |
| | 395 | Juvelyriniai dirbiniai ir brangiųjų metalų gamyba |
| | 396 | Muzikos instrumentų gamyba ir remontas |
| | 397 | Žaidimų, žaislų, gaminių, skirtų sportui ir atletikai, gamyba |
| | 399 | Kitos pramonės šakos |
| Pagrindinė grupė 40 | | Statyba |
| | 400 | Statyba (nespecializuota), demontavimas |
| | 401 | Pastatų statyba (gyvenamųjų namų arba pan.) |
| | 402 | Civilinė statyba; tiltų, kelių, geležinkelių ir pan. tiesimas. |
| | 403 | Instaliacijos darbai |
| | 404 | Apdaila ir baigiamieji darbai |

Pagrindinė grupė 23

tekstilės pramonė

232

Tekstilės audinių gamyba ir apdirbimas vilnoniams audiniams austi skirtomis mašinomis

233

Tekstilės audinių gamyba ir apdirbimas medvilniniams audiniams austi skirtomis mašinomis

234

Tekstilės audinių gamyba ir apdirbimas šilkiniams audiniams austi skirtomis mašinomis

235

Tekstilės audinių gamyba ir apdirbimas lininiams audiniams ir audiniams iš kanapių austi skirtomis mašinomis

236

Kitų tekstilės pluoštų gamyba (džiutas, tvirti plaušai ir pan.), virvės

237

Megztų ir nertų gaminių gamyba

238

Tekstilės apdaila

239

Kitų tekstilės gaminių gamyba

Pagrindinė grupė 24

Avalynės, drabužių ir patalynės gamyba

241

Mašininė avalynės gamyba (išskyrus gamybą iš gumos ir veltinio)

242

Rankų darbo avalynės gamyba ir taisymas

243

Drabužių (išskyrus kailinius) gamyba

244

Čiužinių ir patalynės gamyba

245

Odos ir kailių pramonė

Pagrindinė grupė 25

Medienos ir kamščių pramonė, išskyrus baldų gamybą

251

Medienos pjovimas ir pramoninis paruošimas

252

Pusfabrikačių iš medienos gamyba

253

Medinių statybinių komponentų, įskaitant medžiagą grindims, serijinė gamyba

254

Medinių dėžių gamyba

255

Kitų medinių gaminių (išskyrus baldus) gamyba

259

Dirbinių iš šiaudelių, kamščiamedžio žievės, pintinių gaminių, karklo vytelių ir rotango gamyba; šepečių gaminimas

Pagrindinė grupė 26

260

Medinių baldų gamyba

Pagrindinė grupė 27

Popieriaus ir popieriaus dirbinių pramonė

271

Medienos, popieriaus ir kartono pramonė

272

Popieriaus ir kartono perdirbimas ir dirbinių iš medienos gamyba

Pagrindinė grupė 28

280

Spausdinimas, leidyba ir giminingos pramonės šakos

Pagrindinė grupė 29

Odos pramonė

291

Odų rauginimas ir odos galutinis apdorojimas

292

Odos dirbinių gamyba

Ex pagrindinė grupė 30

Guminių ir plastmasinių dirbinių pramonė, gaminiai iš dirbtinio pluošto ir krakmolo

301

Gumos ir asbesto perdirbimas

302

Plastmasių perdirbimas

303

Dirbtinio pluošto gamyba

Ex pagrindinė grupė 31

Chemijos pramonė

311

Cheminių medžiagų gamyba ir tolesnis tokių medžiagų perdirbimas

312

Cheminių produktų, skirtų daugiausia pramoniniams ir žemės ūkio tikslams (įskaitant augalinės arba gyvulinės kilmės taukų ir aliejų, patenkančių į ISIC klasifikacijos 312 grupę, gamybą), specializuota gamyba

313

Cheminių produktų, daugiausia skirtų namų ūkiui arba raštinei [(išskyrus vaistinių ir farmacijos produktų gamybą (ex ISIC klasifikacijos 319 grupė)]

Pagrindinė grupė 32

320

Naftos pramonė

Pagrindinė grupė 33

Nemetalinių mineralinių produktų pramonė

331

Gaminių iš statybinio molio gamyba

332

Stiklo ir stiklo dirbinių gamyba

333

Keraminių dirbinių, įskaitant ugniai atsparius gaminius, gamyba

334

Cemento, kalkių ir gipso gamyba

335

Statybinių medžiagų iš betono, cemento ir gipso gamyba

339

Akmens darbai ir kitų nemetalinių mineralinių dirbinių gamyba

Pagrindinė grupė 34

Juodųjų ir ne juodųjų metalų gamyba ir pirminė transformacija

341

Geležies ir plieno gamyba (kaip nustatyta Europos anglies ir plieno bendrijos steigimo sutartyje, įskaitant bendras su plieno ir kokso darbais susijusias įmones)

342

Plieno vamzdžių gamyba

343

Vielos valcavimas, šaltasis valcavimas, šaltasis siaurų juostų valcavimas, šaltasis formavimas

344

Ne juodųjų metalų gamyba ir pirminė transformacija

345

Ne juodųjų metalų gamyba ir pirminė transformacija

Pagrindinė grupė 35

Metalo dirbinių (išskyrus mašinas ir transporto įrengimus) gamyba

351

Kalimas, sunkusis štampavimas ir sunkusis presavimas

352

Antrinė transformacija ir paviršiaus apdirbimas

353

Metalinės struktūros

354

Boilerių gamyba, pramoninės tuščiavidurės įrangos gamyba

355

Instrumentų, įrankių ir gatavų metalo dirbinių gamyba (išskyrus elektrinius įrengimus)

359

Pagalbiniai mechaniniai mašinų statybos darbai

Pagrindinė grupė 36

Kitų, ne elektrinių, mašinų gamyba

361

Žemės ūkio mašinų ir traktorių gamyba

362

Raštinės mašinų gamyba

363

Metalinių ir  kitų mašininių įrengimų ir vidaus įrengimų ir prietaisų šiems ir kitiems jėgos įrengimams gamyba

364

Tekstilės pramonės mašinų ir jų priedų gamyba, siuvimo mašinų gamyba

365

Mašinų ir įrengimų maisto gamybos ir gėrimų pramonei, chemijos pramonei bei susijusioms pramonės šakoms gamyba

366

Mašinų ir įrengimų kasykloms, geležies ir plieno liejimo darbams bei statybos pramonei gamyba, mechaninio valdymo įrengimų gamyba

367

Perdavimo prietaisų gamyba

368

Mašinų, skirtų kitiems specifiniams pramoniniams tikslams, gamyba

369

Kitų, ne elektros, mašinų ir įrengimų gamyba

Pagrindinė grupė 37

Elektros įrengimų pramonė

371

Elektros laidų ir kabelių gamyba

372

Elektros variklių, generatorių ir transformatorių, elektros srovės paskirstymo aparatūros ir kitų panašių įrengimų, skirtų elektros energijos tiekimui, gamyba

373

Elektros įrengimų, skirtų tiesioginiam komerciniam naudojimui, gamyba

374

Telekomunikacijos įrangos, skaitiklių, kitų matavimo prietaisų ir elektromedicininės įrangos gamyba

375

Elektroninės įrangos, radijo ir televizijos imtuvų audioaparatūros gamyba

376

Elektros prietaisų, skirtų naudojimui namų ūkyje, gamyba

377

Lempų ir apšvietimo įrengimų gamyba

378

Galvaninių baterijų ir akumuliatorių gamyba

379

Specialistų atliekamas elektros įrengimų taisymas, surinkimas ir instaliavimas

Ex pagrindinė grupė 38

Transporto priemonių gamyba

383

Automobilių ir jų dalių gamyba

384

Automobilių, motociklų ir dviračių remontas

385

Motociklų, dviračių ir jų dalių gamyba

389

Niekur kitur nepriskirtų transporto įrengimų gamyba

Pagrindinė grupė 39

Įvairiarūšės pramonės šakos

391

Tiksliųjų įrankių ir matavimo bei tikrinimo instrumentų gamyba

392

Medicinai skirtų chirurginių įrankių ir įrengimų bei ortopedinių prietaisų (išskyrus ortopedinę avalynę) gamyba

393

Fotografavimo ir optinių įrengimų gamyba

394

Rankinių ir kitų laikrodžių gamyba ir remontas

395

Juvelyriniai dirbiniai ir brangiųjų metalų gamyba

396

Muzikos instrumentų gamyba ir remontas

397

Žaidimų, žaislų, gaminių, skirtų sportui ir atletikai, gamyba

399

Kitos pramonės šakos

Pagrindinė grupė 40

Statyba

400

Statyba (nespecializuota), demontavimas

401

Pastatų statyba (gyvenamųjų namų arba pan.)

402

Civilinė statyba; tiltų, kelių, geležinkelių ir pan. tiesimas.

403

Instaliacijos darbai

404

Apdaila ir baigiamieji darbai

2

Direktyva 68/366/EEB

(liberalizavimo Direktyva: 68/365/EEB)

NICE nomenklatūra

| Pagrindinė grupė 20A | 200 | Gyvulinių ir augalinių riebalų bei aliejaus gamyba |
| --- | --- | --- |
| 20B | | Maisto produktų gamyba (išskyrus gėrimų gamybą) |
| | 201 | Mėsos gamyba, paruošimas ir konservavimas |
| | 202 | Pieno produktų gamyba |
| | 203 | Vaisių ir daržovių perdirbimas ir konservavimas |
| | 204 | Žuvies ir kitų jūros produktų perdirbimas ir konservavimas |
| | 205 | Grūdų malimo produktų gamyba |
| | 206 | Konditerijos kepinių, įskaitant džiūvėsėlius ir sausainius, gamyba |
| | 207 | Cukraus gamyba |
| | 208 | Kakavos, šokolado ir cukraus saldumynų gamyba |
| | 209 | Kitų, niekur nepriskirtų, maisto produktų gamyba |
| Pagrindinė grupė 21 | | Gėrimų gamyba |
| | 211 | Etilo alkoholio gamyba iš fermentuotų medžiagų, mielių ir spirito |
| | 212 | Vyno ir kitų nesalyklinių alkoholinių gėrimų gamyba |
| | 213 | Alaus ir salyklo gamyba |
| | 214 | Gaiviųjų ir angliarūgštės prisotintų gėrimų gamyba |
| ex 30 | | Guminių gaminių, plastikinių medžiagų, dirbtinio bei sintetinio plaušo ir krakmolo produktų gamyba |
| | 304 | Krakmolo produktų gamyba |

Pagrindinė grupė 20A

200

Gyvulinių ir augalinių riebalų bei aliejaus gamyba

20B

Maisto produktų gamyba (išskyrus gėrimų gamybą)

201

Mėsos gamyba, paruošimas ir konservavimas

202

Pieno produktų gamyba

203

Vaisių ir daržovių perdirbimas ir konservavimas

204

Žuvies ir kitų jūros produktų perdirbimas ir konservavimas

205

Grūdų malimo produktų gamyba

206

Konditerijos kepinių, įskaitant džiūvėsėlius ir sausainius, gamyba

207

Cukraus gamyba

208

Kakavos, šokolado ir cukraus saldumynų gamyba

209

Kitų, niekur nepriskirtų, maisto produktų gamyba

Pagrindinė grupė 21

Gėrimų gamyba

211

Etilo alkoholio gamyba iš fermentuotų medžiagų, mielių ir spirito

212

Vyno ir kitų nesalyklinių alkoholinių gėrimų gamyba

213

Alaus ir salyklo gamyba

214

Gaiviųjų ir angliarūgštės prisotintų gėrimų gamyba

ex 30

Guminių gaminių, plastikinių medžiagų, dirbtinio bei sintetinio plaušo ir krakmolo produktų gamyba

304

Krakmolo produktų gamyba

3

Direktyva 82/489/EEB

ISIC nomenklatūra

| Ex 855 | | Kirpyklos (išskyrus pedikiūrininkų veiklą ir kosmetologų mokyklas) |
| --- | --- | --- |

Ex 855

Kirpyklos (išskyrus pedikiūrininkų veiklą ir kosmetologų mokyklas)

II SĄRAŠAS

Direktyvų 75/368/EEB, 75/369/EEB ir 82/470/EEB pagrindinės grupės

1

Direktyva 75/368/EEB (5 straipsnio 1 dalyje minėtos veiklos rūšys)

ISIC nomenklatūra

| Ex 04 | | Žuvininkystė |
| --- | --- | --- |
| | 043 | Vidaus vandenų žuvininkystė |
| Ex 38 | | Transporto įrangos gamyba |
| | 381 | Laivų statyba ir remontas |
| | 382 | Geležinkelio įrangos gamyba |
| | 386 | Orlaivių (ir erdvėlaivių įrangos) gamyba |
| Ex 71 | | Su transportu susijusi veikla ir kita veikla, išskyrus transportą, skirstoma į šias grupes: |
| | Ex 711 | Miegamųjų vagonų ir vagonų-restoranų aptarnavimas; geležinkelio parko priežiūra remonto depuose; vagonų valymas |
| | Ex 712 | Miesto, priemiestinio ir tarpmiestinio keleivių transporto parko priežiūra |
| | Ex 713 | Kito keleivinio sausumos transporto (tokio kaip automobiliai, turistiniai tarpmiestiniai autobusai, automobiliai taksi) priežiūra |
| | Ex 714 | Pagalbinių transporto paslaugų sričių (tokių kaip keliai, tuneliai ir mokamo važiavimo tiltai, prekių sandėliai, automobilių stovėjimo aikštelės, autobusų ir tramvajų parkai) eksploatavimas ir priežiūra |
| | Ex 716 | Veiklos, susijusios su vidaus vandenų transportu (tokios kaip vandens kelių, uostų ir kitų vidaus vandenų transporto įrenginių eksploatavimas ir priežiūra; vilkimo ir locmano paslaugos, plūdurų įrengimas, laivų pakrovimas ir iškrovimas ir kitos panašios veiklos, tokios kaip laivų gelbėjimas, buksyravimas, ir elingų eksploatacija) |
| 73 | | Ryšiai: pašto paslaugos ir telekomunikacijos |
| Ex 85 | | Asmeninės paslaugos |
| | 854 | Skalbyklos ir skalbimo paslaugos, sausasis cheminis valymas ir dažymas |
| | Ex 856 | Fotografijos studijos: portretinė ir komercinė fotografija, išskyrus nuotraukas leidybai |
| | Ex 859 | Niekur kitur nepriskirtos individualios paslaugos (tik pastatų priežiūra ir valymas arba aprūpinimas laikina buveine) |

Ex 04

Žuvininkystė

043

Vidaus vandenų žuvininkystė

Ex 38

Transporto įrangos gamyba

381

Laivų statyba ir remontas

382

Geležinkelio įrangos gamyba

386

Orlaivių (ir erdvėlaivių įrangos) gamyba

Ex 71

Su transportu susijusi veikla ir kita veikla, išskyrus transportą, skirstoma į šias grupes:

Ex 711

Miegamųjų vagonų ir vagonų-restoranų aptarnavimas; geležinkelio parko priežiūra remonto depuose; vagonų valymas

Ex 712

Miesto, priemiestinio ir tarpmiestinio keleivių transporto parko priežiūra

Ex 713

Kito keleivinio sausumos transporto (tokio kaip automobiliai, turistiniai tarpmiestiniai autobusai, automobiliai taksi) priežiūra

Ex 714

Pagalbinių transporto paslaugų sričių (tokių kaip keliai, tuneliai ir mokamo važiavimo tiltai, prekių sandėliai, automobilių stovėjimo aikštelės, autobusų ir tramvajų parkai) eksploatavimas ir priežiūra

Ex 716

Veiklos, susijusios su vidaus vandenų transportu (tokios kaip vandens kelių, uostų ir kitų vidaus vandenų transporto įrenginių eksploatavimas ir priežiūra; vilkimo ir locmano paslaugos, plūdurų įrengimas, laivų pakrovimas ir iškrovimas ir kitos panašios veiklos, tokios kaip laivų gelbėjimas, buksyravimas, ir elingų eksploatacija)

73

Ryšiai: pašto paslaugos ir telekomunikacijos

Ex 85

Asmeninės paslaugos

854

Skalbyklos ir skalbimo paslaugos, sausasis cheminis valymas ir dažymas

Ex 856

Fotografijos studijos: portretinė ir komercinė fotografija, išskyrus nuotraukas leidybai

Ex 859

Niekur kitur nepriskirtos individualios paslaugos (tik pastatų priežiūra ir valymas arba aprūpinimas laikina buveine)

2

Direktyva 75/369/EEB (6 straipsnis: jeigu veiklos rūšis laikoma pramoninio arba smulkaus amato pobūdžio)

ISIC nomenklatūra

Šios kilnojamosios veiklos rūšys:

| a) | prekių pirkimas ir pardavimas:






  — | verčiantis išvažiuojamojo prekybininko, gatvės prekiautojo ar prekiautojo išnešiojamosiomis prekėmis veikla (ex ISIC 612 grupė), |
| --- | --- | --- |

a)

prekių pirkimas ir pardavimas:

—

verčiantis išvažiuojamojo prekybininko, gatvės prekiautojo ar prekiautojo išnešiojamosiomis prekėmis veikla (ex ISIC 612 grupė),

| — | dengtose turgavietėse, neturinčiose nuolatinės stacionarios įrangos, ir po atviru dangumi esančiose turgavietėse; |
| --- | --- |

—

dengtose turgavietėse, neturinčiose nuolatinės stacionarios įrangos, ir po atviru dangumi esančiose turgavietėse;

| b) | veiklos rūšys, kurioms taikomos jau patvirtintos nacionalinės priemonės, aiškiai atmetančios vertimąsi tokiomis kilnojamosios veiklos rūšimis ar nemininčios jo. |
| --- | --- |

b)

veiklos rūšys, kurioms taikomos jau patvirtintos nacionalinės priemonės, aiškiai atmetančios vertimąsi tokiomis kilnojamosios veiklos rūšimis ar nemininčios jo.

3

Direktyva 82/470/EEB (6 straipsnio 1 ir 2 dalys)

ISIC nomenklatūros 718 ir 720 grupės

Veiklos rūšys, kurias konkrečiai sudaro:

| — | pavienių ar grupinių dalykų (transporto, maitinimo, apgyvendinimo, ekskursijų ir pan.) organizavimas, siūlymas parduoti ar pardavimas tiesiogiai ar pagal užsakymą kelionėje ar laikinai apsistojus, nepaisant kelionės motyvų (2 straipsnio B dalies a punktas), |
| --- | --- |

—

pavienių ar grupinių dalykų (transporto, maitinimo, apgyvendinimo, ekskursijų ir pan.) organizavimas, siūlymas parduoti ar pardavimas tiesiogiai ar pagal užsakymą kelionėje ar laikinai apsistojus, nepaisant kelionės motyvų (2 straipsnio B dalies a punktas),

| — | tarpininkavimo veikla tarp įvairių transporto rūšių tiekėjų ir asmenų, persiunčiančių arba gaunančių prekes bei atliekančių įvairias kitas susijusias veiklos rūšis:






  aa) | savininkų vardu sudarant sutartis su transporto rangovais; |
| --- | --- | --- |

—

tarpininkavimo veikla tarp įvairių transporto rūšių tiekėjų ir asmenų, persiunčiančių arba gaunančių prekes bei atliekančių įvairias kitas susijusias veiklos rūšis:

aa)

savininkų vardu sudarant sutartis su transporto rangovais;

| bb) | pasirenkant savininkams pelningiausią transportavimo būdą, firmą ir maršrutą; |
| --- | --- |

bb)

pasirenkant savininkams pelningiausią transportavimo būdą, firmą ir maršrutą;

| cc) | tvarkant transporto panaudojimo techninius aspektus (pvz., įpakavimą, reikalingą transportavimui) bei atliekant įvairius darbus, būdingus transportui (pvz., ledo tiekimo vagonams-šaldytuvams garantavimas); |
| --- | --- |

cc)

tvarkant transporto panaudojimo techninius aspektus (pvz., įpakavimą, reikalingą transportavimui) bei atliekant įvairius darbus, būdingus transportui (pvz., ledo tiekimo vagonams-šaldytuvams garantavimas);

| dd) | užbaigiant su transportu susijusius formalumus,, tokius kaip kelionės sąskaitų projektų parengimas; surenkant ir išskirstant krovinius; |
| --- | --- |

dd)

užbaigiant su transportu susijusius formalumus,, tokius kaip kelionės sąskaitų projektų parengimas; surenkant ir išskirstant krovinius;

| ee) | koordinuojant įvairias transportavimo stadijas, garantuojant tranzitą, perkrovimą ir kitas galutines operacijas; |
| --- | --- |

ee)

koordinuojant įvairias transportavimo stadijas, garantuojant tranzitą, perkrovimą ir kitas galutines operacijas;

| ff) | tvarkant krovinius ir vežėjus bei transporto priemones prekes persiunčiantiems arba jas gaunantiems asmenims:






  — | transporto išlaidų ir detalių sąskaitų patikrinimo įvertinimas, |
| --- | --- | --- |

ff)

tvarkant krovinius ir vežėjus bei transporto priemones prekes persiunčiantiems arba jas gaunantiems asmenims:

—

transporto išlaidų ir detalių sąskaitų patikrinimo įvertinimas,

| — | tam tikrų laikinų arba pastovių priemonių (derinamų su uosto vadovybe, dirbančiais laivuose smulkių prekių pardavėjais ir pan.) priėmimas laivo savininko ar jūrų transporto vežėjo vardu arba dėl jo. |
| --- | --- |

—

tam tikrų laikinų arba pastovių priemonių (derinamų su uosto vadovybe, dirbančiais laivuose smulkių prekių pardavėjais ir pan.) priėmimas laivo savininko ar jūrų transporto vežėjo vardu arba dėl jo.

[2 straipsnio A punkto a, b ir d papunkčiuose išvardytos veiklos rūšys].

III SĄRAŠAS

Direktyvos 64/222/EEB, 68/364/EEB, 68/368/EEB, 75/368/EEB, 75/369/EEB, 70/523/EEB ir 82/470/EEB

1

Direktyva 64/222/EEB

(liberalizavimo Direktyvos: 64/223/EEB ir 64/224/EEB)

| 1. | Asmenų, turinčių savarankišką didmeninės prekybos verslą, išskyrus didmeninę prekybą vaistais ir vaistiniais preparatais, nuodingomis bei patogeninėmis medžiagomis ir anglimi, veikla (ex 611 grupė). |
| --- | --- |

1.

Asmenų, turinčių savarankišką didmeninės prekybos verslą, išskyrus didmeninę prekybą vaistais ir vaistiniais preparatais, nuodingomis bei patogeninėmis medžiagomis ir anglimi, veikla (ex 611 grupė).

| 2. | Profesionali tarpininko, kuris yra vieno ar kelių asmenų įgaliotas ir jam pavesta derėtis ar sudaryti komercinius sandorius tų asmenų vardu, veikla. |
| --- | --- |

2.

Profesionali tarpininko, kuris yra vieno ar kelių asmenų įgaliotas ir jam pavesta derėtis ar sudaryti komercinius sandorius tų asmenų vardu, veikla.

| 3. | Profesionali tarpininko, kuris, neturėdamas nurodymo nuolat tai daryti, suveda asmenis, norinčius sudaryti abipusę tiesioginę sutartį, arba tvarko jų komercinius sandorius, arba padeda juos įgyvendinti, veikla. |
| --- | --- |

3.

Profesionali tarpininko, kuris, neturėdamas nurodymo nuolat tai daryti, suveda asmenis, norinčius sudaryti abipusę tiesioginę sutartį, arba tvarko jų komercinius sandorius, arba padeda juos įgyvendinti, veikla.

| 4. | Profesionali tarpininko, kuris sudaro komercinius sandorius su kitais savo vardu, veikla. |
| --- | --- |

4.

Profesionali tarpininko, kuris sudaro komercinius sandorius su kitais savo vardu, veikla.

| 5. | Profesionali tarpininko, kuris kitų vardu dalyvauja didmeninės prekybos aukcionuose, veikla. |
| --- | --- |

5.

Profesionali tarpininko, kuris kitų vardu dalyvauja didmeninės prekybos aukcionuose, veikla.

| 6. | Profesionali veikla tarpininko, užsiimančio išnešiojamąja prekyba. |
| --- | --- |

6.

Profesionali veikla tarpininko, užsiimančio išnešiojamąja prekyba.

| 7. | Profesionalią veiklą vykdančio vienoje ar keliose pramonės, prekybos ar smulkaus verslo įmonėse įdarbinto tarpininko paslaugų teikimas. |
| --- | --- |

7.

Profesionalią veiklą vykdančio vienoje ar keliose pramonės, prekybos ar smulkaus verslo įmonėse įdarbinto tarpininko paslaugų teikimas.

2

Direktyva 68/364/EEB

(liberalizavimo Direktyva: 68/363/EEB)

| Ex ISIC grupė 612: | Mažmeninė prekyba |
| --- | --- |
| | Neįtraukta veikla: |
| 012 | Žemės ūkio technikos nuoma |
| 640 | Nekilnojamasis turtas, turto nuoma |
| 713 | Automobilių, vežimų ir arklių nuoma |
| 718 | Keleivinių ir krovininių vagonų nuoma |
| 839 | Technikos nuoma komercinėms įmonėms |
| 841 | Kino teatro bilietų pardavimas ir kino filmų nuoma |
| 842 | Teatro bilietų pardavimas ir teatro įrangos nuoma |
| 843 | Valčių, dviračių, įgūdžius formuojančių žaidimų-automatų, veikiančių su monetomis, nuoma |
| 853 | Kambarių su baldais nuoma |
| 854 | Išskalbtos patalynės nuoma |
| 859 | Drabužių nuoma |

Ex ISIC grupė 612:

Mažmeninė prekyba

Neįtraukta veikla:

012

Žemės ūkio technikos nuoma

640

Nekilnojamasis turtas, turto nuoma

713

Automobilių, vežimų ir arklių nuoma

718

Keleivinių ir krovininių vagonų nuoma

839

Technikos nuoma komercinėms įmonėms

841

Kino teatro bilietų pardavimas ir kino filmų nuoma

842

Teatro bilietų pardavimas ir teatro įrangos nuoma

843

Valčių, dviračių, įgūdžius formuojančių žaidimų-automatų, veikiančių su monetomis, nuoma

853

Kambarių su baldais nuoma

854

Išskalbtos patalynės nuoma

859

Drabužių nuoma

3

Direktyva 68/368/EEB

(liberalizavimo Direktyva: 68/367/EEB)

ISIC nomenklatūra

ISIC ex pagrindinė 85 grupė

| 1. | Restoranai, kavinės, smuklės ir kitos vietos, kuriose geriama ir valgoma (ISIC 852 grupė). |
| --- | --- |

1.

Restoranai, kavinės, smuklės ir kitos vietos, kuriose geriama ir valgoma (ISIC 852 grupė).

| 2. | Viešbučiai, namai, kuriuose nuomojami kambariai, stovyklos ir kitos apgyvendinimo vietos (ISIC 853 grupė). |
| --- | --- |

2.

Viešbučiai, namai, kuriuose nuomojami kambariai, stovyklos ir kitos apgyvendinimo vietos (ISIC 853 grupė).

4

Direktyva 75/368/EEB (7 straipsnis)

Visos Direktyvos 75/368/EEB priede išvardytos veiklos rūšys, išskyrus šios direktyvos 5 straipsnio 1 dalyje išvardytas veiklos rūšis (šio priedo II sąrašo, 1 punktas).

ISIC nomenklatūra

| Ex 62 | | Bankai ir kitos finansų institucijos |
| --- | --- | --- |
| | Ex 620 | Patentų pirkimo ir licencijavimo bendrovės |
| Ex 71 | | Transportas |
| | Ex 713 | Keleivinis transportas, išskyrus vežimą automašinomis |
| | Ex 719 | Skystų angliavandenilių ir kitų skystų cheminių produktų gabenimas vamzdynais |
| Ex 82 | | Bendruomenei teikiamos paslaugos |
| | 827 | Bibliotekos, muziejai, botanikos ir zoologijos sodai |
| Ex 84 | | Poilsio organizavimo paslaugos |
| | 843 | Niekur nepriskirtos poilsio ir pasilinksminimo paslaugos:






  — | porto veikla (sporto aikštelės, organizaciniai sporto renginiai ir kt.), išskyrus sporto instruktorių veiklą, |

Ex 62

Bankai ir kitos finansų institucijos

Ex 620

Patentų pirkimo ir licencijavimo bendrovės

Ex 71

Transportas

Ex 713

Keleivinis transportas, išskyrus vežimą automašinomis

Ex 719

Skystų angliavandenilių ir kitų skystų cheminių produktų gabenimas vamzdynais

Ex 82

Bendruomenei teikiamos paslaugos

827

Bibliotekos, muziejai, botanikos ir zoologijos sodai

Ex 84

Poilsio organizavimo paslaugos

843

Niekur nepriskirtos poilsio ir pasilinksminimo paslaugos:

—

porto veikla (sporto aikštelės, organizaciniai sporto renginiai ir kt.), išskyrus sporto instruktorių veiklą,

| — | lenktynės (lenktyninių žirgų arklidės, lenktynių aikštės, hipodromai ir kt.), |
| --- | --- |

—

lenktynės (lenktyninių žirgų arklidės, lenktynių aikštės, hipodromai ir kt.),

| — | kita poilsio ir pasilinksminimo veikla (cirkai, pramogų parkai ir kitos pramogos). |
| --- | --- |

—

kita poilsio ir pasilinksminimo veikla (cirkai, pramogų parkai ir kitos pramogos).

Ex 85

Asmeninės paslaugos

Ex 851

Namų ūkio paslaugos

Ex 855

Grožio salonai ir manikiūrininko paslaugos, išskyrus pedikiūrininkų ir profesionalių kosmetologų bei kirpėjų rengimo mokyklų paslaugas

Ex 859

Niekur kitur nepriskirtos individualios paslaugos, išskyrus sportą ir viduriniojo medicinos personalo masažuotojų ir kalnų vedlių paslaugas, skirstomos į šias grupes:

| — | dezinfekcija ir kova su kenkėjais |
| --- | --- |

—

dezinfekcija ir kova su kenkėjais

| — | rūbų nuoma ir sandėliavimo įranga |
| --- | --- |

—

rūbų nuoma ir sandėliavimo įranga

| — | vedybų biurų ir panašios paslaugos |
| --- | --- |

—

vedybų biurų ir panašios paslaugos

| — | astrologija, ateities spėjimas ir panašios paslaugos |
| --- | --- |

—

astrologija, ateities spėjimas ir panašios paslaugos

| — | sanitarijos paslaugos ir susijusi veikla |
| --- | --- |

—

sanitarijos paslaugos ir susijusi veikla

| — | laidojimo paslaugos ir kapinių priežiūra |
| --- | --- |

—

laidojimo paslaugos ir kapinių priežiūra

| — | kurjerių ir vertėjų-gidų paslaugos |
| --- | --- |

—

kurjerių ir vertėjų-gidų paslaugos

5

Direktyva 75/369/EEB (5 straipsnis)

Šios kilnojamosios veiklos rūšys:

| a) | prekių pirkimas ir pardavimas:






  — | verčiantis išvažiuojamojo prekybininko, gatvės prekiautojo ar prekiautojo išnešiojamomis prekėmis veikla (ex ISIC grupė 612), |
| --- | --- | --- |

a)

prekių pirkimas ir pardavimas:

—

verčiantis išvažiuojamojo prekybininko, gatvės prekiautojo ar prekiautojo išnešiojamomis prekėmis veikla (ex ISIC grupė 612),

| — | dengtose turgavietėse, neturinčiose nuolatinės stacionarios įrangos, ir po atviru dangumi esančiose turgavietėse; |
| --- | --- |

—

dengtose turgavietėse, neturinčiose nuolatinės stacionarios įrangos, ir po atviru dangumi esančiose turgavietėse;

| b) | veiklos rūšys, kurioms taikomos jau patvirtintos nacionalinės priemonės, aiškiai atmetančios vertimąsi tokiomis kilnojamosios veiklos rūšimis ar nemininčios jo. |
| --- | --- |

b)

veiklos rūšys, kurioms taikomos jau patvirtintos nacionalinės priemonės, aiškiai atmetančios vertimąsi tokiomis kilnojamosios veiklos rūšimis ar nemininčios jo.

6

Direktyva 70/523/EEB

Asmenų, turinčių savarankišką didmeninės prekybos anglimi verslą, ir tarpininkų prekybos anglimi versle veikla (ex 6112 grupė, ISIC nomenklatūra)

7

Direktyva 82/470/EEB (6 straipsnio 2 dalis)

[2 straipsnio A punkto c ir e papunkčiuose, B punkto b papunktyje ir C bei D punktuose išvardytos veiklos rūšys]

Šios veiklos rūšys ypač turi apimti:

| — | geležinkelio transporto arba vagonų, skirtų žmonėms arba prekėms pervežti, nuomojimą, |
| --- | --- |

—

geležinkelio transporto arba vagonų, skirtų žmonėms arba prekėms pervežti, nuomojimą,

| — | tarpininkavimo veiklą parduodant, perkant ar nuomojant laivus, |
| --- | --- |

—

tarpininkavimo veiklą parduodant, perkant ar nuomojant laivus,

| — | emigrantų pervežimo sutarčių sudarymą bei tvarkymą ir derybas dėl tokių sutarčių, |
| --- | --- |

—

emigrantų pervežimo sutarčių sudarymą bei tvarkymą ir derybas dėl tokių sutarčių,

| — | visų depozitoriaus vardu atiduotų saugoti daiktų ir prekių, tikrinamų arba netikrinamų muitinėje, saugomų specializuotuose arba bendros paskirties sandėliuose, baldų saugyklose, šaldyklose, pašarams skirtose vietose ir pan., atsiėmimą, |
| --- | --- |

—

visų depozitoriaus vardu atiduotų saugoti daiktų ir prekių, tikrinamų arba netikrinamų muitinėje, saugomų specializuotuose arba bendros paskirties sandėliuose, baldų saugyklose, šaldyklose, pašarams skirtose vietose ir pan., atsiėmimą,

| — | prekių čekių už saugomus daiktus arba prekes perdavimą jų depozitoriams, |
| --- | --- |

—

prekių čekių už saugomus daiktus arba prekes perdavimą jų depozitoriams,

| — | laikinai saugomų naminių gyvulių, belaukiant jų pardavimo arba pakeliui į pardavimo vietą arba iš jos, aprūpinimą laikymo užtvarais, pašaru ir pardavimo žiedais, |
| --- | --- |

—

laikinai saugomų naminių gyvulių, belaukiant jų pardavimo arba pakeliui į pardavimo vietą arba iš jos, aprūpinimą laikymo užtvarais, pašaru ir pardavimo žiedais,

| — | motorinių transporto priemonių patikrinimą arba techninį įvertinimą, |
| --- | --- |

—

motorinių transporto priemonių patikrinimą arba techninį įvertinimą,

| — | prekių matavimą, svėrimą bei įvertinimą. |
| --- | --- |

—

prekių matavimą, svėrimą bei įvertinimą.

---

V PRIEDAS

Pripažinimas remiantis minimalių mokymo sąlygų koordinavimu

V.1.   MEDICINOS GYDYTOJAS

5.1.1.   Oficialūs pagrindinių medicinos studijų kvalifikacijos įrodymo dokumentai

| Šalis | Oficialūs kvalifikacijos įrodymo dokumentai | Kvalifikaciją suteikianti institucija | Kvalifikacijos pažymėjimas | Atskaitos data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van arts / Diplôme de docteur en médecine | — | Les universités / De universiteiten |

Šalis

Oficialūs kvalifikacijos įrodymo dokumentai

Kvalifikaciją suteikianti institucija

Kvalifikacijos pažymėjimas

Atskaitos data

België/Belgique/Belgien

Diploma van arts / Diplôme de docteur en médecine

—

Les universités / De universiteiten

| — | Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française / De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap |
| --- | --- |

—

Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française / De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap

1976 m. grudžio 20 d.

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu všeobecné lékařství (doktor medicíny, MUDr.)

Lékářská fakulta univerzity v České republice

| — | Vysvědčení o státní rigorózní zkoušce |
| --- | --- |

—

Vysvědčení o státní rigorózní zkoušce

2004 m. gegužes 1 d.

Danmark

Bevis for bestået lægevidenskabelig embedseksamen

Medicinsk universitetsfakultet

| — | Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og |
| --- | --- |

—

Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og

| — | Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

—

Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen

1976 m. grudžio 20 d.

Deutschland

| — | Zeugnis über die Ärztliche Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Prüfung

| — | Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war

Zuständige Behörden

Bescheinigung über die Ableistung der Tätigkeit als Arzt im Praktikum

1976 m. grudžio 20 d.

Eesti

Diplom arstiteaduse

õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

2004 m. gegužės 1 d.

Ελλάς

Πτυχίo Iατρικής

| — | Iατρική Σχoλή Παvεπιστημίoυ, |
| --- | --- |

—

Iατρική Σχoλή Παvεπιστημίoυ,

| — | Σχoλή Επιστημώv Υγείας, Τμήμα Iατρικής Παvεπιστημίoυ |
| --- | --- |

—

Σχoλή Επιστημώv Υγείας, Τμήμα Iατρικής Παvεπιστημίoυ

1981 m. sausio 1 d.

España

Título de Licenciado en Medicina y Cirugía

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1986 m. sausio 1 d.

France

Diplôme d'État de docteur en médecine

Universités

1976 m. grudžio 20 d.

Ireland

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

1976 m. grudžio 20 d.

Italia

Diploma di laurea in medicina e chirurgia

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina e chirurgia

1976 m. grudžio 20 d.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Ιατρού

Ιατρικό Συμβούλιο

2004 m. gegužės 1 d.

Latvija

ārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

2004 m. gegužės 1 d.

Lietuva

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją

Universitetas

Internatūros paymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją

2004 m. gegužės 1 d.

Luxembourg

Diplôme d'État de docteur en médecine, chirurgie et accouchements

Jury d'examen d'État

Certificat de stage

1976 m. grudžio 20 d.

Magyarország

Általános orvos oklevél

(doctor medicinae universae, abbrev.: dr. med. univ.)

Egyetem

2004 m. gegužės 1 d.

Malta

Lawrja ta' Tabib tal-Mediċina u l-Kirurġija

Universita’ ta' Malta

Ċertifikat ta' reġistrazzjoni

maħruġ mill-Kunsill Mediku

2004 m. gegužės 20 d.

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd artsexamen

Faculteit Geneeskunde

1976 m. gruodžio 20 d.

Österreich

| 1. | Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr.med.univ.) |
| --- | --- |

1.

Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr.med.univ.)

| 1. | Medizinische Fakultät einer Universität |
| --- | --- |

1.

Medizinische Fakultät einer Universität

1994 m. sausio 1 d.

| 2. | Diplom über die spezifische Ausbildung zum Arzt für Allgemeinmedizin bzw. Facharztdiplom |
| --- | --- |

2.

Diplom über die spezifische Ausbildung zum Arzt für Allgemeinmedizin bzw. Facharztdiplom

| 2. | Österreichische Ärztekammer |
| --- | --- |

2.

Österreichische Ärztekammer

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarskim z tytułem „lekarza“

| 1. | Akademia Medyczna |
| --- | --- |

1.

Akademia Medyczna

| 2. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

2.

Uniwersytet Medyczny

| 3. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

3.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

Lekarski Egzamin Państwowy

2004 m. gegužės 1 d.

Portugal

Carta de Curso de licenciatura em medicina

Universidades

Diploma comprovativo da conclusão do internato geral emitido pelo Ministério da Saúde

1986 m. sausio 1 d.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „doktor medicine/ doktorica medicine“

Univerza

2004 m. gegužė 1 d.

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu „doktor medicíny“ („MUDr.“)

Vysoká škola

2004 m. gegužė 1 d.

Suomi/Finland

Lääketieteen lisensiaatin tutkinto / Medicine licentiatexamen

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Kuopion yliopisto |
| --- | --- |

—

Kuopion yliopisto

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Tampereen yliopisto |
| --- | --- |

—

Tampereen yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

Todistus lääkärin perusterveydenhuollon lisäkoulutuksesta / Examenbevis om tilläggsutbildning för läkare inom primärvården

1994 m. sausio 1 d.

Sverige

Läkarexamen

Universitet

Bevis om praktisk utbildning som utfärdas av Socialstyrelsen

1994 m. sausio 1 d.

United Kingdom

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

1976 m. gruodžio 20 d.

5.1.2.   Oficialūs specializuotų gydytojų kvalifikacijos įrodymo dokumentai

| Šalis | Oficialūs kvalifikacijos įrodymo dokumentai | Kvalifikaciją suteikianti institucija | Atskaitos data |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist / Titre professionnel particulier de médecin spécialiste | Minister bevoegd voor Volksgezondheid / Ministre de la Santé publique | 1976 m. gruodžio 20 d. |
| Česká republika | Diplom o specializaci | Ministerstvo zdravotnictví | 2004 m. gegužės 1 d. |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge | Sundhedsstyrelsen | 1976 m. gruodžio 20 d. |
| Deutschland | Fachärztliche Anerkennung | Landesärztekammer | 1976 m. gruodžio 20 d. |
| Eesti | Residentuuri lõputnnistus eriarstiabi erialal | Tartu Ülikool | 2004 m. gegužės 1 d. |
| Ελλάς | Τίτλoς Iατρικής Ειδικότητας | 1. | Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση |

Šalis

Oficialūs kvalifikacijos įrodymo dokumentai

Kvalifikaciją suteikianti institucija

Atskaitos data

België/Belgique/Belgien

Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist / Titre professionnel particulier de médecin spécialiste

Minister bevoegd voor Volksgezondheid / Ministre de la Santé publique

1976 m. gruodžio 20 d.

Česká republika

Diplom o specializaci

Ministerstvo zdravotnictví

2004 m. gegužės 1 d.

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge

Sundhedsstyrelsen

1976 m. gruodžio 20 d.

Deutschland

Fachärztliche Anerkennung

Landesärztekammer

1976 m. gruodžio 20 d.

Eesti

Residentuuri lõputnnistus eriarstiabi erialal

Tartu Ülikool

2004 m. gegužės 1 d.

Ελλάς

Τίτλoς Iατρικής Ειδικότητας

1.

Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση

1981 m. sausio 1 d.

| 2. | Νoμαρχία |
| --- | --- |

2.

Νoμαρχία

España

Título de Especialista

Ministerio de Educación y Cultura

1986 m. sausio 1 d.

France

| 1. | Certificat d'études spéciales de médecine |
| --- | --- |

1.

Certificat d'études spéciales de médecine

| 1. | Universités |
| --- | --- |

1.

Universités

1976 m. gruodžio 20 d.

| 2. | Attestation de médecin spécialiste qualifié |
| --- | --- |

2.

Attestation de médecin spécialiste qualifié

| 2. | Conseil de l'Ordre des médecins |
| --- | --- |

2.

Conseil de l'Ordre des médecins

| 3. | Certificat d'études spéciales de médecine |
| --- | --- |

3.

Certificat d'études spéciales de médecine

| 3. | Universités |
| --- | --- |

3.

Universités

| 4. | Diplôme d'études spécialisées ou spécialisation complémentaire qualifiante de médecine |
| --- | --- |

4.

Diplôme d'études spécialisées ou spécialisation complémentaire qualifiante de médecine

| 4. | Universités |
| --- | --- |

4.

Universités

Ireland

Certificate of Specialist doctor

Competent authority

1976 m. gruodžio 20 d.

Italia

Diploma di medico specialista

Università

1976 m. gruodžio 20 d.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Ειδικότητας

Ιατρικό Συμβούλιο

2004 m. gegužės 1 d.

Latvija

„Sertifikāts“–kompetentu iestāžu izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu specialitātē

Latvijas Ārstu biedrība

Latvijas Ārstniecības personu profesionālo organizāciju savienība

2004 m. gegužės 1 d.

Lietuva

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją

Universitetas

2004 m. gegužės 1 d.

Luxembourg

Certificat de médecin spécialiste

Ministre de la Santé publique

1976 m. gruodžio 20 d.

Magyarország

Szakorvosi bizonyítvány

Az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium illetékes testülete

2004 m. gegužės 1 d.

Malta

Ċertifikat ta' Speċjalista Mediku

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

2004 m. gegužės 1 d.

Nederland

Bewijs van inschrijving in een Specialistenregister

| — | Medisch Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Medisch Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

| — | Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

1976 m. gruodžio 20 d.

Österreich

Facharztdiplom

Österreichische Ärztekammer

1994 m. sausio 1 d.

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty

Centrum Egzaminów Medycznych

2004 m. gegužės 1 d.

Portugal

| 1. | Grau de assistente |
| --- | --- |

1.

Grau de assistente

| 1. | Ministério da Saúde |
| --- | --- |

1.

Ministério da Saúde

1986 m. sausio 1 d.

| 2. | Titulo de especialista |
| --- | --- |

2.

Titulo de especialista

| 2. | Ordem dos Médicos |
| --- | --- |

2.

Ordem dos Médicos

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

2004 m. gegužės 1 d.

Slovensko

Diplom o špecializácii

Slovenská zdravotnícka univerzita

2004 m. gegužės 1 d.

Suomi/Finland

Erikoislääkärin tutkinto / Specialläkarexamen

| 1. | Helsingin yliopisto / Helsingfors universitet |
| --- | --- |

1.

Helsingin yliopisto / Helsingfors universitet

1994 m. sausio 1 d.

| 2. | Kuopion yliopisto |
| --- | --- |

2.

Kuopion yliopisto

| 3. | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

3.

Oulun yliopisto

| 4. | Tampereen yliopisto |
| --- | --- |

4.

Tampereen yliopisto

| 5. | Turun yliopisto |
| --- | --- |

5.

Turun yliopisto

Sverige

Bevis om specialkompetens som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Socialstyrelsen

1994 m. sausio 1 d.

United Kingdom

Certificate of Completion of specialist training

Competent authority

1976 m. gruodžio 20 d.

5.1.3.   Specializuotų medicinos mokymo kursų pavadinimai

| Šalis | Anesteziologija

  Minimali mokymo kursų trukmė – 3 metai | Bendroji chirurgija

  Minimali mokymo kursų trukmė – 5 metai |
| --- | --- | --- |
| Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Anesthésie-réanimation / Anesthesie reanimatie | Chirurgie / Heelkunde |
| Česká republika | Anesteziologie a resuscitace | Chirurgie |
| Danmark | Anæstesiologi | Kirurgi eller kirurgiske sygdomme |
| Deutschland | Anästhesiologie | Chirurgie |
| Eesti | Anestesioloogia | Üldkirurgia |
| Ελλάς | Αvαισθησιoλoγία | Χειρoυργική |
| España | Anestesiología y Reanimación | Cirugía general y del aparato digestivo |
| France | Anesthésiologie-Réanimation chirurgicale | Chirurgie générale |
| Ireland | Anaesthesia | General surgery |
| Italia | Anestesia e rianimazione | Chirurgia generale |
| Κύπρος | Αναισθησιολογία | Γενική Χειρουργική |
| Latvija | Anestezioloģija un reanimatoloģija | Ķirurģija |
| Lietuva | Anesteziologija reanimatologija | Chirurgija |
| Luxembourg | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Magyarország | Aneszteziológia és intenzív terápia | Sebészet |
| Malta | Anesteżija u Kura Intensiva | Kirurġija Ġenerali |
| Nederland | Anesthesiologie | Heelkunde |
| Österreich | Anästhesiologie und Intensivmedizin | Chirurgie |
| Polska | Anestezjologia i intensywna terapia | Chirurgia ogólna |
| Portugal | Anestesiologia | Cirurgia geral |
| Slovenija | Anesteziologija, reanimatologija in perioperativna intenzivna medicina | Splošna kirurgija |
| Slovensko | Anestéziológia a intenzívna medicína | Chirurgia |
| Suomi/Finland | Anestesiologia ja tehohoito / Anestesiologi och intensivvård | Yleiskirurgia / Allmän kirurgi |
| Sverige | Anestesi och intensivvård | Kirurgi |
| United Kingdom | Anaesthetics | General surgery |

Šalis

Anesteziologija

Minimali mokymo kursų trukmė – 3 metai

Bendroji chirurgija

Minimali mokymo kursų trukmė – 5 metai

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Anesthésie-réanimation / Anesthesie reanimatie

Chirurgie / Heelkunde

Česká republika

Anesteziologie a resuscitace

Chirurgie

Danmark

Anæstesiologi

Kirurgi eller kirurgiske sygdomme

Deutschland

Anästhesiologie

Chirurgie

Eesti

Anestesioloogia

Üldkirurgia

Ελλάς

Αvαισθησιoλoγία

Χειρoυργική

España

Anestesiología y Reanimación

Cirugía general y del aparato digestivo

France

Anesthésiologie-Réanimation chirurgicale

Chirurgie générale

Ireland

Anaesthesia

General surgery

Italia

Anestesia e rianimazione

Chirurgia generale

Κύπρος

Αναισθησιολογία

Γενική Χειρουργική

Latvija

Anestezioloģija un reanimatoloģija

Ķirurģija

Lietuva

Anesteziologija reanimatologija

Chirurgija

Luxembourg

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Magyarország

Aneszteziológia és intenzív terápia

Sebészet

Malta

Anesteżija u Kura Intensiva

Kirurġija Ġenerali

Nederland

Anesthesiologie

Heelkunde

Österreich

Anästhesiologie und Intensivmedizin

Chirurgie

Polska

Anestezjologia i intensywna terapia

Chirurgia ogólna

Portugal

Anestesiologia

Cirurgia geral

Slovenija

Anesteziologija, reanimatologija in perioperativna intenzivna medicina

Splošna kirurgija

Slovensko

Anestéziológia a intenzívna medicína

Chirurgia

Suomi/Finland

Anestesiologia ja tehohoito / Anestesiologi och intensivvård

Yleiskirurgia / Allmän kirurgi

Sverige

Anestesi och intensivvård

Kirurgi

United Kingdom

Anaesthetics

General surgery

| Šalis | Neurochirurgija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 5 metai | Akušerija ir ginekologija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai |
| --- | --- | --- |
| Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique / Gynaecologie en verloskunde |
| Česká republika | Neurochirurgie | Gynekologie a porodnictví |
| Danmark | Neurokirurgi eller kirurgiske nervesygdomme | Gynækologi og obstetrik eller kvindesygdomme og fødselshjælp |
| Deutschland | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Eesti | Neurokirurgia | Sünnitusabi ja günekoloogia |
| Ελλάς | Νευρoχειρoυργική | Μαιευτική-Γυvαικoλoγία |
| España | Neurocirugía | Obstetricia y ginecología |
| France | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Ireland | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |
| Italia | Neurochirurgia | Ginecologia e ostetricia |
| Κύπρος | Νευροχειρουργική | Μαιευτική – Γυναικολογία |
| Latvija | Neiroķirurģija | Ginekoloģija un dzemdniecība |
| Lietuva | Neurochirurgija | Akušerija ginekologija |
| Luxembourg | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Magyarország | Idegsebészet | Szülészet-nőgyógyászat |
| Malta | Newrokirurġija | Ostetriċja u Ġinekoloġija |
| Nederland | Neurochirurgie | Verloskunde en gynaecologie |
| Österreich | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Polska | Neurochirurgia | Położnictwo i ginekologia |
| Portugal | Neurocirurgia | Ginecologia e obstetricia |
| Slovenija | Nevrokirurgija | Ginekologija in porodništvo |
| Slovensko | Neurochirurgia | Gynekológia a pôrodníctvo |
| Suomi/Finland | Neurokirurgia / Neurokirurgi | Naistentaudit ja synnytykset / Kvinnosjukdomar och förlossningar |
| Sverige | Neurokirurgi | Obstetrik och gynekologi |
| United Kingdom | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |

Šalis

Neurochirurgija

Minimali mokymo kursų trukmė - 5 metai

Akušerija ir ginekologija

Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique / Gynaecologie en verloskunde

Česká republika

Neurochirurgie

Gynekologie a porodnictví

Danmark

Neurokirurgi eller kirurgiske nervesygdomme

Gynækologi og obstetrik eller kvindesygdomme og fødselshjælp

Deutschland

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Eesti

Neurokirurgia

Sünnitusabi ja günekoloogia

Ελλάς

Νευρoχειρoυργική

Μαιευτική-Γυvαικoλoγία

España

Neurocirugía

Obstetricia y ginecología

France

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Ireland

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

Italia

Neurochirurgia

Ginecologia e ostetricia

Κύπρος

Νευροχειρουργική

Μαιευτική – Γυναικολογία

Latvija

Neiroķirurģija

Ginekoloģija un dzemdniecība

Lietuva

Neurochirurgija

Akušerija ginekologija

Luxembourg

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Magyarország

Idegsebészet

Szülészet-nőgyógyászat

Malta

Newrokirurġija

Ostetriċja u Ġinekoloġija

Nederland

Neurochirurgie

Verloskunde en gynaecologie

Österreich

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Polska

Neurochirurgia

Położnictwo i ginekologia

Portugal

Neurocirurgia

Ginecologia e obstetricia

Slovenija

Nevrokirurgija

Ginekologija in porodništvo

Slovensko

Neurochirurgia

Gynekológia a pôrodníctvo

Suomi/Finland

Neurokirurgia / Neurokirurgi

Naistentaudit ja synnytykset / Kvinnosjukdomar och förlossningar

Sverige

Neurokirurgi

Obstetrik och gynekologi

United Kingdom

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

| Šalis | Vidaus ligos

  Minimali mokymo kursų trukmė - 5 metai | Oftalmologija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 3 metai |
| --- | --- | --- |
| Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Médecine interne / Inwendige geneeskunde | Ophtalmologie / Oftalmologie |
| Česká republika | Vnitřní lékařství | Oftalmologie |
| Danmark | Intern medicin | Oftalmologi eller øjensygdomme |
| Deutschland | Innere Medizin | Augenheilkunde |
| Eesti | Sisehaigused | Oftalmoloogia |
| Ελλάς | Παθoλoγία | Οφθαλμoλoγία |
| España | Medicina interna | Oftalmología |
| France | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Ireland | General medicine | Ophthalmic surgery |
| Italia | Medicina interna | Oftalmologia |
| Κύπρος | Παθoλoγία | Οφθαλμολογία |
| Latvija | Internā medicīna | Oftalmoloģija |
| Lietuva | Vidaus ligos | Oftalmologija |
| Luxembourg | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Magyarország | Belgyógyászat | Szemészet |
| Malta | Mediċina Interna | Oftalmoloġija |
| Nederland | Interne geneeskunde | Oogheelkunde |
| Österreich | Innere Medizin | Augenheilkunde und Optometrie |
| Polska | Choroby wewnętrzne | Okulistyka |
| Portugal | Medicina interna | Oftalmologia |
| Slovenija | Interna medicina | Oftalmologija |
| Slovensko | Vnútorné lekárstvo | Oftalmológia |
| Suomi/Finland | Sisätaudit / Inre medicin | Silmätaudit / Ögonsjukdomar |
| Sverige | Internmedicine | Ögonsjukdomar (oftalmologi) |
| United Kingdom | General (internal) medicine | Ophthalmology |

Šalis

Vidaus ligos

Minimali mokymo kursų trukmė - 5 metai

Oftalmologija

Minimali mokymo kursų trukmė - 3 metai

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Médecine interne / Inwendige geneeskunde

Ophtalmologie / Oftalmologie

Česká republika

Vnitřní lékařství

Oftalmologie

Danmark

Intern medicin

Oftalmologi eller øjensygdomme

Deutschland

Innere Medizin

Augenheilkunde

Eesti

Sisehaigused

Oftalmoloogia

Ελλάς

Παθoλoγία

Οφθαλμoλoγία

España

Medicina interna

Oftalmología

France

Médecine interne

Ophtalmologie

Ireland

General medicine

Ophthalmic surgery

Italia

Medicina interna

Oftalmologia

Κύπρος

Παθoλoγία

Οφθαλμολογία

Latvija

Internā medicīna

Oftalmoloģija

Lietuva

Vidaus ligos

Oftalmologija

Luxembourg

Médecine interne

Ophtalmologie

Magyarország

Belgyógyászat

Szemészet

Malta

Mediċina Interna

Oftalmoloġija

Nederland

Interne geneeskunde

Oogheelkunde

Österreich

Innere Medizin

Augenheilkunde und Optometrie

Polska

Choroby wewnętrzne

Okulistyka

Portugal

Medicina interna

Oftalmologia

Slovenija

Interna medicina

Oftalmologija

Slovensko

Vnútorné lekárstvo

Oftalmológia

Suomi/Finland

Sisätaudit / Inre medicin

Silmätaudit / Ögonsjukdomar

Sverige

Internmedicine

Ögonsjukdomar (oftalmologi)

United Kingdom

General (internal) medicine

Ophthalmology

| Šalis | Otorinolaringologija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 3 metai | Vaikų ligos

  Minimali mokymo kursų trukmė- 4 metai |
| --- | --- | --- |
| Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Oto-rhino-laryngologie / Otorhinolaryngologie | Pédiatrie / Pediatrie |
| Česká republika | Otorinolaryngologie | Dětské lékařství |
| Danmark | Oto-rhino-laryngologi eller øre-næse-halssygdomme | Pædiatri eller sygdomme hos børn |
| Deutschland | Hals-Nasen-Ohrenheilkunde | Kinderheilkunde |
| Eesti | Otorinolarüngoloogia | Pediaatria |
| Ελλάς | Ωτoριvoλαρυγγoλoγία | Παιδιατρική |
| España | Otorrinolaringología | Pediatría y sus áreas específicas |
| France | Oto-rhino-laryngologie | Pédiatrie |
| Ireland | Otolaryngology | Paediatrics |
| Italia | Otorinolaringoiatria | Pediatria |
| Κύπρος | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| Latvija | Otolaringoloģija | Pediatrija |
| Lietuva | Otorinolaringologija | Vaikų ligos |
| Luxembourg | Oto-rhino-laryngologie | Pédiatrie |
| Magyarország | Fül-orr-gégegyógyászat | Csecsemő- és gyermekgyógyászat |
| Malta | Otorinolaringoloġija | Pedjatrija |
| Nederland | Keel-, neus- en oorheelkunde | Kindergeneeskunde |
| Österreich | Hals-, Nasen-und Ohrenkrankheiten | Kinder – und Jugendheilkunde |
| Polska | Otorynolaryngologia | Pediatria |
| Portugal | Otorrinolaringologia | Pediatria |
| Slovenija | Otorinolaringológija | Pediatrija |
| Slovensko | Otorinolaryngológia | Pediatria |
| Suomi/Finland | Korva-, nenä- ja kurkkutaudit / Öron-, näs- och halssjukdomar | Lastentaudit / Barnsjukdomar |
| Sverige | Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhino-laryngologi) | Barn- och ungdomsmedicin |
| United Kingdom | Otolaryngology | Paediatrics |

Šalis

Otorinolaringologija

Minimali mokymo kursų trukmė - 3 metai

Vaikų ligos

Minimali mokymo kursų trukmė- 4 metai

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Oto-rhino-laryngologie / Otorhinolaryngologie

Pédiatrie / Pediatrie

Česká republika

Otorinolaryngologie

Dětské lékařství

Danmark

Oto-rhino-laryngologi eller øre-næse-halssygdomme

Pædiatri eller sygdomme hos børn

Deutschland

Hals-Nasen-Ohrenheilkunde

Kinderheilkunde

Eesti

Otorinolarüngoloogia

Pediaatria

Ελλάς

Ωτoριvoλαρυγγoλoγία

Παιδιατρική

España

Otorrinolaringología

Pediatría y sus áreas específicas

France

Oto-rhino-laryngologie

Pédiatrie

Ireland

Otolaryngology

Paediatrics

Italia

Otorinolaringoiatria

Pediatria

Κύπρος

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

Latvija

Otolaringoloģija

Pediatrija

Lietuva

Otorinolaringologija

Vaikų ligos

Luxembourg

Oto-rhino-laryngologie

Pédiatrie

Magyarország

Fül-orr-gégegyógyászat

Csecsemő- és gyermekgyógyászat

Malta

Otorinolaringoloġija

Pedjatrija

Nederland

Keel-, neus- en oorheelkunde

Kindergeneeskunde

Österreich

Hals-, Nasen-und Ohrenkrankheiten

Kinder – und Jugendheilkunde

Polska

Otorynolaryngologia

Pediatria

Portugal

Otorrinolaringologia

Pediatria

Slovenija

Otorinolaringológija

Pediatrija

Slovensko

Otorinolaryngológia

Pediatria

Suomi/Finland

Korva-, nenä- ja kurkkutaudit / Öron-, näs- och halssjukdomar

Lastentaudit / Barnsjukdomar

Sverige

Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhino-laryngologi)

Barn- och ungdomsmedicin

United Kingdom

Otolaryngology

Paediatrics

| Šalis | Pulmonologija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai | Urologija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 5 metai |
| --- | --- | --- |
| Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Pneumologie | Urologie |
| Česká republika | Tuberkulóza a respirační nemoci | Urologie |
| Danmark | Medicinske lungesygdomme | Urologi eller urinvejenes kirurgiske sygdomme |
| Deutschland | Pneumologie | Urologie |
| Eesti | Pulmonoloogia | Uroloogia |
| Ελλάς | Φυματιoλoγία-Πvευμovoλoγία | Ουρoλoγία |
| España | Neumología | Urología |
| France | Pneumologie | Urologie |
| Ireland | Respiratory medicine | Urology |
| Italia | Malattie dell'apparato respiratorio | Urologia |
| Κύπρος | Πνευμονολογία – Φυματιολογία | Ουρολογία |
| Latvija | Ftiziopneimonoloģija | Uroloģija |
| Lietuva | Pulmonologija | Urologija |
| Luxembourg | Pneumologie | Urologie |
| Magyarország | Tüdőgyógyászat | Urológia |
| Malta | Mediċina Respiratorja | Uroloġija |
| Nederland | Longziekten en tuberculose | Urologie |
| Österreich | Lungenkrankheiten | Urologie |
| Polska | Choroby płuc | Urologia |
| Portugal | Pneumologia | Urologia |
| Slovenija | Pnevmologija | Urologija |
| Slovensko | Pneumológia a ftizeológia | Urológia |
| Suomi/Finland | Keuhkosairaudet ja allergologia / Lungsjukdomar och allergologi | Urologia / Urologi |
| Sverige | Lungsjukdomar (pneumologi) | Urologi |
| United Kingdom | Respiratory medicine | Urology |

Šalis

Pulmonologija

Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai

Urologija

Minimali mokymo kursų trukmė - 5 metai

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Pneumologie

Urologie

Česká republika

Tuberkulóza a respirační nemoci

Urologie

Danmark

Medicinske lungesygdomme

Urologi eller urinvejenes kirurgiske sygdomme

Deutschland

Pneumologie

Urologie

Eesti

Pulmonoloogia

Uroloogia

Ελλάς

Φυματιoλoγία-Πvευμovoλoγία

Ουρoλoγία

España

Neumología

Urología

France

Pneumologie

Urologie

Ireland

Respiratory medicine

Urology

Italia

Malattie dell'apparato respiratorio

Urologia

Κύπρος

Πνευμονολογία – Φυματιολογία

Ουρολογία

Latvija

Ftiziopneimonoloģija

Uroloģija

Lietuva

Pulmonologija

Urologija

Luxembourg

Pneumologie

Urologie

Magyarország

Tüdőgyógyászat

Urológia

Malta

Mediċina Respiratorja

Uroloġija

Nederland

Longziekten en tuberculose

Urologie

Österreich

Lungenkrankheiten

Urologie

Polska

Choroby płuc

Urologia

Portugal

Pneumologia

Urologia

Slovenija

Pnevmologija

Urologija

Slovensko

Pneumológia a ftizeológia

Urológia

Suomi/Finland

Keuhkosairaudet ja allergologia / Lungsjukdomar och allergologi

Urologia / Urologi

Sverige

Lungsjukdomar (pneumologi)

Urologi

United Kingdom

Respiratory medicine

Urology

| Šalis | Ortopedija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 5 metai | Patologinė anatomija

  Minimali mokymo kursų trukmė: 4 metai |
| --- | --- | --- |
| Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie orthopédique / Orthopedische heelkunde | Anatomie pathologique / Pathologische anatomie |
| Česká republika | Ortopedie | Patologická anatomie |
| Danmark | Ortopædisk kirurgi | Patologisk anatomi eller vævs- og celleundersøgelser |
| Deutschland | Orthopädie | Pathologie |
| Eesti | Ortopeedia | Patoloogia |
| Ελλάς | Ορθoπεδική | Παθoλoγική Αvατoμική |
| España | Traumatología y cirugía ortopédica | Anatomía patológica |
| France | Chirurgie orthopédique et traumatologie | Anatomie et cytologie pathologiques |
| Ireland | Trauma and orthopaedic surgery | Morbid anatomy and histopathology |
| Italia | Ortopedia e traumatologia | Anatomia patologica |
| Κύπρος | Ορθοπεδική | Παθολογοανατομία – Ιστολογία |
| Latvija | Traumatoloģija un ortopēdija | Patoloģija |
| Lietuva | Ortopedija traumatologija | Patologija |
| Luxembourg | Orthopédie | Anatomie pathologique |
| Magyarország | Ortopédia | Patológia |
| Malta | Kirurġija Ortopedika | Istopatoloġija |
| Nederland | Orthopedie | Pathologie |
| Österreich | Orthopädie und Orthopädische Chirurgie | Pathologie |
| Polska | Ortopedia i traumatologia narządu ruchu | Patomorfologia |
| Portugal | Ortopedia | Anatomia patologica |
| Slovenija | Ortopedska kirurgija | Anatomska patologija in citopatologija |
| Slovensko | Ortopédia | Patologická anatómia |
| Suomi/Finland | Ortopedia ja traumatologia / Ortopedi och traumatologi | Patologia / Patologi |
| Sverige | Ortopedi | Klinisk patologi |
| United Kingdom | Trauma and orthopaedic surgery | Histopathology |

Šalis

Ortopedija

Minimali mokymo kursų trukmė - 5 metai

Patologinė anatomija

Minimali mokymo kursų trukmė: 4 metai

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Chirurgie orthopédique / Orthopedische heelkunde

Anatomie pathologique / Pathologische anatomie

Česká republika

Ortopedie

Patologická anatomie

Danmark

Ortopædisk kirurgi

Patologisk anatomi eller vævs- og celleundersøgelser

Deutschland

Orthopädie

Pathologie

Eesti

Ortopeedia

Patoloogia

Ελλάς

Ορθoπεδική

Παθoλoγική Αvατoμική

España

Traumatología y cirugía ortopédica

Anatomía patológica

France

Chirurgie orthopédique et traumatologie

Anatomie et cytologie pathologiques

Ireland

Trauma and orthopaedic surgery

Morbid anatomy and histopathology

Italia

Ortopedia e traumatologia

Anatomia patologica

Κύπρος

Ορθοπεδική

Παθολογοανατομία – Ιστολογία

Latvija

Traumatoloģija un ortopēdija

Patoloģija

Lietuva

Ortopedija traumatologija

Patologija

Luxembourg

Orthopédie

Anatomie pathologique

Magyarország

Ortopédia

Patológia

Malta

Kirurġija Ortopedika

Istopatoloġija

Nederland

Orthopedie

Pathologie

Österreich

Orthopädie und Orthopädische Chirurgie

Pathologie

Polska

Ortopedia i traumatologia narządu ruchu

Patomorfologia

Portugal

Ortopedia

Anatomia patologica

Slovenija

Ortopedska kirurgija

Anatomska patologija in citopatologija

Slovensko

Ortopédia

Patologická anatómia

Suomi/Finland

Ortopedia ja traumatologia / Ortopedi och traumatologi

Patologia / Patologi

Sverige

Ortopedi

Klinisk patologi

United Kingdom

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

| Šalis | Neurologija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai | Psichiatrija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai |
| --- | --- | --- |
| Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Neurologie | Psychiatrie |
| Česká republika | Neurologie | Psychiatrie |
| Danmark | Neurologi eller medicinske nervesygdomme | Psykiatri |
| Deutschland | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapie |
| Eesti | Neuroloogia | Psühhiaatria |
| Ελλάς | Νευρoλoγία | Ψυχιατρική |
| España | Neurología | Psiquiatría |
| France | Neurologie | Psychiatrie |
| Ireland | Neurology | Psychiatry |
| Italia | Neurologia | Psichiatria |
| Κύπρος | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| Latvija | Neiroloģija | Psihiatrija |
| Lietuva | Neurologija | Psichiatrija |
| Luxembourg | Neurologie | Psychiatrie |
| Magyarország | Neurológia | Pszichiátria |
| Malta | Newroloġija | Psikjatrija |
| Nederland | Neurologie | Psychiatrie |
| Österreich | Neurologie | Psychiatrie |
| Polska | Neurologia | Psychiatria |
| Portugal | Neurologia | Psiquiatria |
| Slovenija | Nevrologija | Psihiatrija |
| Slovensko | Neurológia | Psychiatria |
| Suomi/Finland | Neurologia / Neurologi | Psykiatria / Psykiatri |
| Sverige | Neurologi | Psykiatri |
| United Kingdom | Neurology | General psychiatry |

Šalis

Neurologija

Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai

Psichiatrija

Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Neurologie

Psychiatrie

Česká republika

Neurologie

Psychiatrie

Danmark

Neurologi eller medicinske nervesygdomme

Psykiatri

Deutschland

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapie

Eesti

Neuroloogia

Psühhiaatria

Ελλάς

Νευρoλoγία

Ψυχιατρική

España

Neurología

Psiquiatría

France

Neurologie

Psychiatrie

Ireland

Neurology

Psychiatry

Italia

Neurologia

Psichiatria

Κύπρος

Νευρολογία

Ψυχιατρική

Latvija

Neiroloģija

Psihiatrija

Lietuva

Neurologija

Psichiatrija

Luxembourg

Neurologie

Psychiatrie

Magyarország

Neurológia

Pszichiátria

Malta

Newroloġija

Psikjatrija

Nederland

Neurologie

Psychiatrie

Österreich

Neurologie

Psychiatrie

Polska

Neurologia

Psychiatria

Portugal

Neurologia

Psiquiatria

Slovenija

Nevrologija

Psihiatrija

Slovensko

Neurológia

Psychiatria

Suomi/Finland

Neurologia / Neurologi

Psykiatria / Psykiatri

Sverige

Neurologi

Psykiatri

United Kingdom

Neurology

General psychiatry

| Šalis | Radiologinė diagnostika

  Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai | Radioterapija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai |
| --- | --- | --- |
| Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Radiodiagnostic / Röntgendiagnose | Radiothérapie-oncologie / Radiotherapie-oncologie |
| Česká republika | Radiologie a zobrazovací metody | Radiační onkologie |
| Danmark | Diagnostik radiologi eller røntgenundersøgelse | Onkologi |
| Deutschland | Diagnostische Radiologie | Strahlentherapie |
| Eesti | Radioloogia | Onkoloogia |
| Ελλάς | Ακτιvoδιαγvωστική | Ακτιvoθεραπευτική – Ογκολογία |
| España | Radiodiagnóstico | Oncología radioterápica |
| France | Radiodiagnostic et imagerie médicale | Oncologie radiothérapique |
| Ireland | Diagnostic radiology | Radiation oncology |
| Italia | Radiodiagnostica | Radioterapia |
| Κύπρος | Ακτινολογία | Ακτινοθεραπευτική |
| Latvija | Diagnostiskā radioloģija | Terapeitiskā radioloģija |
| Lietuva | Radiologija | Onkologija radioterapija |
| Luxembourg | Radiodiagnostic | Radiothérapie |
| Magyarország | Radiológia | Sugárterápia |
| Malta | Radjoloġija | Onkoloġija u Radjoterapija |
| Nederland | Radiologie | Radiotherapie |
| Österreich | Medizinische Radiologie-Diagnostik | Strahlentherapie - Radioonkologie |
| Polska | Radiologia i diagnostyka obrazowa | Radioterapia onkologiczna |
| Portugal | Radiodiagnóstico | Radioterapia |
| Slovenija | Radiologija | Radioterapija in onkologija |
| Slovensko | Rádiológia | Radiačná onkológia |
| Suomi/Finland | Radiologia / Radiologi | Syöpätaudit / Cancersjukdomar |
| Sverige | Medicinsk radiologi | Tumörsjukdomar (allmän onkologi) |
| United Kingdom | Clinical radiology | Clinical oncology |

Šalis

Radiologinė diagnostika

Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai

Radioterapija

Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Radiodiagnostic / Röntgendiagnose

Radiothérapie-oncologie / Radiotherapie-oncologie

Česká republika

Radiologie a zobrazovací metody

Radiační onkologie

Danmark

Diagnostik radiologi eller røntgenundersøgelse

Onkologi

Deutschland

Diagnostische Radiologie

Strahlentherapie

Eesti

Radioloogia

Onkoloogia

Ελλάς

Ακτιvoδιαγvωστική

Ακτιvoθεραπευτική – Ογκολογία

España

Radiodiagnóstico

Oncología radioterápica

France

Radiodiagnostic et imagerie médicale

Oncologie radiothérapique

Ireland

Diagnostic radiology

Radiation oncology

Italia

Radiodiagnostica

Radioterapia

Κύπρος

Ακτινολογία

Ακτινοθεραπευτική

Latvija

Diagnostiskā radioloģija

Terapeitiskā radioloģija

Lietuva

Radiologija

Onkologija radioterapija

Luxembourg

Radiodiagnostic

Radiothérapie

Magyarország

Radiológia

Sugárterápia

Malta

Radjoloġija

Onkoloġija u Radjoterapija

Nederland

Radiologie

Radiotherapie

Österreich

Medizinische Radiologie-Diagnostik

Strahlentherapie - Radioonkologie

Polska

Radiologia i diagnostyka obrazowa

Radioterapia onkologiczna

Portugal

Radiodiagnóstico

Radioterapia

Slovenija

Radiologija

Radioterapija in onkologija

Slovensko

Rádiológia

Radiačná onkológia

Suomi/Finland

Radiologia / Radiologi

Syöpätaudit / Cancersjukdomar

Sverige

Medicinsk radiologi

Tumörsjukdomar (allmän onkologi)

United Kingdom

Clinical radiology

Clinical oncology

| Šalis | Plastinė chirurgija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 5 metai | Klinikinė biologija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai |
| --- | --- | --- |
| Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique / Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde | Biologie clinique / Klinische biologie |
| Česká republika | Plastická chirurgie | |
| Danmark | Plastikkirurgi | |
| Deutschland | Plastische Chirurgie | |
| Eesti | Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia | Laborimeditsiin |
| Ελλάς | Πλαστική Χειρoυργική | |
| España | Cirugía plástica y reparadora | Análisis clínicos |
| France | Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique | Biologie médicale |
| Ireland | Plastic, reconstructive and aesthetic surgery | |
| Italia | Chirurgia plastica e ricostruttiva | Patologia clinica |
| Κύπρος | Πλαστική Χειρουργική | |
| Latvija | Plastiskā ķirurģija | |
| Lietuva | Plastinė ir rekonstrukcinė chirurgija | Laboratorinė medicina |
| Luxembourg | Chirurgie plastique | Biologie clinique |
| Magyarország | Plasztikai (égési) sebészet | Orvosi laboratóriumi diagnosztika |
| Malta | Kirurġija Plastika | |
| Nederland | Plastische chirurgie | |
| Österreich | Plastische Chirurgie | Medizinische Biologie |
| Polska | Chirurgia plastyczna | Diagnostyka laboratoryjna |
| Portugal | Cirurgia plástica e reconstrutiva | Patologia clínica |
| Slovenija | Plastična, rekonstrukcijska in estetska kirurgija | |
| Slovensko | Plastická chirurgia | |
| Suomi/Finland | Plastiikkakirurgia / Plastikkirurgi | |
| Sverige | Plastikkirurgi | |
| United Kingdom | Plastic surgery | |

Šalis

Plastinė chirurgija

Minimali mokymo kursų trukmė - 5 metai

Klinikinė biologija

Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique / Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde

Biologie clinique / Klinische biologie

Česká republika

Plastická chirurgie

Danmark

Plastikkirurgi

Deutschland

Plastische Chirurgie

Eesti

Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia

Laborimeditsiin

Ελλάς

Πλαστική Χειρoυργική

España

Cirugía plástica y reparadora

Análisis clínicos

France

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique

Biologie médicale

Ireland

Plastic, reconstructive and aesthetic surgery

Italia

Chirurgia plastica e ricostruttiva

Patologia clinica

Κύπρος

Πλαστική Χειρουργική

Latvija

Plastiskā ķirurģija

Lietuva

Plastinė ir rekonstrukcinė chirurgija

Laboratorinė medicina

Luxembourg

Chirurgie plastique

Biologie clinique

Magyarország

Plasztikai (égési) sebészet

Orvosi laboratóriumi diagnosztika

Malta

Kirurġija Plastika

Nederland

Plastische chirurgie

Österreich

Plastische Chirurgie

Medizinische Biologie

Polska

Chirurgia plastyczna

Diagnostyka laboratoryjna

Portugal

Cirurgia plástica e reconstrutiva

Patologia clínica

Slovenija

Plastična, rekonstrukcijska in estetska kirurgija

Slovensko

Plastická chirurgia

Suomi/Finland

Plastiikkakirurgia / Plastikkirurgi

Sverige

Plastikkirurgi

United Kingdom

Plastic surgery

| Šalis | Mikrobiologinė bakteriologija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai | Biochemija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai |
| --- | --- | --- |
| Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | |
| Česká republika | Lékařská mikrobiologie | Klinická biochemie |
| Danmark | Klinisk mikrobiologi | Klinisk biokemi |
| Deutschland | Mikrobiologie und Infektionsepidemiologie | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | 1. | Iατρική Βιoπαθoλoγία |

Šalis

Mikrobiologinė bakteriologija

Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai

Biochemija

Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Lékařská mikrobiologie

Klinická biochemie

Danmark

Klinisk mikrobiologi

Klinisk biokemi

Deutschland

Mikrobiologie und Infektionsepidemiologie

Eesti

Ελλάς

1.

Iατρική Βιoπαθoλoγία

| 2. | Μικρoβιoλoγία |
| --- | --- |

2.

Μικρoβιoλoγία

España

Microbiología y parasitología

Bioquímica clínica

France

Ireland

Microbiology

Chemical pathology

Italia

Microbiologia e virologia

Biochimica clinica

Κύπρος

Μικροβιολογία

Latvija

Mikrobioloģija

Lietuva

Luxembourg

Microbiologie

Chimie biologique

Magyarország

Orvosi mikrobiológia

Malta

Mikrobijoloġija

Patoloġija Kimika

Nederland

Medische microbiologie

Klinische chemie

Österreich

Hygiene und Mikrobiologie

Medizinische und Chemische Labordiagnostik

Polska

Mikrobiologia lekarska

Portugal

Slovenija

Klinična mikrobiologija

Medicinska biokemija

Slovensko

Klinická mikrobiológia

Klinická biochémia

Suomi/Finland

Kliininen mikrobiologia / Klinisk mikrobiologi

Kliininen kemia / Klinisk kemi

Sverige

Klinisk bakteriologi

Klinisk kemi

United Kingdom

Medical microbiology and virology

Chemical pathology

| Šalis | Imunologija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai | Krūtinės chirurgija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 5 metai |
| --- | --- | --- |
| Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie thoracique / Heelkunde op de thorax (1) |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Kardiochirurgie |
| Danmark | Klinisk immunologi | Thoraxkirurgi eller brysthulens kirurgiske sygdomme |
| Deutschland | | Herzchirurgie |
| Eesti | | Torakaalkirurgia |
| Ελλάς | | Χειρουργική Θώρακος |
| España | Immunología | Cirugía torácica |
| France | | Chirurgie thoracique et cardiovasculaire |
| Ireland | Immunology (clinical and laboratory) | Thoracic surgery |
| Italia | | Chirurgia toracica; Cardiochirurgia |
| Κύπρος | Ανοσολογία | Χειρουργική Θώρακος |
| Latvija | Imunoloģija | Torakālā ķirurģija |
| Lietuva | | Krūtinės chirurgija |
| Luxembourg | | Chirurgie thoracique |
| Magyarország | Allergológia és klinikai immunológia | Mellkassebészet |
| Malta | Immunoloġija | Kirurġija Kardjo-Toraċika |
| Nederland | | Cardio-thoracale chirurgie |
| Österreich | Immunologie | |
| Polska | Immunologia kliniczna | Chirurgia klatki piersiowej |
| Portugal | | Cirurgia cardiotorácica |
| Slovenija | | Torakalna kirurgija |
| Slovensko | Klinická imunológia a alergológia | Hrudníková chirurgia |
| Suomi/Finland | | Sydän- ja rintaelinkirurgia / Hjärt- och thoraxkirurgi |
| Sverige | Klinisk immunologi | Thoraxkirurgi |
| United Kingdom | Immunology | Cardo-thoracic surgery |

Šalis

Imunologija

Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai

Krūtinės chirurgija

Minimali mokymo kursų trukmė - 5 metai

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Chirurgie thoracique / Heelkunde op de thorax (1)

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Kardiochirurgie

Danmark

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi eller brysthulens kirurgiske sygdomme

Deutschland

Herzchirurgie

Eesti

Torakaalkirurgia

Ελλάς

Χειρουργική Θώρακος

España

Immunología

Cirugía torácica

France

Chirurgie thoracique et cardiovasculaire

Ireland

Immunology (clinical and laboratory)

Thoracic surgery

Italia

Chirurgia toracica; Cardiochirurgia

Κύπρος

Ανοσολογία

Χειρουργική Θώρακος

Latvija

Imunoloģija

Torakālā ķirurģija

Lietuva

Krūtinės chirurgija

Luxembourg

Chirurgie thoracique

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Mellkassebészet

Malta

Immunoloġija

Kirurġija Kardjo-Toraċika

Nederland

Cardio-thoracale chirurgie

Österreich

Immunologie

Polska

Immunologia kliniczna

Chirurgia klatki piersiowej

Portugal

Cirurgia cardiotorácica

Slovenija

Torakalna kirurgija

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Hrudníková chirurgia

Suomi/Finland

Sydän- ja rintaelinkirurgia / Hjärt- och thoraxkirurgi

Sverige

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi

United Kingdom

Immunology

Cardo-thoracic surgery

| Šalis | Vaikų chirurgija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 5 metai | Kraujagyslių chirurgija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 5 metai |
| --- | --- | --- |
| Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie des vaisseaux / Bloedvatenheelkunde (2) |
| Česká republika | Dětská chirurgie | Cévní chirurgie |
| Danmark | | Karkirurgi eller kirurgiske blodkarsygdomme |
| Deutschland | Kinderchirurgie | |
| Eesti | Lastekirurgia | Kardiovaskulaarkirurgia |
| Ελλάς | Χειρoυργική Παίδωv | Αγγειoχειρoυργική |
| España | Cirugía pediátrica | Angiología y cirugía vascular |
| France | Chirurgie infantile | Chirurgie vasculaire |
| Ireland | Paediatric surgery | |
| Italia | Chirurgia pediatrica | Chirurgia vascolare |
| Κύπρος | Χειρουργική Παίδων | Χειρουργική Αγγείων |
| Latvija | Bērnu ķirurģija | Asinsvadu ķirurģija |
| Lietuva | Vaikų chirurgija | Kraujagyslių chirurgija |
| Luxembourg | Chirurgie pédiatrique | Chirurgie vasculaire |
| Magyarország | Gyermeksebészet | Érsebészet |
| Malta | Kirurgija Pedjatrika | Kirurġija Vaskolari |
| Nederland | | |
| Österreich | Kinderchirurgie | |
| Polska | Chirurgia dziecięca | Chirurgia naczyniowa |
| Portugal | Cirurgia pediátrica | Cirurgia vascular |
| Slovenija | | Kardiovaskularna kirurgija |
| Slovensko | Detská chirurgia | Cievna chirurgia |
| Suomi/Finland | Lastenkirurgia / Barnkirurgi | Verisuonikirurgia / Kärlkirurgi |
| Sverige | Barn- och ungdomskirurgi | |
| United Kingdom | Paediatric surgery | |

Šalis

Vaikų chirurgija

Minimali mokymo kursų trukmė - 5 metai

Kraujagyslių chirurgija

Minimali mokymo kursų trukmė - 5 metai

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Chirurgie des vaisseaux / Bloedvatenheelkunde (2)

Česká republika

Dětská chirurgie

Cévní chirurgie

Danmark

Karkirurgi eller kirurgiske blodkarsygdomme

Deutschland

Kinderchirurgie

Eesti

Lastekirurgia

Kardiovaskulaarkirurgia

Ελλάς

Χειρoυργική Παίδωv

Αγγειoχειρoυργική

España

Cirugía pediátrica

Angiología y cirugía vascular

France

Chirurgie infantile

Chirurgie vasculaire

Ireland

Paediatric surgery

Italia

Chirurgia pediatrica

Chirurgia vascolare

Κύπρος

Χειρουργική Παίδων

Χειρουργική Αγγείων

Latvija

Bērnu ķirurģija

Asinsvadu ķirurģija

Lietuva

Vaikų chirurgija

Kraujagyslių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie pédiatrique

Chirurgie vasculaire

Magyarország

Gyermeksebészet

Érsebészet

Malta

Kirurgija Pedjatrika

Kirurġija Vaskolari

Nederland

Österreich

Kinderchirurgie

Polska

Chirurgia dziecięca

Chirurgia naczyniowa

Portugal

Cirurgia pediátrica

Cirurgia vascular

Slovenija

Kardiovaskularna kirurgija

Slovensko

Detská chirurgia

Cievna chirurgia

Suomi/Finland

Lastenkirurgia / Barnkirurgi

Verisuonikirurgia / Kärlkirurgi

Sverige

Barn- och ungdomskirurgi

United Kingdom

Paediatric surgery

| Šalis | Kardiologija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai | Gastroenterologija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai |
| --- | --- | --- |
| Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Cardiologie | Gastro-entérologie / Gastroenterologie |
| Česká republika | Kardiologie | Gastroenterologie |
| Danmark | Kardiologi | Medicinsk gastroenterologi eller medicinske mavetarmsygdomme |
| Deutschland | Kardiologie | |
| Eesti | Kardioloogia | Gastroenteroloogia |
| Ελλάς | Καρδιoλoγία | Γαστρεvτερoλoγία |
| España | Cardiología | Aparato digestivo |
| France | Pathologie cardio-vasculaire | Gastro-entérologie et hépatologie |
| Ireland | Cardiology | Gastro-enterology |
| Italia | Cardiologia | Gastroenterologia |
| Κύπρος | Καρδιολογία | Γαστρεντερολογία |
| Latvija | Kardioloģija | Gastroenteroloģija |
| Lietuva | Kardiologija | Gastroenterologija |
| Luxembourg | Cardiologie et angiologie | Gastro-entérologie |
| Magyarország | Kardiológia | Gasztroenterológia |
| Malta | Kardjoloġija | Gastroenteroloġija |
| Nederland | Cardiologie | Leer van maag-darm-leverziekten |
| Österreich | | |
| Polska | Kardiologia | Gastrenterologia |
| Portugal | Cardiologia | Gastrenterologia |
| Slovenija | | Gastroenterologija |
| Slovensko | Kardiológia | Gastroenterológia |
| Suomi/Finland | Kardiologia / Kardiologi | Gastroenterologia / Gastroenterologi |
| Sverige | Kardiologi | Medicinsk gastroenterologi och hepatologi |
| United Kingdom | Cardiology | Gastro-enterology |

Šalis

Kardiologija

Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai

Gastroenterologija

Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Cardiologie

Gastro-entérologie / Gastroenterologie

Česká republika

Kardiologie

Gastroenterologie

Danmark

Kardiologi

Medicinsk gastroenterologi eller medicinske mavetarmsygdomme

Deutschland

Kardiologie

Eesti

Kardioloogia

Gastroenteroloogia

Ελλάς

Καρδιoλoγία

Γαστρεvτερoλoγία

España

Cardiología

Aparato digestivo

France

Pathologie cardio-vasculaire

Gastro-entérologie et hépatologie

Ireland

Cardiology

Gastro-enterology

Italia

Cardiologia

Gastroenterologia

Κύπρος

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

Latvija

Kardioloģija

Gastroenteroloģija

Lietuva

Kardiologija

Gastroenterologija

Luxembourg

Cardiologie et angiologie

Gastro-entérologie

Magyarország

Kardiológia

Gasztroenterológia

Malta

Kardjoloġija

Gastroenteroloġija

Nederland

Cardiologie

Leer van maag-darm-leverziekten

Österreich

Polska

Kardiologia

Gastrenterologia

Portugal

Cardiologia

Gastrenterologia

Slovenija

Gastroenterologija

Slovensko

Kardiológia

Gastroenterológia

Suomi/Finland

Kardiologia / Kardiologi

Gastroenterologia / Gastroenterologi

Sverige

Kardiologi

Medicinsk gastroenterologi och hepatologi

United Kingdom

Cardiology

Gastro-enterology

| Šalis | Reumatologija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai | Bendroji hematologija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 3 metai |
| --- | --- | --- |
| Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Rhumathologie / reumatologie | |
| Česká republika | Revmatologie | Hematologie a transfúzní lékařství |
| Danmark | Reumatologi | Hæmatologi eller blodsygdomme |
| Deutschland | | |
| Eesti | Reumatoloogia | Hematoloogia |
| Ελλάς | Ρευματoλoγία | Αιματoλoγία |
| España | Reumatología | Hematología y hemoterapia |
| France | Rhumatologie | |
| Ireland | Rheumatology | Haematology (clinical and laboratory) |
| Italia | Reumatologia | Ematologia |
| Κύπρος | Ρευματολογία | Αιματολογία |
| Latvija | Reimatoloģija | Hematoloģija |
| Lietuva | Reumatologija | Hematologija |
| Luxembourg | Rhumatologie | Hématologie |
| Magyarország | Reumatológia | Haematológia |
| Malta | Rewmatoloġija | Ematoloġija |
| Nederland | Reumatologie | |
| Österreich | | |
| Polska | Reumatologia | Hematologia |
| Portugal | Reumatologia | Imuno-hemoterapia |
| Slovenija | | |
| Slovensko | Reumatológia | Hematológia a transfúziológia |
| Suomi/Finland | Reumatologia / Reumatologi | Kliininen hematologia / Klinisk hematologi |
| Sverige | Reumatologi | Hematologi |
| United Kingdom | Rheumatology | Haematology |

Šalis

Reumatologija

Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai

Bendroji hematologija

Minimali mokymo kursų trukmė - 3 metai

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Rhumathologie / reumatologie

Česká republika

Revmatologie

Hematologie a transfúzní lékařství

Danmark

Reumatologi

Hæmatologi eller blodsygdomme

Deutschland

Eesti

Reumatoloogia

Hematoloogia

Ελλάς

Ρευματoλoγία

Αιματoλoγία

España

Reumatología

Hematología y hemoterapia

France

Rhumatologie

Ireland

Rheumatology

Haematology (clinical and laboratory)

Italia

Reumatologia

Ematologia

Κύπρος

Ρευματολογία

Αιματολογία

Latvija

Reimatoloģija

Hematoloģija

Lietuva

Reumatologija

Hematologija

Luxembourg

Rhumatologie

Hématologie

Magyarország

Reumatológia

Haematológia

Malta

Rewmatoloġija

Ematoloġija

Nederland

Reumatologie

Österreich

Polska

Reumatologia

Hematologia

Portugal

Reumatologia

Imuno-hemoterapia

Slovenija

Slovensko

Reumatológia

Hematológia a transfúziológia

Suomi/Finland

Reumatologia / Reumatologi

Kliininen hematologia / Klinisk hematologi

Sverige

Reumatologi

Hematologi

United Kingdom

Rheumatology

Haematology

| Šalis | Endokrinologija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 3 metai | Fizinė medicina ir reabilitacija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 3 metai |
| --- | --- | --- |
| Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine physique et réadaptation / Fysische geneeskunde en revalidatie |
| Česká republika | Endokrinologie | Rehabilitační a fyzikální medicína |
| Danmark | Medicinsk endokrinologi eller medicinske hormonsygdomme | |
| Deutschland | | Physikalische und Rehabilitative Medizin |
| Eesti | Endokrinoloogia | Taastusravi ja füsiaatria |
| Ελλάς | Εvδoκριvoλoγία | Φυσική Iατρική και Απoκατάσταση |
| España | Endocrinología y nutrición | Rehabilitación |
| France | Endocrinologie, maladies métaboliques | Rééducation et réadaptation fonctionnelles |
| Ireland | Endocrinology and diabetes mellitus | |
| Italia | Endocrinologia e malattie del ricambio | Medicina fisica e riabilitazione |
| Κύπρος | Ενδοκρινολογία | Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση |
| Latvija | Endokrinoloģija | Rehabilitoloģija Fiziskā rehabilitācija
  Fizikālā medicīna |
| Lietuva | Endokrinologija | Fizinė medicina ir reabilitacija |
| Luxembourg | Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition | Rééducation et réadaptation fonctionnelles |
| Magyarország | Endokrinológia | Fizioterápia |
| Malta | Endokrinoloġija u Dijabete | |
| Nederland | | Revalidatiegeneeskunde |
| Österreich | | Physikalische Medizin |
| Polska | Endokrynologia | Rehabilitacja medyczna |
| Portugal | Endocrinologia | Fisiatria ou Medicina física e de reabilitação |
| Slovenija | | Fizikalna in rehabilitacijska medicina |
| Slovensko | Endokrinológia | Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia |
| Suomi/Finland | Endokrinologia / Endokrinologi | Fysiatria / Fysiatri |
| Sverige | Endokrina sjukdomar | Rehabiliteringsmedicin |
| United Kingdom | Endocrinology and diabetes mellitus | |

Šalis

Endokrinologija

Minimali mokymo kursų trukmė - 3 metai

Fizinė medicina ir reabilitacija

Minimali mokymo kursų trukmė - 3 metai

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Médecine physique et réadaptation / Fysische geneeskunde en revalidatie

Česká republika

Endokrinologie

Rehabilitační a fyzikální medicína

Danmark

Medicinsk endokrinologi eller medicinske hormonsygdomme

Deutschland

Physikalische und Rehabilitative Medizin

Eesti

Endokrinoloogia

Taastusravi ja füsiaatria

Ελλάς

Εvδoκριvoλoγία

Φυσική Iατρική και Απoκατάσταση

España

Endocrinología y nutrición

Rehabilitación

France

Endocrinologie, maladies métaboliques

Rééducation et réadaptation fonctionnelles

Ireland

Endocrinology and diabetes mellitus

Italia

Endocrinologia e malattie del ricambio

Medicina fisica e riabilitazione

Κύπρος

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

Latvija

Endokrinoloģija

Rehabilitoloģija Fiziskā rehabilitācija

Fizikālā medicīna

Lietuva

Endokrinologija

Fizinė medicina ir reabilitacija

Luxembourg

Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition

Rééducation et réadaptation fonctionnelles

Magyarország

Endokrinológia

Fizioterápia

Malta

Endokrinoloġija u Dijabete

Nederland

Revalidatiegeneeskunde

Österreich

Physikalische Medizin

Polska

Endokrynologia

Rehabilitacja medyczna

Portugal

Endocrinologia

Fisiatria ou Medicina física e de reabilitação

Slovenija

Fizikalna in rehabilitacijska medicina

Slovensko

Endokrinológia

Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia

Suomi/Finland

Endokrinologia / Endokrinologi

Fysiatria / Fysiatri

Sverige

Endokrina sjukdomar

Rehabiliteringsmedicin

United Kingdom

Endocrinology and diabetes mellitus

| Šalis | Neuropsichiatrija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 5 metai | Dermatovenereologija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 3 metai |
| --- | --- | --- |
| Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Neuropsychiatrie (3) | Dermato-vénéréologie / Dermato-venerologie |
| Česká republika | | Dermatovenerologie |
| Danmark | | Dermato-venerologi eller hud- og kønssygdomme |
| Deutschland | Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie) | Haut– und Geschlechtskrankheiten |
| Eesti | | Dermatoveneroloogia |
| Ελλάς | Νευρoλoγία – Ψυχιατρική | Δερματoλoγία – Αφρoδισιoλoγία |
| España | | Dermatología médico-quirúrgica y venereología |
| France | Neuropsychiatrie (4) | Dermatologie et vénéréologie |
| Ireland | | |
| Italia | Neuropsichiatria | Dermatologia e venerologia |
| Κύπρος | Νευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| Latvija | | Dermatoloģija un veneroloģija |
| Lietuva | | Dermatovenerologija |
| Luxembourg | Neuropsychiatrie (5) | Dermato-vénéréologie |
| Magyarország | | Bőrgyógyászat |
| Malta | | Dermato-venerejoloġija |
| Nederland | Zenuw- en zielsziekten (6) | Dermatologie en venerologie |
| Österreich | Neurologie und Psychiatrie | Haut- und Geschlechtskrankheiten |
| Polska | | Dermatologia i wenerologia |
| Portugal | | Dermatovenereologia |
| Slovenija | | Dermatovenerologija |
| Slovensko | Neuropsychiatria | Dermatovenerológia |
| Suomi/Finland | | Ihotaudit ja allergologia / Hudsjukdomar och allergologi |
| Sverige | | Hud- och könssjukdomar |
| United Kingdom | | |

Šalis

Neuropsichiatrija

Minimali mokymo kursų trukmė - 5 metai

Dermatovenereologija

Minimali mokymo kursų trukmė - 3 metai

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Neuropsychiatrie (3)

Dermato-vénéréologie / Dermato-venerologie

Česká republika

Dermatovenerologie

Danmark

Dermato-venerologi eller hud- og kønssygdomme

Deutschland

Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie)

Haut– und Geschlechtskrankheiten

Eesti

Dermatoveneroloogia

Ελλάς

Νευρoλoγία – Ψυχιατρική

Δερματoλoγία – Αφρoδισιoλoγία

España

Dermatología médico-quirúrgica y venereología

France

Neuropsychiatrie (4)

Dermatologie et vénéréologie

Ireland

Italia

Neuropsichiatria

Dermatologia e venerologia

Κύπρος

Νευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

Latvija

Dermatoloģija un veneroloģija

Lietuva

Dermatovenerologija

Luxembourg

Neuropsychiatrie (5)

Dermato-vénéréologie

Magyarország

Bőrgyógyászat

Malta

Dermato-venerejoloġija

Nederland

Zenuw- en zielsziekten (6)

Dermatologie en venerologie

Österreich

Neurologie und Psychiatrie

Haut- und Geschlechtskrankheiten

Polska

Dermatologia i wenerologia

Portugal

Dermatovenereologia

Slovenija

Dermatovenerologija

Slovensko

Neuropsychiatria

Dermatovenerológia

Suomi/Finland

Ihotaudit ja allergologia / Hudsjukdomar och allergologi

Sverige

Hud- och könssjukdomar

United Kingdom

| Šalis | Radiologija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai | Vaikų psichiatrija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai |
| --- | --- | --- |
| Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | |
| Česká republika | | Dětská a dorostová psychiatrie |
| Danmark | | Børne- og ungdomspsykiatri |
| Deutschland | Radiologie | Kinder– und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie |
| Eesti | | |
| Ελλάς | Ακτιvoλoγία – Ραδιoλoγία | Παιδoψυχιατρική |
| España | Electroradiología | |
| France | Electro-radiologie (7) | Pédo-psychiatrie |
| Ireland | Radiology | Child and adolescent psychiatry |
| Italia | Radiologia | Neuropsichiatria infantile |
| Κύπρος | | Παιδοψυχιατρική |
| Latvija | | Bērnu psihiatrija |
| Lietuva | | Vaikų ir paauglių psichiatrija |
| Luxembourg | Électroradiologie (8) | Psychiatrie infantile |
| Magyarország | Radiológia | Gyermek- és ifjúságpszichiátria |
| Malta | | |
| Nederland | Radiologie (9) | |
| Österreich | Radiologie | |
| Polska | | Psychiatria dzieci i młodzieży |
| Portugal | Radiologia | Pedopsiquiatria |
| Slovenija | | Otroška in mladostniška psihiatrija |
| Slovensko | | Detská psychiatria |
| Suomi/Finland | | Lastenpsykiatria / Barnpsykiatri |
| Sverige | | Barn- och ungdomspsykiatri |
| United Kingdom | | Child and adolescent psychiatry |

Šalis

Radiologija

Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai

Vaikų psichiatrija

Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Dětská a dorostová psychiatrie

Danmark

Børne- og ungdomspsykiatri

Deutschland

Radiologie

Kinder– und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie

Eesti

Ελλάς

Ακτιvoλoγία – Ραδιoλoγία

Παιδoψυχιατρική

España

Electroradiología

France

Electro-radiologie (7)

Pédo-psychiatrie

Ireland

Radiology

Child and adolescent psychiatry

Italia

Radiologia

Neuropsichiatria infantile

Κύπρος

Παιδοψυχιατρική

Latvija

Bērnu psihiatrija

Lietuva

Vaikų ir paauglių psichiatrija

Luxembourg

Électroradiologie (8)

Psychiatrie infantile

Magyarország

Radiológia

Gyermek- és ifjúságpszichiátria

Malta

Nederland

Radiologie (9)

Österreich

Radiologie

Polska

Psychiatria dzieci i młodzieży

Portugal

Radiologia

Pedopsiquiatria

Slovenija

Otroška in mladostniška psihiatrija

Slovensko

Detská psychiatria

Suomi/Finland

Lastenpsykiatria / Barnpsykiatri

Sverige

Barn- och ungdomspsykiatri

United Kingdom

Child and adolescent psychiatry

| Šalis | Geriatrija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai | Inkstų ligos

  Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai |
| --- | --- | --- |
| Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | |
| Česká republika | Geriatrie | Nefrologie |
| Danmark | Geriatri eller alderdommens sygdomme | Nefrologi eller medicinske nyresygdomme |
| Deutschland | | |
| Eesti | | Nefroloogia |
| Ελλάς | | Νεφρoλoγία |
| España | Geriatría | Nefrología |
| France | | Néphrologie |
| Ireland | Geriatric medicine | Nephrology |
| Italia | Geriatria | Nefrologia |
| Κύπρος | Γηριατρική | Νεφρολογία |
| Latvija | | Nefroloģija |
| Lietuva | Geriatrija | Nefrologija |
| Luxembourg | | Néphrologie |
| Magyarország | Geriátria | Nefrológia |
| Malta | Ġerjatrija | Nefroloġija |
| Nederland | Klinische geriatrie | |
| Österreich | | |
| Polska | Geriatria | Nefrologia |
| Portugal | | Nefrologia |
| Slovenija | | Nefrologija |
| Slovensko | Geriatria | Nefrológia |
| Suomi/Finland | Geriatria / Geriatri | Nefrologia / Nefrologi |
| Sverige | Geriatrik | Medicinska njursjukdomar (nefrologi) |
| United Kingdom | Geriatrics | Renal medicine |

Šalis

Geriatrija

Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai

Inkstų ligos

Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Geriatrie

Nefrologie

Danmark

Geriatri eller alderdommens sygdomme

Nefrologi eller medicinske nyresygdomme

Deutschland

Eesti

Nefroloogia

Ελλάς

Νεφρoλoγία

España

Geriatría

Nefrología

France

Néphrologie

Ireland

Geriatric medicine

Nephrology

Italia

Geriatria

Nefrologia

Κύπρος

Γηριατρική

Νεφρολογία

Latvija

Nefroloģija

Lietuva

Geriatrija

Nefrologija

Luxembourg

Néphrologie

Magyarország

Geriátria

Nefrológia

Malta

Ġerjatrija

Nefroloġija

Nederland

Klinische geriatrie

Österreich

Polska

Geriatria

Nefrologia

Portugal

Nefrologia

Slovenija

Nefrologija

Slovensko

Geriatria

Nefrológia

Suomi/Finland

Geriatria / Geriatri

Nefrologia / Nefrologi

Sverige

Geriatrik

Medicinska njursjukdomar (nefrologi)

United Kingdom

Geriatrics

Renal medicine

| Šalis | Užkrečiamosios ligos
  Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai | Socialinė medicina
  Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai |
| --- | --- | --- |
| Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | |
| Česká republika | Infekční lékařství | Hygiena a epidemiologie |
| Danmark | Infektionsmedicin | Samfundsmedicin |
| Deutschland | | Öffentliches Gesundheitswesen |
| Eesti | Infektsioonhaigused | |
| Ελλάς | | Κοινωνική Ιατρική |
| España | | Medicina preventiva y salud pública |
| France | | Santé publique et médecine sociale |
| Ireland | Infectious diseases | Public health medicine |
| Italia | Malattie infettive | Igiene e medicina preventiva |
| Κύπρος | Λοιμώδη Νοσήματα | Υγειονολογία/Κοινοτική Ιατρική |
| Latvija | Infektoloģija | |
| Lietuva | Infektologija | |
| Luxembourg | | Santé publique |
| Magyarország | Infektológia | Megelőző orvostan és népegészségtan |
| Malta | Mard Infettiv | Saħħa Pubblika |
| Nederland | | Maatschappij en gezondheid |
| Österreich | | Sozialmedizin |
| Polska | Choroby zakaźne | Zdrowie publiczne, epidemiologia |
| Portugal | Infecciologia | Saúde pública |
| Slovenija | Infektologija | Javno zdravje |
| Slovensko | Infektológia | Hygiena a epidemiológia |
| Suomi/Finland | Infektiosairaudet / Infektionssjukdomar | Terveydenhuolto / Hälsovård |
| Sverige | Infektionssjukdomar | Socialmedicin |
| United Kingdom | Infectious diseases | Public health medicine |

Šalis

Užkrečiamosios ligos

Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai

Socialinė medicina

Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Infekční lékařství

Hygiena a epidemiologie

Danmark

Infektionsmedicin

Samfundsmedicin

Deutschland

Öffentliches Gesundheitswesen

Eesti

Infektsioonhaigused

Ελλάς

Κοινωνική Ιατρική

España

Medicina preventiva y salud pública

France

Santé publique et médecine sociale

Ireland

Infectious diseases

Public health medicine

Italia

Malattie infettive

Igiene e medicina preventiva

Κύπρος

Λοιμώδη Νοσήματα

Υγειονολογία/Κοινοτική Ιατρική

Latvija

Infektoloģija

Lietuva

Infektologija

Luxembourg

Santé publique

Magyarország

Infektológia

Megelőző orvostan és népegészségtan

Malta

Mard Infettiv

Saħħa Pubblika

Nederland

Maatschappij en gezondheid

Österreich

Sozialmedizin

Polska

Choroby zakaźne

Zdrowie publiczne, epidemiologia

Portugal

Infecciologia

Saúde pública

Slovenija

Infektologija

Javno zdravje

Slovensko

Infektológia

Hygiena a epidemiológia

Suomi/Finland

Infektiosairaudet / Infektionssjukdomar

Terveydenhuolto / Hälsovård

Sverige

Infektionssjukdomar

Socialmedicin

United Kingdom

Infectious diseases

Public health medicine

| Šalis | Farmakologija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai | Darbo medicina

  Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai |
| --- | --- | --- |
| Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine du travail / Arbeidsgeneeskunde |
| Česká republika | Klinická farmakologie | Pracovní lékařství |
| Danmark | Klinisk farmakologi | Arbejdsmedicin |
| Deutschland | Pharmakologie und Toxikologie | Arbeitsmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | Iατρική της Εργασίας |
| España | Farmacología clínica | |
| France | | Médecine du travail |
| Ireland | Clinical pharmacology and therapeutics | Occupational medicine |
| Italia | | Medicina del lavoro |
| Κύπρος | | Ιατρική της Εργασίας |
| Latvija | | Arodslimības |
| Lietuva | | Darbo medicina |
| Luxembourg | | Médecine du travail |
| Magyarország | Klinikai farmakológia | Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan) |
| Malta | Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika | Mediċina Okkupazzjonali |
| Nederland | | — | Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde |

Šalis

Farmakologija

Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai

Darbo medicina

Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Médecine du travail / Arbeidsgeneeskunde

Česká republika

Klinická farmakologie

Pracovní lékařství

Danmark

Klinisk farmakologi

Arbejdsmedicin

Deutschland

Pharmakologie und Toxikologie

Arbeitsmedizin

Eesti

Ελλάς

Iατρική της Εργασίας

España

Farmacología clínica

France

Médecine du travail

Ireland

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

Italia

Medicina del lavoro

Κύπρος

Ιατρική της Εργασίας

Latvija

Arodslimības

Lietuva

Darbo medicina

Luxembourg

Médecine du travail

Magyarország

Klinikai farmakológia

Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan)

Malta

Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika

Mediċina Okkupazzjonali

Nederland

—

Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde

| — | Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde |
| --- | --- |

—

Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde

Österreich

Pharmakologie und Toxikologie

Arbeits- und Betriebsmedizin

Polska

Farmakologia kliniczna

Medycyna pracy

Portugal

Medicina do trabalho

Slovenija

Medicina dela, prometa in športa

Slovensko

Klinická farmakológia

Klinické pracovné lekárstvo a klinická toxikológia

Suomi/Finland

Kliininen farmakologia ja lääkehoito / Klinisk farmakologi och läkemedelsbehandling

Työterveyshuolto / Företagshälsovård

Sverige

Klinisk farmakologi

Yrkes- och miljömedicin

United Kingdom

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

| Šalis | Alergologija

  Minimali mokymo kursų trukmė - 3 metai | Branduolinė medicina

  Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai |
| --- | --- | --- |
| Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine nucléaire / Nucleaire geneeskunde |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Nukleární medicína |
| Danmark | Medicinsk allergologi eller medicinske overfølsomhedssygdomme | Klinisk fysiologi og nuklearmedicin |
| Deutschland | | Nuklearmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάς | Αλλεργιoλoγία | Πυρηvική Iατρική |
| España | Alergología | Medicina nuclear |
| France | | Médecine nucléaire |
| Ireland | | |
| Italia | Allergologia ed immunologia clinica | Medicina nucleare |
| Κύπρος | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| Latvija | Alergoloģija | |
| Lietuva | Alergologija ir klinikinė imunologija | |
| Luxembourg | | Médecine nucléaire |
| Magyarország | Allergológia és klinikai immunológia | Nukleáris medicina (izotóp diagnosztika) |
| Malta | | Mediċina Nukleari |
| Nederland | Allergologie en inwendige geneeskunde | Nucleaire geneeskunde |
| Österreich | | Nuklearmedizin |
| Polska | Alergologia | Medycyna nuklearna |
| Portugal | Imuno-alergologia | Medicina nuclear |
| Slovenija | | Nuklearna medicina |
| Slovensko | Klinická imunológia a alergológia | Nukleárna medicína |
| Suomi/Finland | | Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede / Klinisk fysiologi och nukleärmedicin |
| Sverige | Allergisjukdomar | Nukleärmedicin |
| United Kingdom | | Nuclear medicine |

Šalis

Alergologija

Minimali mokymo kursų trukmė - 3 metai

Branduolinė medicina

Minimali mokymo kursų trukmė - 4 metai

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Médecine nucléaire / Nucleaire geneeskunde

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Nukleární medicína

Danmark

Medicinsk allergologi eller medicinske overfølsomhedssygdomme

Klinisk fysiologi og nuklearmedicin

Deutschland

Nuklearmedizin

Eesti

Ελλάς

Αλλεργιoλoγία

Πυρηvική Iατρική

España

Alergología

Medicina nuclear

France

Médecine nucléaire

Ireland

Italia

Allergologia ed immunologia clinica

Medicina nucleare

Κύπρος

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

Latvija

Alergoloģija

Lietuva

Alergologija ir klinikinė imunologija

Luxembourg

Médecine nucléaire

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Nukleáris medicina (izotóp diagnosztika)

Malta

Mediċina Nukleari

Nederland

Allergologie en inwendige geneeskunde

Nucleaire geneeskunde

Österreich

Nuklearmedizin

Polska

Alergologia

Medycyna nuklearna

Portugal

Imuno-alergologia

Medicina nuclear

Slovenija

Nuklearna medicina

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Nukleárna medicína

Suomi/Finland

Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede / Klinisk fysiologi och nukleärmedicin

Sverige

Allergisjukdomar

Nukleärmedicin

United Kingdom

Nuclear medicine

| Šalis | Veido ir žandikaulio chirurgija (pagrindinės medicinos studijos)

  Minimali mokymo kursų trukmė - 5 metai |
| --- | --- |
| Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | |
| Česká republika | Maxilofaciální chirurgie |
| Danmark | |
| Deutschland | |
| Eesti | |
| Ελλάς | |
| España | Cirugía oral y maxilofacial |
| France | Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie |
| Ireland | |
| Italia | Chirurgia maxillo-facciale |
| Κύπρος | |
| Latvija | Mutes, sejas un žokļu ķirurģija |
| Lietuva | Veido ir žandikaulių chirurgija |
| Luxembourg | Chirurgie maxillo-faciale |
| Magyarország | Szájsebészet |
| Malta | |
| Nederland | |
| Österreich | Mund– Kiefer – und Gesichtschirurgie |
| Polska | Chirurgia szczkowo-twarzowa |
| Portugal | Cirurgia maxilo-facial |
| Slovenija | Maxilofacialna kirurgija |
| Slovensko | Maxilofaciálna chirurgia |
| Suomi/Finland | |
| Sverige | |
| United Kingdom | |

Šalis

Veido ir žandikaulio chirurgija (pagrindinės medicinos studijos)

Minimali mokymo kursų trukmė - 5 metai

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Maxilofaciální chirurgie

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

Cirugía oral y maxilofacial

France

Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie

Ireland

Italia

Chirurgia maxillo-facciale

Κύπρος

Latvija

Mutes, sejas un žokļu ķirurģija

Lietuva

Veido ir žandikaulių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie maxillo-faciale

Magyarország

Szájsebészet

Malta

Nederland

Österreich

Mund– Kiefer – und Gesichtschirurgie

Polska

Chirurgia szczkowo-twarzowa

Portugal

Cirurgia maxilo-facial

Slovenija

Maxilofacialna kirurgija

Slovensko

Maxilofaciálna chirurgia

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

5.1.4.   Oficialūs šeimos gydytojų kvalifikacijos įrodymo dokumentai

| Šalis | Oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai | Kvalifikacijos pavadinimas | Atskaitos data |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Ministerieel erkenningsbesluit van huisarts / Arrêté ministériel d'agrément de médecin généraliste | Huisarts / Médecin généraliste | 1994 m. gruodžio 31 d. |
| Česká republika | Diplom o specializaci „všeobecné lékařství“ | Všeobecný lékař | 2004 m. gegužės 1 d. |
| Danmark | Tilladelse til at anvende betegnelsen alment praktiserende læge / Speciallæge i almen medicin | Alment praktiserende læge / Speciallæge i almen medicin | 1994 m. gruodžio 31 d. |
| Deutschland | Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin | Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin | 1994 m. gruodžio 31 d. |
| Eesti | Diplom peremeditsiini erialal | Perearst | 2004 m. gegužės 1 d. |
| Ελλάς | Tίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής | Ιατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής | 1994 m. gruodžio 31 d. |
| España | Título de especialista en medicina familiar y comunitaria | Especialista en medicina familiar y comunitaria | 1994 m. gruodžio 31 d. |
| France | Diplôme d'État de docteur en médecine (avec document annexé attestant la formation spécifique en médecine générale) | Médecin qualifié en médecine générale | 1994 m. gruodžio 31 d. |
| Ireland | Certificate of specific qualifications in general medical practice | General medical practitioner | 1994 m. gruodžio 31 d. |
| Italia | Attestato di formazione specifica in medicina generale | Medico di medicina generale | 1994 m. gruodžio 31 d. |
| Κύπρος | Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Γενικού Ιατρού | Ιατρός Γενικής Ιατρικής | 2004 m. gegužės 1 d. |
| Latvija | Ģimenes ārsta sertifikāts | Ģimenes (vispārējās prakses) ārsts | 2004 m. gegužės 1 d. |
| Lietuva | Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas | Šeimos medicinos gydytojas | 2004 m. gegužės 1 d. |
| Luxembourg | Il n'existe pas de titre, parce qu'il n'y a pas de formation au Luxembourg | Médecin généraliste | 1994 m. gruodžio 31 d. |
| Magyarország | Háziorvostan szakorvosa bizonyítvány | Háziorvostan szakorvosa | 2004 m. gegužės 1 d. |
| Malta | Tabib tal-familja | Mediċina tal-familja | 2004 m. gegužės 1 d. |
| Nederland | Certificaat van inschrijving in het register van erkende huisartsen van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der geneeskunst | Huisarts | 1994 m. gruodžio 31 d. |
| Österreich | Arzt für Allgemeinmedizin | Arzt für Allgemeinmedizin | 1994 m. gruodžio 31 d. |
| Polska | Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie medycyny rodzinnej | Specjalista w dziedzinie medycyny rodzinnej | 2004 m. gegužės 1 d. |
| Portugal | Diploma do internato complementar de clínica geral | Assistente de clínica geral | 1994 m. gruodžio 31 d. |
| Slovenija | Potrdilo o opravljeni specializaciji iz družinske medicine | Specialist družinske medicine/Specialistka družinske medicine | 2004 m. gegužės 1 d. |
| Slovensko | Diplom o špecializácii v odbore „všeobecné lekárstvo“ | Všeobecný lekár | 2004 m. gegužės 1 d. |
| Suomi/Finland | Todistus lääkärin perusterveydenhuollon lisäkoulutuksesta / Bevis om tilläggsutbildning av läkare i primärvård | Yleislääkäri / Allmänläkare | 1994 m. gruodžio 31 d. |
| Sverige | Bevis om kompetens som allmänpraktiserande läkare (Europaläkare) utfärdat av Socialstyrelsen | Allmänpraktiserande läkare (Europaläkare) | 1994 m. gruodžio 31 d. |
| United Kingdom | Certificate of prescribed/equivalent experience | General medical practitioner | 1994 m. gruodžio 31 d. |

Šalis

Oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai

Kvalifikacijos pavadinimas

Atskaitos data

België/Belgique/Belgien

Ministerieel erkenningsbesluit van huisarts / Arrêté ministériel d'agrément de médecin généraliste

Huisarts / Médecin généraliste

1994 m. gruodžio 31 d.

Česká republika

Diplom o specializaci „všeobecné lékařství“

Všeobecný lékař

2004 m. gegužės 1 d.

Danmark

Tilladelse til at anvende betegnelsen alment praktiserende læge / Speciallæge i almen medicin

Alment praktiserende læge / Speciallæge i almen medicin

1994 m. gruodžio 31 d.

Deutschland

Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin

1994 m. gruodžio 31 d.

Eesti

Diplom peremeditsiini erialal

Perearst

2004 m. gegužės 1 d.

Ελλάς

Tίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής

Ιατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής

1994 m. gruodžio 31 d.

España

Título de especialista en medicina familiar y comunitaria

Especialista en medicina familiar y comunitaria

1994 m. gruodžio 31 d.

France

Diplôme d'État de docteur en médecine (avec document annexé attestant la formation spécifique en médecine générale)

Médecin qualifié en médecine générale

1994 m. gruodžio 31 d.

Ireland

Certificate of specific qualifications in general medical practice

General medical practitioner

1994 m. gruodžio 31 d.

Italia

Attestato di formazione specifica in medicina generale

Medico di medicina generale

1994 m. gruodžio 31 d.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Γενικού Ιατρού

Ιατρός Γενικής Ιατρικής

2004 m. gegužės 1 d.

Latvija

Ģimenes ārsta sertifikāts

Ģimenes (vispārējās prakses) ārsts

2004 m. gegužės 1 d.

Lietuva

Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas

Šeimos medicinos gydytojas

2004 m. gegužės 1 d.

Luxembourg

Il n'existe pas de titre, parce qu'il n'y a pas de formation au Luxembourg

Médecin généraliste

1994 m. gruodžio 31 d.

Magyarország

Háziorvostan szakorvosa bizonyítvány

Háziorvostan szakorvosa

2004 m. gegužės 1 d.

Malta

Tabib tal-familja

Mediċina tal-familja

2004 m. gegužės 1 d.

Nederland

Certificaat van inschrijving in het register van erkende huisartsen van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der geneeskunst

Huisarts

1994 m. gruodžio 31 d.

Österreich

Arzt für Allgemeinmedizin

Arzt für Allgemeinmedizin

1994 m. gruodžio 31 d.

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie medycyny rodzinnej

Specjalista w dziedzinie medycyny rodzinnej

2004 m. gegužės 1 d.

Portugal

Diploma do internato complementar de clínica geral

Assistente de clínica geral

1994 m. gruodžio 31 d.

Slovenija

Potrdilo o opravljeni specializaciji iz družinske medicine

Specialist družinske medicine/Specialistka družinske medicine

2004 m. gegužės 1 d.

Slovensko

Diplom o špecializácii v odbore „všeobecné lekárstvo“

Všeobecný lekár

2004 m. gegužės 1 d.

Suomi/Finland

Todistus lääkärin perusterveydenhuollon lisäkoulutuksesta / Bevis om tilläggsutbildning av läkare i primärvård

Yleislääkäri / Allmänläkare

1994 m. gruodžio 31 d.

Sverige

Bevis om kompetens som allmänpraktiserande läkare (Europaläkare) utfärdat av Socialstyrelsen

Allmänpraktiserande läkare (Europaläkare)

1994 m. gruodžio 31 d.

United Kingdom

Certificate of prescribed/equivalent experience

General medical practitioner

1994 m. gruodžio 31 d.

V.2.   BENDROSIOS PRAKTIKOS SLAUGYTOJAS

5.2.1.   Bendrosios praktikos slaugytojų rengimo programa

Profesinis rengimas, už kurį suteikiamas oficialią kvalifikaciją patvirtinantis dokumentas, susideda iš dviejų dalių:

| A.   TEORINIS IR TECHNINIS MOKYMAS |
| --- |
| a. | Slauga: |

TEORINIS IR TECHNINIS MOKYMAS

a.

Slauga:

| b. | Pagrindinės mokslo disciplinos: |
| --- | --- |

b.

Pagrindinės mokslo disciplinos:

| c. | Socialiniai mokslai: |
| --- | --- |

c.

Socialiniai mokslai:

| — | Profesijos pobūdis ir etika |
| --- | --- |

—

Profesijos pobūdis ir etika

| — | Bendrieji sveikatos ir slaugos principai |
| --- | --- |

—

Bendrieji sveikatos ir slaugos principai

| — | Slaugos principai, susiję su:






  — | bendrąja ir specialiąja medicina |
| --- | --- | --- |

—

Slaugos principai, susiję su:

—

bendrąja ir specialiąja medicina

| — | bendrąja ir specialiąja chirurgija |
| --- | --- |

—

bendrąja ir specialiąja chirurgija

| — | vaiko priežiūra ir pediatrija |
| --- | --- |

—

vaiko priežiūra ir pediatrija

| — | motinystės priežiūra |
| --- | --- |

—

motinystės priežiūra

| — | psichikos sveikata ir psichiatrija |
| --- | --- |

—

psichikos sveikata ir psichiatrija

| — | senyvo amžiaus žmonių priežiūra ir geriatrija |
| --- | --- |

—

senyvo amžiaus žmonių priežiūra ir geriatrija

| — | Anatomija ir fiziologija |
| --- | --- |

—

Anatomija ir fiziologija

| — | Patologija |
| --- | --- |

—

Patologija

| — | Bakteriologija, virusologija ir parazitologija |
| --- | --- |

—

Bakteriologija, virusologija ir parazitologija

| — | Biofizika, biochemija ir radiologija |
| --- | --- |

—

Biofizika, biochemija ir radiologija

| — | Dietologija |
| --- | --- |

—

Dietologija

| — | Higiena:






  — | profilaktika |
| --- | --- | --- |

—

Higiena:

—

profilaktika

| — | sveikatos mokymas |
| --- | --- |

—

sveikatos mokymas

| — | Farmakologija |
| --- | --- |

—

Farmakologija

| — | Sociologija |
| --- | --- |

—

Sociologija

| — | Psichologija |
| --- | --- |

—

Psichologija

| — | Administravimo principai |
| --- | --- |

—

Administravimo principai

| — | Mokymo principai |
| --- | --- |

—

Mokymo principai

| — | Socialinės ir sveikatos sričių teisės aktai |
| --- | --- |

—

Socialinės ir sveikatos sričių teisės aktai

| — | Slaugos teisiniai aspektai |
| --- | --- |

—

Slaugos teisiniai aspektai

MOKYMAS KLINIKOSE

slauga, susijusi su:

| — | bendrąja ir specialiąja medicina |
| --- | --- |

—

bendrąja ir specialiąja medicina

| — | bendrąja ir specialiąja chirurgija |
| --- | --- |

—

bendrąja ir specialiąja chirurgija

| — | vaiko priežiūra ir pediatrija |
| --- | --- |

—

vaiko priežiūra ir pediatrija

| — | motinystės priežiūra |
| --- | --- |

—

motinystės priežiūra

| — | psichikos sveikata ir psichiatrija |
| --- | --- |

—

psichikos sveikata ir psichiatrija

| — | slaugymu namuose |
| --- | --- |

—

slaugymu namuose

Vienas ar daugiau šių dalykų gali būti įtraukta į kitas disciplinas arba mokoma kartu su jomis.

Teorinis mokymas turi būti pagrindinis ir taip derinamas su mokymu klinikose, kad būtų įgyjamos atitinkamos šiame priede minimos žinios ir įgūdžiai.

5.2.2.   Bendrosios praktikos slaugytojų oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai

| Šalis | Oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai | Dokumentą išduodanti institucija | Kvalifikacijos pavadinimas | Atskaitos data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | — | Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster / Diplôme d'infirmier(ère) gradué(e) / Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin) |

Šalis

Oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai

Dokumentą išduodanti institucija

Kvalifikacijos pavadinimas

Atskaitos data

België/Belgique/Belgien

—

Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster / Diplôme d'infirmier(ère) gradué(e) / Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde / Brevet d'infirmier(ère) hospitalier(ère) / Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin) |
| --- | --- |

—

Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde / Brevet d'infirmier(ère) hospitalier(ère) / Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | Brevet van verpleegassistent(e) / Brevet d'hospitalier(ère) / Brevet einer Pflegeassistentin |
| --- | --- |

—

Brevet van verpleegassistent(e) / Brevet d'hospitalier(ère) / Brevet einer Pflegeassistentin

| — | De erkende opleidingsinstituten / Les établissements d'enseignement reconnus / Die anerkannten Ausbildungsanstalten |
| --- | --- |

—

De erkende opleidingsinstituten / Les établissements d'enseignement reconnus / Die anerkannten Ausbildungsanstalten

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap / Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française / Der zuständige Prüfungsausschüß der Deutschsprachigen Gemeinschaft |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap / Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française / Der zuständige Prüfungsausschüß der Deutschsprachigen Gemeinschaft

| — | Hospitalier(ère) / Verpleegassistent(e) |
| --- | --- |

—

Hospitalier(ère) / Verpleegassistent(e)

| — | Infirmier(ère) hospitalier(ère) / Ziekenhuisverpleger(-verpleegster) |
| --- | --- |

—

Infirmier(ère) hospitalier(ère) / Ziekenhuisverpleger(-verpleegster)

1979 m. birželio 29 d.

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.), accompanied by the following certificate: Vysvědčení o státní závěrečné zkoušce |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.), accompanied by the following certificate: Vysvědčení o státní závěrečné zkoušce

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| 1. | Všeobecná sestra |
| --- | --- |

1.

Všeobecná sestra

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: Vysvědčení o absolutoriu |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: Vysvědčení o absolutoriu

| 2. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

| 2. | Všeobecný ošetřovatel |
| --- | --- |

2.

Všeobecný ošetřovatel

Danmark

Eksamensbevis efter gennemført sygeplejerskeuddannelse

Sygeplejeskole godkendt af Undervisningsministeriet

Sygeplejerske

1979 m. birželio 29 d.

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung in der Krankenpflege

Staatlicher Prüfungsausschuss

| — | Krankenschwester |
| --- | --- |

—

Krankenschwester

| — | Krankenpfleger |
| --- | --- |

—

Krankenpfleger

1979 m. birželio 29 d.

Eesti

Diplom õe erialal

| 1. | Tallinna Meditsiinikool |
| --- | --- |

1.

Tallinna Meditsiinikool

| 2. | Tartu Meditsiinikool |
| --- | --- |

2.

Tartu Meditsiinikool

| 3. | Kohtla-Järve Meditsiinikool |
| --- | --- |

3.

Kohtla-Järve Meditsiinikool

õde

2004 m. gegužės 1 d.

Ελλάς

| 1. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών

| 1. | Πανεπιστήμιο Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πανεπιστήμιο Αθηνών

Διπλωματούχος ή πτυχιούχος νοσοκόμος, νοσηλευτής ή νοσηλεύτρια

1981 m. sausio 1 d.

| 2. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 2. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα
  Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

2.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα

Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| 3. | Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής

| 3. | Υπουργείο Εθνικής Άμυνας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Εθνικής Άμυνας

| 4. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 4. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 6. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

6.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής

| 6. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

6.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

España

Título de Diplomado universitario en Enfermería

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Enfermero/a diplomado/a

1986 m. sausio 1 d.

France

| — | Diplôme d'État d'infirmier(ère) |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État d'infirmier(ère)

| — | Diplôme d'État d'infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 décembre 1999 |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État d'infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 décembre 1999

Le ministère de la santé

Infirmier(ère)

1979 m. birželio 29 d.

Ireland

Certificate of Registered General Nurse

An Bord Altranais (The Nursing Board)

Registered General Nurse

1979 m. birželio 29 d.

Italia

Diploma di infermiere professionale

Scuole riconosciute dallo Stato

Infermiere professionale

1979 m. birželio 29 d.

Κύπρος

Δίπλωμα Γενικής Νοσηλευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένος Νοσηλευτής

2004 m. gegužės 1 d.

Latvija

| 1. | Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu |
| --- | --- |

1.

Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu

| 1. | Māsu skolas |
| --- | --- |

1.

Māsu skolas

Māsa

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Māsas diploms |
| --- | --- |

2.

Māsas diploms

| 2. | Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu |
| --- | --- |

2.

Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Bendrosios praktikos slaugytojas

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

Luxembourg

| — | Diplôme d'État d'infirmier |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État d'infirmier

| — | Diplôme d'État d'infirmier hospitalier gradué |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État d'infirmier hospitalier gradué

Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Infirmier

1979 m. birželio 29 d.

Magyarország

| 1. | Ápoló bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Ápoló bizonyítvány

| 1. | Iskola |
| --- | --- |

1.

Iskola

Ápoló

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Diplomás ápoló oklevél |
| --- | --- |

2.

Diplomás ápoló oklevél

| 2. | Egyetem / főiskola |
| --- | --- |

2.

Egyetem / főiskola

| 3. | Egyetemi okleveles ápoló oklevél |
| --- | --- |

3.

Egyetemi okleveles ápoló oklevél

| 3. | Egyetem |
| --- | --- |

3.

Egyetem

Malta

Lawrja jew diploma fl-istudji tal-infermerija

Universita ’ta' Malta

Infermier Registrat tal-Ewwel Livell

2004 m. gegužės 1 d.

Nederland

| 1. | Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A |
| --- | --- |

1.

Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A

| 1. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

1.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

Verpleegkundige

1979 m. birželio 29 d.

| 2. | Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

2.

Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 2. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

2.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 3. | Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

3.

Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 3. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

3.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 4. | Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4 |
| --- | --- |

4.

Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4

| 4. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

4.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

| 5. | Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5 |
| --- | --- |

5.

Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5

| 5. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

5.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

Österreich

| 1. | Diplom als „Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester, Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger“ |
| --- | --- |

1.

Diplom als „Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester, Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger“

| 1. | Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege

| — | Diplomierte Krankenschwester |
| --- | --- |

—

Diplomierte Krankenschwester

| — | Diplomierter Krankenpfleger |
| --- | --- |

—

Diplomierter Krankenpfleger

1994 m. sausio 1 d.

| 2. | Diplom als „Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger“ |
| --- | --- |

2.

Diplom als „Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger“

| 2. | Allgemeine Krankenpflegeschule |
| --- | --- |

2.

Allgemeine Krankenpflegeschule

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem „magister pielęgniarstwa“

| 1. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

1.

Uniwersytet Medyczny

| 2. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

2.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

Pielgniarka

2004 m. gegužės 1 d.

Portugal

| 1. | Diploma do curso de enfermagem geral |
| --- | --- |

1.

Diploma do curso de enfermagem geral

| 1. | Escolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Escolas de Enfermagem

Enfermeiro

1986 m. sausio 1 d.

| 2. | Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Carta de curso de licenciatura em enfermagem |
| --- | --- |

3.

Carta de curso de licenciatura em enfermagem

| 3. | Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

3.

Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „diplomirana medicinska sestra / diplomirani zdravstvenik“

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

Diplomirana medicinska sestra/ Diplomirani zdravstvenik

2004 m. gegužės 1 d.

Slovensko

| 1. | Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu „magister z ošetrovateľstva“ („Mgr.“) |
| --- | --- |

1.

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu „magister z ošetrovateľstva“ („Mgr.“)

| 1. | Vysoká škola |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola

Sestra

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu „bakalár z ošetrovateľstva“ („Bc.“) |
| --- | --- |

2.

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu „bakalár z ošetrovateľstva“ („Bc.“)

| 2. | Vysoká škola |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola

| 3. | Absolventský diplom v študijnom odbore diplomovaná všeobecná sestra |
| --- | --- |

3.

Absolventský diplom v študijnom odbore diplomovaná všeobecná sestra

| 3. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

3.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen |
| --- | --- |

1.

Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen

| 1. | Terveydenhuolto-oppilaitokset/Hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuolto-oppilaitokset/Hälsovårdsläroanstalter

Sairaanhoitaja / Sjukskötare

1994 m. sausio 1 d.

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Sjuksköterskeexamen

Universitet eller högskola

Sjuksköterska

1994 m. sausio 1 d.

United Kingdom

Statement of Registration as a Registered General Nurse in part 1 or part 12 of the register kept by the United Kingdom Central Council for Nursing, Midwifery and Health Visiting

Various

| — | State Registered Nurse |
| --- | --- |

—

State Registered Nurse

| — | Registered General Nurse |
| --- | --- |

—

Registered General Nurse

1979 m. birželio 29 d.

V.3.   GYDYTOJAS ODONTOLOGAS

5.3.1.   Gydytojo odontologo studijų programa

Į odontologijos studijų, po kurių įteikiamas oficialią kvalifikaciją patvirtinantis dokumentas, programą įtraukiami bent jau toliau išvardyti dalykai. Vienas ar daugiau šių dalykų gali būti įtraukta į kitas disciplinas arba mokoma kartu su jomis.

| A.
  Pagrindiniai dalykai | B.
  Medicinos ir biologijos bei bendrosios medicinos dalykai | C.
  Tiesiogiai su odontologija susiję dalykai |
| --- | --- | --- |
| — | Chemija |

A.

Pagrindiniai dalykai

B.

Medicinos ir biologijos bei bendrosios medicinos dalykai

C.

Tiesiogiai su odontologija susiję dalykai

—

Chemija

| — | Fizika |
| --- | --- |

—

Fizika

| — | Biologija |
| --- | --- |

—

Biologija

| — | Anatomija |
| --- | --- |

—

Anatomija

| — | Embriologija |
| --- | --- |

—

Embriologija

| — | Histologija, įskaitant citologiją |
| --- | --- |

—

Histologija, įskaitant citologiją

| — | Fiziologija |
| --- | --- |

—

Fiziologija

| — | Biochemija (arba fiziologinė chemija) |
| --- | --- |

—

Biochemija (arba fiziologinė chemija)

| — | Patologinė anatomija |
| --- | --- |

—

Patologinė anatomija

| — | Bendroji patologija |
| --- | --- |

—

Bendroji patologija

| — | Farmakologija |
| --- | --- |

—

Farmakologija

| — | Mikrobiologija |
| --- | --- |

—

Mikrobiologija

| — | Higiena |
| --- | --- |

—

Higiena

| — | Prevencinė medicina ir epidemiologija |
| --- | --- |

—

Prevencinė medicina ir epidemiologija

| — | Radiologija |
| --- | --- |

—

Radiologija

| — | Fizinė medicina ir reabilitacija |
| --- | --- |

—

Fizinė medicina ir reabilitacija

| — | Bendroji chirurgija |
| --- | --- |

—

Bendroji chirurgija

| — | Vidaus ligos, įskaitant vaikų ligas |
| --- | --- |

—

Vidaus ligos, įskaitant vaikų ligas

| — | Otorinolaringologija |
| --- | --- |

—

Otorinolaringologija

| — | Dermatovenerologija |
| --- | --- |

—

Dermatovenerologija

| — | Bendroji psichologija, psichopatologija, neurologija |
| --- | --- |

—

Bendroji psichologija, psichopatologija, neurologija

| — | Anesteziologija |
| --- | --- |

—

Anesteziologija

| — | Dantų protezavimas |
| --- | --- |

—

Dantų protezavimas

| — | Odontologinės medžiagos ir įranga |
| --- | --- |

—

Odontologinės medžiagos ir įranga

| — | Konservatyvioji odontologija |
| --- | --- |

—

Konservatyvioji odontologija

| — | Prevencinė odontologija |
| --- | --- |

—

Prevencinė odontologija

| — | Nuskausminančios ir raminančios priemonės odontologijoje |
| --- | --- |

—

Nuskausminančios ir raminančios priemonės odontologijoje

| — | Specialioji chirurgija |
| --- | --- |

—

Specialioji chirurgija

| — | Specialioji patologija |
| --- | --- |

—

Specialioji patologija

| — | Klinikinė praktika |
| --- | --- |

—

Klinikinė praktika

| — | Vaikų odontologija |
| --- | --- |

—

Vaikų odontologija

| — | Ortodontologija |
| --- | --- |

—

Ortodontologija

| — | Periodontologija |
| --- | --- |

—

Periodontologija

| — | Odontologinė radiologija |
| --- | --- |

—

Odontologinė radiologija

| — | Dantų sąkandis ir žandikaulio funkcija |
| --- | --- |

—

Dantų sąkandis ir žandikaulio funkcija

| — | Profesijos organizavimas, etika ir teisės aktai |
| --- | --- |

—

Profesijos organizavimas, etika ir teisės aktai

| — | Gydytojo odontologo veiklos socialiniai aspektai |
| --- | --- |

—

Gydytojo odontologo veiklos socialiniai aspektai

5.3.2.   Gydytojo odontologo oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai

| Šalis | Oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai | Dokumentą išduodanti institucija | Pažymėjimas, išduotas kartu su kvalifikaciją patvirtinančiais dokumentais | Kvalifikacijos pavadinimas | Atskaitos data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van tandarts / Diplôme licencié en science dentaire | — | De universiteiten / Les universités |

Šalis

Oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai

Dokumentą išduodanti institucija

Pažymėjimas, išduotas kartu su kvalifikaciją patvirtinančiais dokumentais

Kvalifikacijos pavadinimas

Atskaitos data

België/Belgique/Belgien

Diploma van tandarts / Diplôme licencié en science dentaire

—

De universiteiten / Les universités

| — | De bevoegde Examen- commissie van de Vlaamse Gemeenschap / Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examen- commissie van de Vlaamse Gemeenschap / Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

Licentiaat in de tandheelkunde / Licencié en science dentaire

1980 m. sausio 28 d.

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu zubní lékařství (doktor zubního lékařství, Dr. med. Dent.)

Lékařská fakulta univerzity v České republice

Vysvědčení o státní rigorózní zkoušce

Zubní lékař

2004 m. gegužės 1 d.

Danmark

Bevis for tandlægeeksamen (odontologisk kandidateksamen)

Tandlægehøjskolerne, Sundhedsvidenskabeligt universitetsfakultet

Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen

Tandlæge

1980 m. sausio 28 d.

Deutschland

Zeugnis über die Zahnärztliche Prüfung

Zuständige Behörden

Zahnarzt

1980 m. sausio 28 d.

Eesti

Diplom hambaarstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

Hambaarst

2004 m. gegužės 1 d.

Ελλάς

Πτυχίo Οδoντιατρικής

Πανεπιστήμιo

Οδοντίατρος ή χειρούργος οδοντίατρος

1981 m. sausio 1 d.

España

Título de Licenciado en Odontología

El rector de una universidad

Licenciado en odontología

1986 m. sausio 1 d.

France

Diplôme d'État de docteur en chirurgie dentaire

Universités

Chirurgien-dentiste

1980 m. sausio 28 d.

Ireland

| — | Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.) |
| --- | --- |

—

Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.)

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS)

| — | Licentiate in Dental Surgery (LDS) |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery (LDS)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Royal College of Surgeons in Ireland |
| --- | --- |

—

Royal College of Surgeons in Ireland

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

1980 m. sausio 28 d.

Italia

Diploma di laurea in Odontoiatria e Protesi Dentaria

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio dell'odontoiatria e protesi dentaria

Odontoiatra

1980 m. sausio 28 d.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Οδοντιάτρου

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

Οδοντίατρος

2004 m. gegužės 1 d.

Latvija

Zobārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

Rezidenta diploms par zobārsta pēcdiploma izglītības

programmas pabeigšanu, ko izsniedz universitātes tipa augstskola un „Sertifikāts“ – kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina,

ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu zobārstniecībā

Zobārsts

2004 m. gegužės 1 d.

Lietuva

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją

Universitetas

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją

Gydytojas odontologas

2004 m. gegužės 1 d.

Luxembourg

Diplôme d'État de docteur en médecine dentaire

Jury d'examen d'État

Médecin-dentiste

1980 m. sausio 28 d.

Magyarország

Fogorvos oklevél (doctor medicinae dentariae, abbrev.: dr. med. dent.)

Egyetem

Fogorvos

2004 m. gegužės 1 d.

Malta

Lawrja fil- Kirurġija Dentali

Universita’ ta Malta

Kirurgu Dentali

2004 m. gegužės 1 d.

Nederland

Universitair getuigschrift van een met goed gevolg afgelegd tandartsexamen

Faculteit Tandheelkunde

Tandarts

1980 m. sausio 28 d.

Österreich

Bescheid über die Verleihung des akademischen Grades „Doktor der Zahnheilkunde“

Medizinische Fakultät der Universität

Zahnarzt

1994 m. sausio 1 d.

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych z tytułem „lekarz dentysta“

| 1. | Akademia Medyczna |
| --- | --- |

1.

Akademia Medyczna

| 2. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

2.

Uniwersytet Medyczny

| 3. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

3.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

Lekarsko – Dentystyczny Egzamin Państwowy

Lekarz dentysta

2004 m. gegužės 1 d.

Portugal

Carta de curso de licenciatura em medicina dentária

| — | Faculdades |
| --- | --- |

—

Faculdades

| — | Institutos Superiores |
| --- | --- |

—

Institutos Superiores

Médico dentista

1986 m. sausio 1 d.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine“

| — | Univerza |
| --- | --- |

—

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic zobozdravnik/zobozdravnica

Doktor dentalne medicine/Doktorica dentalne medicine

2004 m. gegužės 1 d.

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu „doktor zubného lekárstva“ („MDDr.“)

| — | Vysoká škola |
| --- | --- |

—

Vysoká škola

Zubný lekár

2004 m. gegužės 1 d.

Suomi/Finland

Hammaslääketieteen lisensiaatin tutkinto / Odontologie licentiatexamen

| — | Helsingin yliopisto / Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto / Helsingfors universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

Terveydenhuollon oikeusturvakeskuksen päätös käytännön palvelun hyväksymisestä / Beslut av Rättskyddscentralen för hälsovården om godkännande av praktisk tjänstgöring

Hammaslääkäri / Tandläkare

1994 m. sausio 1 d.

Sverige

Tandläkarexamen

| — | Universitetet i Umeå |
| --- | --- |

—

Universitetet i Umeå

| — | Universitetet i Göteborg |
| --- | --- |

—

Universitetet i Göteborg

| — | Karolinska Institutet |
| --- | --- |

—

Karolinska Institutet

| — | Malmö Högskola |
| --- | --- |

—

Malmö Högskola

Endast för examensbevis som erhållits före den 1 juli 1995, ett utbildningsbevis som utfärdats av Socialstyrelsen

Tandläkare

1994 m. sausio 1 d.

United Kingdom

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.)

| — | Licentiate in Dental Surgery |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Royal Colleges |
| --- | --- |

—

Royal Colleges

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

1980 m. sausio 28 d.

5.3.3.   Gydytojų adontologų specialistų oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai

| Ortodontija |
| --- |
| Šalis | Oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai | Dokumentą išduodanti institucija | Atskaitos data |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i ortodonti | Sundhedsstyrelsen | 1980 m. sausio 28 d. |
| Deutschland | Fachzahnärztliche Anerkennung für Kieferorthopädie; | Landeszahnärztekammer | 1980 m. sausio 28 d. |
| Eesti | Residentuuri lõputunnistus ortodontia erialal | Tartu Ülikool | 2004 m. gegužės 1 d. |
| Ελλάς | Τίτλoς Οδoντιατρικής ειδικότητας της Ορθoδoντικής | — | Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση |

Ortodontija

Šalis

Oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai

Dokumentą išduodanti institucija

Atskaitos data

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i ortodonti

Sundhedsstyrelsen

1980 m. sausio 28 d.

Deutschland

Fachzahnärztliche Anerkennung für Kieferorthopädie;

Landeszahnärztekammer

1980 m. sausio 28 d.

Eesti

Residentuuri lõputunnistus ortodontia erialal

Tartu Ülikool

2004 m. gegužės 1 d.

Ελλάς

Τίτλoς Οδoντιατρικής ειδικότητας της Ορθoδoντικής

—

Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση

| — | Νoμαρχία |
| --- | --- |

—

Νoμαρχία

1981 m. sausio 1 d.

France

Titre de spécialiste en orthodontie

Conseil National de l'Ordre des chirurgiens dentistes

1980 m. sausio 28 d.

Ireland

Certificate of specialist dentist in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

1980 m. sausio 28 d.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Ορθοδοντική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

2004 m. gegužės 1 d.

Latvija

„Sertifikāts“– kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu ortodontijā

Latvijas Ārstu biedrība

2004 m. gegužės 1 d.

Lietuva

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją

Universitetas

2004 m. gegužės 1 d.

Magyarország

Fogszabályozás szakorvosa bizonyítvány

Az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium illetékes testülete

2004 m. gegužės 1 d.

Malta

Ċertifikat ta' speċjalista dentali fl-Ortodonzja

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

2004 m. gegužės 1 d.

Nederland

Bewijs van inschrijving als orthodontist in het Specialistenregister

Specialisten Registratie Commissie (SRC) van de Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

1980 m. sausio 28 d.

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie ortodoncji

Centrum Egzaminów Medycznych

2004 m. gegužės 1 d.

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz čeljustne in zobne ortopedije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

2004 m. gegužės 1 d.

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, hampaiston oikomishoito / Specialtand-läkarexamen, tandreglering

| — | Helsingin yliopisto / Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto / Helsingfors universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

1994 m. sausio 1 d.

Sverige

Bevis om specialistkompetens i tandreglering

Socialstyrelsen

1994 m. sausio 1 d.

United Kingdom

Certificate of Completion of specialist training in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose

1980 m. sausio 28 d.

| Burnos chirurgija |
| --- |
| Šalis | Oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai | Dokumentą išduodanti institucija | Atskaitos data |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i hospitalsodontologi | Sundhedsstyrelsen | 1980 m. sausio 28 d. |
| Deutschland | Fachzahnärztliche Anerkennung für Oralchirurgie/Mundchirurgie | Landeszahnärztekammer | 1980 m. sausio 28 d. |
| Ελλάς | Τίτλoς Οδoντιατρικής ειδικότητας της Γναθoχειρoυργικής | — | Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση |

Burnos chirurgija

Šalis

Oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai

Dokumentą išduodanti institucija

Atskaitos data

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i hospitalsodontologi

Sundhedsstyrelsen

1980 m. sausio 28 d.

Deutschland

Fachzahnärztliche Anerkennung für Oralchirurgie/Mundchirurgie

Landeszahnärztekammer

1980 m. sausio 28 d.

Ελλάς

Τίτλoς Οδoντιατρικής ειδικότητας της Γναθoχειρoυργικής

—

Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση

| — | Νoμαρχία |
| --- | --- |

—

Νoμαρχία

2003 m. sausio 1 d.

Ireland

Certificate of specialist dentist in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

1980 m. sausio 28 d.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Στοματική Χειρουργική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

2004 m. gegužės 1 d.

Lietuva

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją

Universitetas

2004 m. gegužės 1 d.

Magyarország

Dento-alveoláris sebészet szakorvosa bizonyítvány

Az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium illetékes testülete

2004 m. gegužės 1 d.

Malta

Ċertifikat ta' speċjalista dentali fil-Kirurġija tal-ħalq

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

2004 m. gegužės 1 d.

Nederland

Bewijs van inschrijving als kaakchirurg in het Specialistenregister

Specialisten Registratie Commissie (SRC) van de Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

1980 m. sausio 28 d.

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie chirurgii stomatologicznej

Centrum Egzaminów Medycznych

2004 m. gegužės 1 d.

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz oralne kirurgije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

2004 m. gegužės 1 d.

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, suu- ja leuka-kirurgia / Specialtandläkar-examen, oral och maxillofacial kirurgi

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

1994 m. sausio 1 d.

Sverige

Bevis om specialist-kompetens i tandsystemets kirurgiska sjukdomar

Socialstyrelsen

1994 m. sausio 1 d.

United Kingdom

Certificate of completion of specialist training in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose

1980 m. sausio 28 d.

V.4.   VETERINARIJOS GYDYTOJAS

5.4.1.   Veterinarijos gydytojų studijų programa

Studijų, kurias baigus išduodamas veterinarijos gydytojo oficialią kvalifikaciją patvirtinantis dokumentas, programą sudaro bent jau toliau išvardyti dalykai.

Vienas ar keli šie dalykai gali būti dėstomi kaip kitų kursų dalis arba kartu su kitais kursais.

| A.
  Pagrindiniai dalykai | B.
  Specifiniai dalykai |
| --- | --- |
| a. | Pagrindiniai mokslai: |

A.

Pagrindiniai dalykai

B.

Specifiniai dalykai

a.

Pagrindiniai mokslai:

| b. | Klinikiniai mokslai: |
| --- | --- |

b.

Klinikiniai mokslai:

| c. | Gyvūnų auginimas |
| --- | --- |

c.

Gyvūnų auginimas

| d. | Maisto higiena |
| --- | --- |

d.

Maisto higiena

| — | Fizika |
| --- | --- |

—

Fizika

| — | Chemija |
| --- | --- |

—

Chemija

| — | Gyvūnų biologija |
| --- | --- |

—

Gyvūnų biologija

| — | Augalų biologija |
| --- | --- |

—

Augalų biologija

| — | Biomatematika |
| --- | --- |

—

Biomatematika

| — | Anatomija (įskaitant histologiją ir embriologiją) |
| --- | --- |

—

Anatomija (įskaitant histologiją ir embriologiją)

| — | Fiziologija |
| --- | --- |

—

Fiziologija

| — | Biochemija |
| --- | --- |

—

Biochemija

| — | Genetika |
| --- | --- |

—

Genetika

| — | Farmakologija |
| --- | --- |

—

Farmakologija

| — | Farmacija |
| --- | --- |

—

Farmacija

| — | Toksikologija |
| --- | --- |

—

Toksikologija

| — | Mikrobiologija |
| --- | --- |

—

Mikrobiologija

| — | Imunologija |
| --- | --- |

—

Imunologija

| — | Epidemiologija |
| --- | --- |

—

Epidemiologija

| — | Profesinė etika |
| --- | --- |

—

Profesinė etika

| — | Akušerija |
| --- | --- |

—

Akušerija

| — | Patologija (įskaitant patologinę anatomiją) |
| --- | --- |

—

Patologija (įskaitant patologinę anatomiją)

| — | Parazitologija |
| --- | --- |

—

Parazitologija

| — | Klinikinė medicina ir chirurgija (įskaitant anesteziologiją) |
| --- | --- |

—

Klinikinė medicina ir chirurgija (įskaitant anesteziologiją)

| — | Paskaitos apie įvairių naminių gyvūnų, paukščių ir kitų gyvūnų rūšių ligas |
| --- | --- |

—

Paskaitos apie įvairių naminių gyvūnų, paukščių ir kitų gyvūnų rūšių ligas

| — | Profilaktinė medicina |
| --- | --- |

—

Profilaktinė medicina

| — | Radiologija |
| --- | --- |

—

Radiologija

| — | Dauginimasis ir dauginimosi sutrikimai |
| --- | --- |

—

Dauginimasis ir dauginimosi sutrikimai

| — | Valstybinė veterinarija ir visuomenės sveikata |
| --- | --- |

—

Valstybinė veterinarija ir visuomenės sveikata

| — | Veterinarijos teisės aktai ir teismo medicina |
| --- | --- |

—

Veterinarijos teisės aktai ir teismo medicina

| — | Terapija |
| --- | --- |

—

Terapija

| — | Propedeutika |
| --- | --- |

—

Propedeutika

| — | Gyvūnų auginimas |
| --- | --- |

—

Gyvūnų auginimas

| — | Gyvūnų šėrimas |
| --- | --- |

—

Gyvūnų šėrimas

| — | Agronomija |
| --- | --- |

—

Agronomija

| — | Kaimo ekonomika |
| --- | --- |

—

Kaimo ekonomika

| — | Gyvulininkystė |
| --- | --- |

—

Gyvulininkystė

| — | Veterinarinė higiena |
| --- | --- |

—

Veterinarinė higiena

| — | Gyvūnų etologija ir apsauga |
| --- | --- |

—

Gyvūnų etologija ir apsauga

| — | Gyvūninių maisto produktų ar gyvūninės kilmės maisto produktų tikrinimas ir kontrolė |
| --- | --- |

—

Gyvūninių maisto produktų ar gyvūninės kilmės maisto produktų tikrinimas ir kontrolė

| — | Maisto higiena ir technologija |
| --- | --- |

—

Maisto higiena ir technologija

| — | Praktinis darbas (įskaitant praktinį darbą vietose, kur skerdžiami gyvūnai ir gaminami maisto produktai) |
| --- | --- |

—

Praktinis darbas (įskaitant praktinį darbą vietose, kur skerdžiami gyvūnai ir gaminami maisto produktai)

Praktinis mokymasis gali vykti tam tikrą mokymosi laikotarpį, jei tai dieninės studijos, kurias tiesiogiai kontroliuoja kompetentinga institucija, ir jų trukmė neviršija šešių mėnesių per visą penkerių metų studijų laikotarpį.

Teorinio ir praktinio mokymosi paskirstymas įvairių dalykų grupėse gretinamas ir derinamas taip, kad būtų tinkamu būdų įgyjamos žinios ir patirtis, kurios padėtų veterinarijos gydytojams atitinkamai vykdyti visas savo pareigas.

5.4.2.   Veterinarijos gydytojų oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai

| Šalis | Oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai | Dokumentą išduodanti institucija | Pažymėjimas, išduotas kartu su kvalifikaciją patvirtinančiais dokumentais | Atskaitos data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van dierenarts / Diplôme de docteur en médecine vétérinaire | — | De universiteiten/ Les universités |

Šalis

Oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai

Dokumentą išduodanti institucija

Pažymėjimas, išduotas kartu su kvalifikaciją patvirtinančiais dokumentais

Atskaitos data

België/Belgique/Belgien

Diploma van dierenarts / Diplôme de docteur en médecine vétérinaire

—

De universiteiten/ Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap / Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap / Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

1980 m. gruodžio 21 d.

Česká republika

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

Veterinární fakulta univerzity v České republice

2004 m. gegužės 1 d.

Danmark

Bevis for bestået kandidateksamen i veterinærvidenskab

Kongelige Veterinær- og Landbohøjskole

1980 m. gruodžio 21 d.

Deutschland

Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

Der Vorsitzende des Prüfungsausschusses für die Tierärztliche Prüfung einer Universität oder Hochschule

1980 m. gruodžio 21 d.

Eesti

Diplom: täitnud veterinaarmeditsiini õppekava

Eesti Põllumajandusülikool

2004 m. gegužės 1 d.

Ελλάς

Πτυχίo Κτηνιατρικής

Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης και Θεσσαλίας

1981 m. sausio 1 d.

España

Título de Licenciado en Veterinaria

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1986 m. sausio 1 d.

France

Diplôme d'État de docteur vétérinaire

1980 m. gruodžio 21 d.

Ireland

| — | Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB) |
| --- | --- |

—

Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB)

| — | Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS) |
| --- | --- |

—

Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS)

1980 m. gruodžio 21 d.

Italia

Diploma di laurea in medicina veterinaria

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina veterinaria

1985 m. sausio 1 d.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Kτηνιάτρου

Κτηνιατρικό Συμβούλιο

2004 m. gegužės 1 d.

Latvija

Veterinārārsta diploms

Latvijas Lauksaimniecības Universitāte

2004 m. gegužės 1 d.

Lietuva

Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM))

Lietuvos Veterinarijos Akademija

2004 m. gegužės 1 d.

Luxembourg

Diplôme d'État de docteur en médecine vétérinaire

Jury d'examen d'État

1980 m. gruodžio 21 d.

Magyarország

Állatorvos doktor oklevél – dr. med. vet.

Szent István Egyetem Állatorvos-tudományi Kar

2004 m. gegužės 1 d.

Malta

Liċenzja ta' Kirurgu Veterinarju

Kunsill tal-Kirurġi Veterinarji

2004 m. gegužės 1 d.

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd diergeneeskundig/veeartsenijkundig examen

1980 m. gruodžio 21 d.

Österreich

| — | Diplom-Tierarzt |
| --- | --- |

—

Diplom-Tierarzt

| — | Magister medicinae veterinariae |
| --- | --- |

—

Magister medicinae veterinariae

Universität

| — | Doktor der Veterinärmedizin |
| --- | --- |

—

Doktor der Veterinärmedizin

| — | Doctor medicinae veterinariae |
| --- | --- |

—

Doctor medicinae veterinariae

| — | Fachtierarzt |
| --- | --- |

—

Fachtierarzt

1994 m. sausio 1 d.

Polska

Dyplom lekarza weterynarii

| 1. | Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie |
| --- | --- |

1.

Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie

| 2. | Akademia Rolnicza we Wrocławiu |
| --- | --- |

2.

Akademia Rolnicza we Wrocławiu

| 3. | Akademia Rolnicza w Lublinie |
| --- | --- |

3.

Akademia Rolnicza w Lublinie

| 4. | Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie |
| --- | --- |

4.

Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie

2004 m. gegužės 1 d.

Portugal

Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária

Universidade

1986 m. sausio 1 d.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine“

Univerza

Spričevalo o opravljenem državnem izpitu s področja veterinarstva

2004 m. gegužės 1 d.

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu „doktor veterinárskej medicíny“ („MVDr.“)

Univerzita veterinárskeho lekárstva

2004 m. gegužės 1 d.

Suomi/Finland

Eläinlääketieteen lisensiaatin tutkinto / Veterinärmedicine licentiatexamen

Helsingin yliopisto/ Helsingfors universitet

1994 m. sausio 1 d.

Sverige

Veterinärexamen

Sveriges Lantbruksuniversitet

1994 m. sausio 1 d.

United Kingdom

| 1. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

1.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 1. | University of Bristol |
| --- | --- |

1.

University of Bristol

1980 m. gruodžio 21 d.

| 2. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

2.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 2. | University of Liverpool |
| --- | --- |

2.

University of Liverpool

| 3. | Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMB) |
| --- | --- |

3.

Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMB)

| 3. | University of Cambridge |
| --- | --- |

3.

University of Cambridge

| 4. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S) |
| --- | --- |

4.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S)

| 4. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

4.

University of Edinburgh

| 5. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S) |
| --- | --- |

5.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S)

| 5. | University of Glasgow |
| --- | --- |

5.

University of Glasgow

| 6. | Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed) |
| --- | --- |

6.

Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed)

| 6. | University of London |
| --- | --- |

6.

University of London

V.5.   AKUŠERĖ

5.5.1.   Akušerių mokymo programa (I ir II mokymo tipai)

Mokymo programą akušerio oficialią kvalifikaciją patvirtinančiam dokumentui gauti sudaro šios dvi dalys:

| A. | TEORINIS IR TECHNINIS MOKYMAS |
| --- | --- |

A.

TEORINIS IR TECHNINIS MOKYMAS

| a. | Bendrieji dalykai |
| --- | --- |

a.

Bendrieji dalykai

| b. | Akušerių veiklai būdingi dalykai |
| --- | --- |

b.

Akušerių veiklai būdingi dalykai

| — | Anatomijos ir fiziologijos pagrindai |
| --- | --- |

—

Anatomijos ir fiziologijos pagrindai

| — | Patologijos pagrindai |
| --- | --- |

—

Patologijos pagrindai

| — | Bakteriologijos, virusologijos ir parazitologijos pagrindai |
| --- | --- |

—

Bakteriologijos, virusologijos ir parazitologijos pagrindai

| — | Biofizikos, biochemijos ir radiologijos pagrindai |
| --- | --- |

—

Biofizikos, biochemijos ir radiologijos pagrindai

| — | Pediatrija, ypač susijusi su naujagimiais |
| --- | --- |

—

Pediatrija, ypač susijusi su naujagimiais

| — | Higiena, švietimas sveikatos srityje, profilaktinė medicina, ankstyvoji ligų diagnostika |
| --- | --- |

—

Higiena, švietimas sveikatos srityje, profilaktinė medicina, ankstyvoji ligų diagnostika

| — | Higiena, švietimas sveikatos srityje, profilaktinė medicina, ankstyvoji ligų diagnostika |
| --- | --- |

—

Higiena, švietimas sveikatos srityje, profilaktinė medicina, ankstyvoji ligų diagnostika

| — | Sociologijos ir sociomedicinos pagrindai |
| --- | --- |

—

Sociologijos ir sociomedicinos pagrindai

| — | Farmakologijos pagrindai |
| --- | --- |

—

Farmakologijos pagrindai

| — | Psichologija |
| --- | --- |

—

Psichologija

| — | Mokymo principai ir metodai |
| --- | --- |

—

Mokymo principai ir metodai

| — | Sveikatos ir socialiniai teisės aktai bei sveikatos apsaugos organizavimas |
| --- | --- |

—

Sveikatos ir socialiniai teisės aktai bei sveikatos apsaugos organizavimas

| — | Profesinė etika ir profesiniai teisės aktai |
| --- | --- |

—

Profesinė etika ir profesiniai teisės aktai

| — | Seksualinis auklėjimas ir šeimos planavimas |
| --- | --- |

—

Seksualinis auklėjimas ir šeimos planavimas

| — | Motinos ir vaiko teisinė apsauga |
| --- | --- |

—

Motinos ir vaiko teisinė apsauga

| — | Anatomija ir fiziologija |
| --- | --- |

—

Anatomija ir fiziologija

| — | Embriologija ir embriono vystymasis |
| --- | --- |

—

Embriologija ir embriono vystymasis

| — | Nėštumas, vaiko gimimas ir pogimdyminis laikotarpis |
| --- | --- |

—

Nėštumas, vaiko gimimas ir pogimdyminis laikotarpis

| — | Ginekologija ir akušerinė patologija |
| --- | --- |

—

Ginekologija ir akušerinė patologija

| — | Pasirengimas vaiko gimimui ir tėvystei (motinystei), įskaitant psichologinius aspektus |
| --- | --- |

—

Pasirengimas vaiko gimimui ir tėvystei (motinystei), įskaitant psichologinius aspektus

| — | Pasirengimas gimdymui (įskaitant žinias ir techninės įrangos naudojimą akušerijoje) |
| --- | --- |

—

Pasirengimas gimdymui (įskaitant žinias ir techninės įrangos naudojimą akušerijoje)

| — | Nuskausminimas, anestezija ir gaivinimas |
| --- | --- |

—

Nuskausminimas, anestezija ir gaivinimas

| — | Naujagimio fiziologija ir patologija |
| --- | --- |

—

Naujagimio fiziologija ir patologija

| — | Rūpinimasis naujagimiu ir jo priežiūra |
| --- | --- |

—

Rūpinimasis naujagimiu ir jo priežiūra

| — | Psichologiniai ir socialiniai veiksniai |
| --- | --- |

—

Psichologiniai ir socialiniai veiksniai

| B. | PRAKTINIS IR KLINIKINIS MOKYMAS |
| --- | --- |

B.

PRAKTINIS IR KLINIKINIS MOKYMAS

Turi būti mokoma, vykdant atitinkamą priežiūrą:

| — | Patarimai nėščioms moterims, įskaitant ne mažiau nei 100 priešgimdyminių patikrinimų. |
| --- | --- |

—

Patarimai nėščioms moterims, įskaitant ne mažiau nei 100 priešgimdyminių patikrinimų.

| — | Rūpinimasis ne mažiau nei 40 nėščių moterų ir jų priežiūra. |
| --- | --- |

—

Rūpinimasis ne mažiau nei 40 nėščių moterų ir jų priežiūra.

| — | Studento dalyvavimas, priimant ne mažiau nei 40 gimdymų; jei tai neįmanoma dėl gimdančių moterų trūkumo, šis skaičius gali būti sumažintas iki 30, jei studentas vėliau padės priimti 20 gimdymų. |
| --- | --- |

—

Studento dalyvavimas, priimant ne mažiau nei 40 gimdymų; jei tai neįmanoma dėl gimdančių moterų trūkumo, šis skaičius gali būti sumažintas iki 30, jei studentas vėliau padės priimti 20 gimdymų.

| — | Aktyvi pagalba, dalyvaujant gimdymuose esant sėdmeninei pirmeigai. Jeigu tai neįmanoma, kadangi nebuvo gimdymų sėdmenine pirmeiga atvejų, galima imituojančios situacijos praktika. |
| --- | --- |

—

Aktyvi pagalba, dalyvaujant gimdymuose esant sėdmeninei pirmeigai. Jeigu tai neįmanoma, kadangi nebuvo gimdymų sėdmenine pirmeiga atvejų, galima imituojančios situacijos praktika.

| — | Patirtis taikant epiziotomiją ir užsiuvant žaizdą. Teorinis instruktažas ir klinikinė praktika. Užsiuvimo praktiką sudaro žaizdos po epiziotomijos ir paprasto tarpvietės plyšimo užsiuvimas. Jeigu neabejotinai reikalinga, tai gali būti atliekama imituojant situaciją. |
| --- | --- |

—

Patirtis taikant epiziotomiją ir užsiuvant žaizdą. Teorinis instruktažas ir klinikinė praktika. Užsiuvimo praktiką sudaro žaizdos po epiziotomijos ir paprasto tarpvietės plyšimo užsiuvimas. Jeigu neabejotinai reikalinga, tai gali būti atliekama imituojant situaciją.

| — | Rūpinimasis 40 moterų, esant rizikingam jų nėštumui, gimdymo metu arba po gimdymo, ir jų priežiūra. |
| --- | --- |

—

Rūpinimasis 40 moterų, esant rizikingam jų nėštumui, gimdymo metu arba po gimdymo, ir jų priežiūra.

| — | Rūpinimasis ne mažiau nei 100 moterų po gimdymo ir sveikų naujagimių bei jų priežiūra (įskaitant patikrinimus). |
| --- | --- |

—

Rūpinimasis ne mažiau nei 100 moterų po gimdymo ir sveikų naujagimių bei jų priežiūra (įskaitant patikrinimus).

| — | Stebėjimas ir rūpinimasis naujagimiais, kuriems reikia specialaus dėmesio, įskaitant gimusius per anksti, per vėlai, per mažo svorio ir sergančius kūdikius. |
| --- | --- |

—

Stebėjimas ir rūpinimasis naujagimiais, kuriems reikia specialaus dėmesio, įskaitant gimusius per anksti, per vėlai, per mažo svorio ir sergančius kūdikius.

| — | Rūpinimasis moterimis esant patologiniams atvejams ginekologijos ir akušerijos srityse. |
| --- | --- |

—

Rūpinimasis moterimis esant patologiniams atvejams ginekologijos ir akušerijos srityse.

| — | Susipažinimas su medicinine priežiūra bei chirurgija. Teorinis instruktažas ir klinikinė praktika. |
| --- | --- |

—

Susipažinimas su medicinine priežiūra bei chirurgija. Teorinis instruktažas ir klinikinė praktika.

Teorinis ir praktinis mokymasis (mokymo programos A dalis) paskirstomas ir derinamas su klinikiniu mokymu (tos pačios programos B dalis) taip, kad būtų tinkamu būdu įgyjamos šiame priede išvardytos žinios ir patirtis.

Klinikinis instruktažas atliekamas, vadovaujantis kvalifikacijos kėlimo kursų neatsitraukiant nuo darbo forma, ligoninių skyriuose ar kitose kompetentingų institucijų patvirtintose sveikatos apsaugos tarnybose. Dalį tokio mokymo sudaro studenčių akušerių dalyvavimas skyrių veikloje, jeigu tokia veikla susijusi su jų mokymu. Jos mokomos su akušerių veikla susijusių pareigų.

5.5.2.   Akušerių oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai

| Šalis | Oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai | Dokumentą išduodanti institucija | Kvalifikacijos pavadinimas | Atskaitos data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van vroedvrouw / Diplôme d'accoucheuse | — | De erkende opleidingsinstituten / Les établissements d'enseignement |

Šalis

Oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai

Dokumentą išduodanti institucija

Kvalifikacijos pavadinimas

Atskaitos data

België/Belgique/Belgien

Diploma van vroedvrouw / Diplôme d'accoucheuse

—

De erkende opleidingsinstituten / Les établissements d'enseignement

| — | De bevoegde Examen- commissie van de Vlaamse Gemeenschap / Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examen- commissie van de Vlaamse Gemeenschap / Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

Vroedvrouw / Accoucheuse

1983 m. sausio 23 d.

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)






  — | Vysvědčení o státní závěrečné zkoušce |
| --- | --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

—

Vysvědčení o státní závěrečné zkoušce

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

Porodní asistentka/porodní asistent

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS).






  — | Vysvědčení o absolutoriu |
| --- | --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS).

—

Vysvědčení o absolutoriu

| 2. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

Danmark

Bevis for bestået jordemodereksamen

Danmarks jordemoderskole

Jordemoder

1983 m. sausio 23 d.

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung für Hebammen und Entbindungspfleger

Staatlicher Prüfungsausschuss

| — | Hebamme |
| --- | --- |

—

Hebamme

| — | Entbindungspfleger |
| --- | --- |

—

Entbindungspfleger

1983 m. sausio 23 d.

Eesti

Diplom ämmaemanda erialal

| 1. | Tallinna Meditsiinikool |
| --- | --- |

1.

Tallinna Meditsiinikool

| 2. | Tartu Meditsiinikool |
| --- | --- |

2.

Tartu Meditsiinikool

| — | Ämmaemand |
| --- | --- |

—

Ämmaemand

2004 m. gegužės 1 d.

Ελλάς

| 1. | Πτυχίο Τμήματος Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Τμήματος Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 1. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.)

| — | Μαία |
| --- | --- |

—

Μαία

| — | Μαιευτής |
| --- | --- |

—

Μαιευτής

1983 m. sausio 23 d.

| 2. | Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ)

| 2. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

2.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| 3. | Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών

| 3. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

España

| — | Título de matrona |
| --- | --- |

—

Título de matrona

| — | Título de asistente obstétrico (matrona) |
| --- | --- |

—

Título de asistente obstétrico (matrona)

| — | Título de enfermería obstétrica-ginecológica |
| --- | --- |

—

Título de enfermería obstétrica-ginecológica

Ministerio de Educación y Cultura

| — | Matrona |
| --- | --- |

—

Matrona

| — | Asistente obstétrico |
| --- | --- |

—

Asistente obstétrico

1986 m. sausio 1 d.

France

Diplôme de sage-femme

L'Etat

Sage-femme

1983 m. sausio 23 d.

Ireland

Certificate in Midwifery

An Board Altranais

Midwife

1983 m. sausio 23 d.

Italia

Diploma d'ostetrica

Scuole riconosciute dallo Stato

Ostetrica

1983 m. sausio 23 d.

Κύπρος

Δίπλωμα στο μεταβασικό πρόγραμμα Μαιευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένη Μαία

2004 m. gegužės 1 d.

Latvija

Diploms par vecmātes kvalifikācijas iegūšanu

Māsu skolas

Vecmāte

2004 m. gegužės 1 d.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis profesinę praktiką akušerijoje |
| --- | --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis profesinę praktiką akušerijoje

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Akušeris

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis profesinę praktiką akušerijoje |
| --- | --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis profesinę praktiką akušerijoje

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

3.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

| 3. | Kolegija |
| --- | --- |

3.

Kolegija

Luxembourg

Diplôme de sage-femme

Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Sage-femme

1983 m. sausio 23 d.

Magyarország

Szülésznő bizonyítvány

Iskola/főiskola

Szülésznő

2004 m. gegužės 1 d.

Malta

Lawrja jew diploma fl- Istudji tal-Qwiebel

Universita’ ta' Malta

Qabla

2004 m. gegužės 1 d.

Nederland

Diploma van verloskundige

Door het Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport erkende opleidingsinstellingen

Verloskundige

1983 m. sausio 23 d.

Österreich

Hebammen-Diplom

| — | Hebammenakademie
  Bundeshebammenlehranstalt |
| --- | --- |

—

Hebammenakademie

Bundeshebammenlehranstalt

Hebamme

1994 m. sausio 1 d.

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem „magister położnictwa“

| 1. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

1.

Uniwersytet Medyczny

| 2. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

2.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

Położna

2004 m. gegužės 1 d.

Portugal

| 1. | Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

1.

Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 1. | Ecolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Ecolas de Enfermagem

Enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

1986 m. sausio 1 d.

| 2. | Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

3.

Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 3. | — | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- | --- |

3.

—

Escolas Superiores de Enfermagem

| — | Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

—

Escolas Superiores de Saúde

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „diplomirana babica/diplomirani babičar“

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

diplomirana babica/diplomirani babičar

2004 m. gegužės 1 d.

Slovensko

| 1. | Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu „bakalár z pôrodnej asistencie“ („Bc.“) |
| --- | --- |

1.

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu „bakalár z pôrodnej asistencie“ („Bc.“)

| 2. | Absolventský diplom v študijnom odbore diplomovaná pôrodná asistentka |
| --- | --- |

2.

Absolventský diplom v študijnom odbore diplomovaná pôrodná asistentka

| 1. | Vysoká škola |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola

Pôrodná asistentka

2004 m. gegužės 1 d.

Suomi/Finland

| 1. | Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen |
| --- | --- |

1.

Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen

| 1. | Terveydenhuoltooppilaitokset/hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuoltooppilaitokset/hälsovårdsläroanstalter

Kätilö / Barnmorska

1994 m. sausio 1 d.

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/ yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/ yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/ Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/ Yrkeshögskolor

Sverige

Barnmorskeexamen

Universitet eller högskola

Barnmorska

1994 m. sausio 1 d.

United Kingdom

Statement of registration as a Midwife on part 10 of the register kept by the United Kingdom Central Council for Nursing, Midwifery and Health visiting

Various

Midwife

1983 m. sausio 23 d.

V.6.   VAISTININKAS

5.6.1.   Vaistininkų studijų planas

| — | Augalų ir gyvūnų biologija |
| --- | --- |

—

Augalų ir gyvūnų biologija

| — | Fizika |
| --- | --- |

—

Fizika

| — | Bendroji ir neorganinė chemija |
| --- | --- |

—

Bendroji ir neorganinė chemija

| — | Organinė chemija |
| --- | --- |

—

Organinė chemija

| — | Analitinė chemija |
| --- | --- |

—

Analitinė chemija

| — | Farmacinė chemija, įskaitant vaistinių preparatų analizę |
| --- | --- |

—

Farmacinė chemija, įskaitant vaistinių preparatų analizę

| — | Bendroji ir taikomoji biochemija (medicininė) |
| --- | --- |

—

Bendroji ir taikomoji biochemija (medicininė)

| — | Anatomija ir fiziologija; medicinos terminologija |
| --- | --- |

—

Anatomija ir fiziologija; medicinos terminologija

| — | Mikrobiologija |
| --- | --- |

—

Mikrobiologija

| — | Farmakologija ir farmakoterapija |
| --- | --- |

—

Farmakologija ir farmakoterapija

| — | Vaistų technologija |
| --- | --- |

—

Vaistų technologija

| — | Toksikologija |
| --- | --- |

—

Toksikologija

| — | Farmakognozija |
| --- | --- |

—

Farmakognozija

| — | Įstatymai ir, jei reikia, profesinė etika |
| --- | --- |

—

Įstatymai ir, jei reikia, profesinė etika

Kiekvieno dėstomojo dalyko teorinio ir praktinio mokymo santykis yra toks, kad būtų skiriama pakankamai dėmesio teorijai, siekiant išlaikyti universitetinio mokymo lygį.

5.6.2.   Vaistininkų oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai

| Šalis | Oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai | Dokumentą išduodanti institucija | Pažymėjimas, išduotas kartu su diplomu | Atskaitos data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van apotheker / Diplôme de pharmacien | — | De universiteiten/ Les universités |

Šalis

Oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai

Dokumentą išduodanti institucija

Pažymėjimas, išduotas kartu su diplomu

Atskaitos data

België/Belgique/Belgien

Diploma van apotheker / Diplôme de pharmacien

—

De universiteiten/ Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/ Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/ Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

1987 m. spalio 1 d.

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu farmacie (magistr, Mgr.)

Farmaceutická fakulta univerzity v České republice

Vysvědčení o státní závěrečné zkoušce

2004 m. gegužės 1 d.

Danmark

Bevis for bestået farmaceutisk kandidateksamen

Danmarks Farmaceutiske Højskole

1987 m. spalio 1 d.

Deutschland

Zeugnis über die Staatliche Pharmazeutische Prüfung

Zuständige Behörden

1987 m. spalio 1 d.

Eesti

Diplom proviisori õppekava läbimisest

Tartu Ülikool

2004 m. gegužės 1 d.

Ελλάς

Άδεια άσκησης φαρμακευτικού επαγγέλματος

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

1987 m. spalio 1 d.

España

Título de licenciado en farmacia

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1987 m. spalio 1 d.

France

| — | Diplôme d'État de pharmacien |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État de pharmacien

| — | Diplôme d'État de docteur en pharmacie |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État de docteur en pharmacie

Universités

1987 m. spalio 1 d.

Ireland

Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist

1987 m. spalio 1 d.

Italia

Diploma o certificato di abilitazione all'esercizio della professione di farmacista ottenuto in seguito ad un esame di Stato

Università

1993 m. lapkričio 1 d.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Φαρμακοποιού

Συμβούλιο Φαρμακευτικής

2004 m. gegužės 1 d.

Latvija

Farmaceita diploms

Universitātes tipa augstskola

2004 m. gegužės 1 d.

Lietuva

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją

Universitetas

2004 m. gegužės 1 d.

Luxembourg

Diplôme d'État de pharmacien

Jury d'examen d'État + visa du ministre de l'éducation nationale

1987 m. spalio 1 d.

Magyarország

Okleveles gyógyszerész oklevél (magister pharmaciae, abbrev: mag. pharm)

Egyetem

2004 m. gegužės 1 d.

Malta

Lawrja fil-farmaċija

Universita’ ta' Malta

2004 m. gegužės 1 d.

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd apothekersexamen

Faculteit Farmacie

1987 m. spalio 1 d.

Österreich

Staatliches Apothekerdiplom

Bundesministerium für Arbeit, Gesundheit und Soziales

1987 m. spalio 1 d.

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku farmacja z tytułem magistra

| 1. | Akademia Medyczna |
| --- | --- |

1.

Akademia Medyczna

| 2. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

2.

Uniwersytet Medyczny

| 3. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

3.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

2004 m. gegužės 1 d.

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas

Universidades

1987 m. spalio 1 d.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naziv „magister farmacije/ magistra farmacije“

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic magister farmacije/magistra farmacije

2004 m. gegužės 1 d.

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu „magister farmácie“ („Mgr.“)

Vysoká škola

2004 m. gegužės 1 d.

Suomi/Finland

Proviisorin tutkinto / Provisorexamen

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Kuopion yliopisto |
| --- | --- |

—

Kuopion yliopisto

1994 m. spalio 1 d.

Sverige

Apotekarexamen

Uppsala universitet

1994 m. spalio 1 d.

United Kingdom

Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist

1987 m. spalio 1 d.

V.7.   ARCHITEKTAS

5.7.1.   aikantis 46 straipsniu pripažinti architektų oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai

| Šalis | Oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai | Dokumentą išduodanti institucija | Pažymėjimas, išduotas kartu su kvalifikaciją patvirtinančiais dokumentais | Referenciniai akademiniai metai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | 1. | Architect / Architecte |

Šalis

Oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai

Dokumentą išduodanti institucija

Pažymėjimas, išduotas kartu su kvalifikaciją patvirtinančiais dokumentais

Referenciniai akademiniai metai

België/ Belgique/ Belgien

1.

Architect / Architecte

| 2. | Architect / Architecte |
| --- | --- |

2.

Architect / Architecte

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 4. | Architect / Architecte |
| --- | --- |

4.

Architect / Architecte

| 5. | Architect / Architecte |
| --- | --- |

5.

Architect / Architecte

| 6. | Burgelijke ingenieur-architect |
| --- | --- |

6.

Burgelijke ingenieur-architect

| 1. | Nationale hogescholen voor architectuur |
| --- | --- |

1.

Nationale hogescholen voor architectuur

| 2. | Hogere-architectuur-instituten |
| --- | --- |

2.

Hogere-architectuur-instituten

| 3. | Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt |
| --- | --- |

3.

Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt

| 4. | Koninklijke Academies voor Schone Kunsten |
| --- | --- |

4.

Koninklijke Academies voor Schone Kunsten

| 5. | Sint-Lucasscholen |
| --- | --- |

5.

Sint-Lucasscholen

| 6. | Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten |
| --- | --- |

6.

Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten

| 6. | „Faculté Polytechnique“ van Mons |
| --- | --- |

6.

„Faculté Polytechnique“ van Mons

1988/1989

| 1. | Architecte / Architect |
| --- | --- |

1.

Architecte / Architect

| 2. | Architecte / Architect |
| --- | --- |

2.

Architecte / Architect

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 4. | Architecte / Architect |
| --- | --- |

4.

Architecte / Architect

| 5. | Architecte / Architect |
| --- | --- |

5.

Architecte / Architect

| 6. | Ingénieur-civil –architecte |
| --- | --- |

6.

Ingénieur-civil –architecte

| 1. | Écoles nationales supérieures d'architecture |
| --- | --- |

1.

Écoles nationales supérieures d'architecture

| 2. | Instituts supérieurs d'architecture |
| --- | --- |

2.

Instituts supérieurs d'architecture

| 3. | École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt |
| --- | --- |

3.

École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt

| 4. | Académies royales des Beaux-Arts |
| --- | --- |

4.

Académies royales des Beaux-Arts

| 5. | Écoles Saint-Luc |
| --- | --- |

5.

Écoles Saint-Luc

| 6. | Facultés des sciences appliquées des universités |
| --- | --- |

6.

Facultés des sciences appliquées des universités

| 6. | Faculté polytechnique de Mons |
| --- | --- |

6.

Faculté polytechnique de Mons

Danmark

Arkitekt cand. arch.

| — | Kunstakademiets Arkitektskole i København |
| --- | --- |

—

Kunstakademiets Arkitektskole i København

| — | Arkitektskolen i Århus |
| --- | --- |

—

Arkitektskolen i Århus

1988/1989

Deutschland

Diplom-Ingenieur,

Diplom-Ingenieur Univ.

| — | Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Hochschulen für bildende Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für bildende Künste

| — | Hochschulen für Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für Künste

1988/1989

Diplom-Ingenieur,

Diplom-Ingenieur FH

| — | Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (1) |
| --- | --- |

—

Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (1)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen

| (1) | Diese Diplome sind je nach Dauer der durch sie abgeschlossenen Ausbildung gemäß Artikel 47 Absatz 1 anzuerkennen. |
| --- | --- |

(1)

Diese Diplome sind je nach Dauer der durch sie abgeschlossenen Ausbildung gemäß Artikel 47 Absatz 1 anzuerkennen.

Eλλάς

Δίπλωμα αρχιτέκτονα — μηχανικού

| — | Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών |
| --- | --- |

—

Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (ΤΕΕ) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

1988/1989

España

Título oficial de arquitecto

Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès;

| — | Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid;

| — | Universidad politécnica de Las Palmas, escuela técnica superior de arquitectura de Las Palmas; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Las Palmas, escuela técnica superior de arquitectura de Las Palmas;

| — | Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia;

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla; |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla;

| — | Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid; |
| --- | --- |

—

Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid;

| — | Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña; |
| --- | --- |

—

Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña;

| — | Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián; |
| --- | --- |

—

Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián;

| — | Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona; |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona;

| — | Universidad de Alcalá de Henares, escuela politécnica de Alcalá de Henares; |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá de Henares, escuela politécnica de Alcalá de Henares;

| — | Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada; |
| --- | --- |

—

Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada;

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante; |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante;

| — | Universidad Europea de Madrid; |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid;

| — | Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona; |
| --- | --- |

—

Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona;

| — | Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle; |
| --- | --- |

—

Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle;

| — | Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia. |
| --- | --- |

—

Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia.

1988/1989

1999/2000

1999/2000

1997/1998

1998/1999

1999/2000

1998/1999

1999/2000

France

| 1. | Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale |
| --- | --- |

1.

Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale

| 1. | Le ministre chargé de l'architecture |
| --- | --- |

1.

Le ministre chargé de l'architecture

1988/1989

| 2. | Diplôme d'architecte ESA |
| --- | --- |

2.

Diplôme d'architecte ESA

| 2. | École spéciale d'architecture de Paris |
| --- | --- |

2.

École spéciale d'architecture de Paris

| 3. | Diplôme d'architecte ENSAIS |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'architecte ENSAIS

| 3. | Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture |
| --- | --- |

3.

Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

Ireland

| 1. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI) |
| --- | --- |

1.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI)

| 1. | National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin |
| --- | --- |

1.

National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

1988/1989

| 2. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.)

  (Previously, until 2002 — Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch)) |
| --- | --- |

2.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.)

(Previously, until 2002 — Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch))

| 2. | Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin

  (College of Technology, Bolton Street, Dublin) |
| --- | --- |

2.

Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin

(College of Technology, Bolton Street, Dublin)

| 3. | Certificate of associateship (ARIAI) |
| --- | --- |

3.

Certificate of associateship (ARIAI)

| 3. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

3.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 4. | Certificate of membership (MRIAI) |
| --- | --- |

4.

Certificate of membership (MRIAI)

| 4. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

4.

Royal Institute of Architects of Ireland

Italia

Laurea in architettura

| — | Università di Camerino |
| --- | --- |

—

Università di Camerino

| — | Università di Catania – Sede di Siracusa |
| --- | --- |

—

Università di Catania – Sede di Siracusa

| — | Università di Chieti |
| --- | --- |

—

Università di Chieti

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Parma |
| --- | --- |

—

Università di Parma

| — | Università di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università di Reggio Calabria

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Universtià di Roma III |
| --- | --- |

—

Universtià di Roma III

| — | Università di Trieste |
| --- | --- |

—

Università di Trieste

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Istituto universitario di architettura di Venezia |
| --- | --- |

—

Istituto universitario di architettura di Venezia

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1988/1989

Laurea in ingegneria edile – architettura

(Soltanto per i diplomi che sanciscono corsi iniziati nell'anno accademico 1998/1999)

| — | Università dell'Aquilla |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquilla

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

1998/1999

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

(Soltanto per i diplomi che sanciscono corsi iniziati nell'anno accademico 2002/2003)

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“

2002/2003

(Soltanto per i diplomi che saranno rilasciati a partire dall'anno accademico 2003/2004)

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

Nederland

| 1. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur |
| --- | --- |

1.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

| 1. | Technische Universiteit te Delft |
| --- | --- |

1.

Technische Universiteit te Delft

Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46

1988/1989

| 2. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek |
| --- | --- |

2.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

| 2. | Technische Universiteit te Eindhoven |
| --- | --- |

2.

Technische Universiteit te Eindhoven

| 3. | Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:






  — | de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam |
| --- | --- | --- |

3.

Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

—

de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

| — | de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

| — | de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

| — | de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem |
| --- | --- |

—

de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

| — | de Rijkshogeschool Groningen te Groningen |
| --- | --- |

—

de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

| — | de Hogeschool Maastricht te Maastricht |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Maastricht te Maastricht

Österreich

| 1. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

1.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 1. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz) |
| --- | --- |

1.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

1998/1999

| 2. | Dilplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

2.

Dilplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 2. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

2.

Technische Universität Wien

| 3. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

3.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 3. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

3.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

| 4. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

4.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 4. | Hochschule für Angewandte Kunst in Wien |
| --- | --- |

4.

Hochschule für Angewandte Kunst in Wien

| 5. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

5.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 5. | Akademie der Bildenden Künste in Wien |
| --- | --- |

5.

Akademie der Bildenden Künste in Wien

| 6. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

6.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 6. | Hochschule für künstlerishe und industrielle Gestaltung in Linz |
| --- | --- |

6.

Hochschule für künstlerishe und industrielle Gestaltung in Linz

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Arquitectura

Para os cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/1992

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

| — | Escola Superior Artística do Porto |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

1988/1989

1991/1992

Suomi/Finland

Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen

| — | Teknillinen korkeakoulu /Tekniska högskolan (Helsinki) |
| --- | --- |

—

Teknillinen korkeakoulu /Tekniska högskolan (Helsinki)

| — | Tampereen teknillinen korkeakoulu / Tammerfors tekniska högskola |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen korkeakoulu / Tammerfors tekniska högskola

| — | Oulun yliopisto / Uleåborgs universitet |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto / Uleåborgs universitet

1998/1999

Sverige

Arkitektexamen

Chalmers Tekniska Högskola AB

Kungliga Tekniska Högskolan

Lunds Universitet

1998/1999

United Kingdom

| 1. | Diplomas in architecture |
| --- | --- |

1.

Diplomas in architecture

| 1. | — | Universities |
| --- | --- | --- |

1.

—

Universities

| — | Colleges of Art |
| --- | --- |

—

Colleges of Art

| — | Schools of Art |
| --- | --- |

—

Schools of Art

Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board.

The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board.

EU nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also EU nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Education if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this Directive and of the Criteria for validation.

1988/1989

| 2. | Degrees in architecture |
| --- | --- |

2.

Degrees in architecture

| 2. | Universities |
| --- | --- |

2.

Universities

| 3. | Final examination |
| --- | --- |

3.

Final examination

| 3. | Architectural Association |
| --- | --- |

3.

Architectural Association

| 4. | Examination in architecture |
| --- | --- |

4.

Examination in architecture

| 4. | Royal College of Art |
| --- | --- |

4.

Royal College of Art

| 5. | Examination Part II |
| --- | --- |

5.

Examination Part II

| 5. | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- |

5.

Royal Institute of British Architects

---

(1)  1983 m. sausio 1 d.

(2)  1983 m. sausio 1 d.

(3)  1987 m. rugpjūčio 1 d., išskyrus asmenis, baigusius mokymo kursus iki tos datos

(4)  1971 m. gruodžio 31 d.;

(5)  Baigus mokymus, prasidėjusius po 1982 m. kovo 5 d., kvalifikacijos įrodymo dokumentai nebeįteikiami

(6)  1984 m. liepos 9 d.

(7)  1971 m. gruodžio 3 d.

(8)  Baigus mokymus, prasidėjusius po 1982 m. kovo 5 d., kvalifikacijos įrodymo dokumentai nebeįteikiami

(9)  1984 m. liepos 8 d.

---

VI PRIEDAS

Įgytos teisės, taikomos pripažįstamoms profesijoms pagal minimalių mokymo sąlygų koordinavimą

6.1.   Specializuotų gydytojų įgytos teisės

| Biologinė hematologija

  Minimali mokymo kursų trukmė – 4 metai |
| --- |
| Šalis | Pavadinimas |
| Danmark (1) | Klinisk blodtypeserologi |
| France | Hématologie |
| Luxembourg | Hématologie biologique |
| Portugal | Hematologia clínica |

Biologinė hematologija

Minimali mokymo kursų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Danmark (1)

Klinisk blodtypeserologi

France

Hématologie

Luxembourg

Hématologie biologique

Portugal

Hematologia clínica

| Dermatologija

  Minimali mokymo kursų trukmė – 4 metai |
| --- |
| Šalis | Pavadinimas |
| Ireland | Dermatology |
| Malta | Dermatoloġija |
| United Kingdom | Dermatology |

Dermatologija

Minimali mokymo kursų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Ireland

Dermatology

Malta

Dermatoloġija

United Kingdom

Dermatology

| Tropinės ligos

  Minimali mokymo kursų trukmė – 4 metai |
| --- |
| Šalis | Pavadinimas |
| Ireland | Tropical medicine |
| Italia | Medicina tropicale |
| Magyarország | Trópusi betegségek |
| Österreich | Spezifische Prophylaxe und Tropenhygiene |
| Polska | Medycyna transportu |
| Portugal | Medicina tropical |
| Slovensko | Tropická medicína |
| United Kingdom | Tropical medicine |

Tropinės ligos

Minimali mokymo kursų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Ireland

Tropical medicine

Italia

Medicina tropicale

Magyarország

Trópusi betegségek

Österreich

Spezifische Prophylaxe und Tropenhygiene

Polska

Medycyna transportu

Portugal

Medicina tropical

Slovensko

Tropická medicína

United Kingdom

Tropical medicine

| Stomatologija

  Minimali mokymo kursų trukmė – 3 metai |
| --- |
| Šalis | Pavadinimas |
| España | Estomatología |
| France | Stomatologie |
| Italia | Odontostomatologia |
| Luxembourg | Stomatologie |
| Portugal | Estomatologia |

Stomatologija

Minimali mokymo kursų trukmė – 3 metai

Šalis

Pavadinimas

España

Estomatología

France

Stomatologie

Italia

Odontostomatologia

Luxembourg

Stomatologie

Portugal

Estomatologia

| Venerologija

  Minimali mokymo kursų trukmė – 4 metai |
| --- |
| Šalis | Pavadinimas |
| Ireland | Genito-urinary medicine |
| Malta | Mediċina Uro-ġenetali |
| United Kingdom | Genito-urinary medicine |

Venerologija

Minimali mokymo kursų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Ireland

Genito-urinary medicine

Malta

Mediċina Uro-ġenetali

United Kingdom

Genito-urinary medicine

| Gastroenterologinė chirurgija

  Minimali mokymo kursų trukmė – 5 metai |
| --- |
| Šalis | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien (2) | Chirurgie abdominale / Heelkunde op het abdomen |
| Danmark | Kirurgisk gastroenterologi eller kirurgiske mave-tarmsygdomme |
| España | Cirugía del aparato digestivo |
| France | Chirurgie viscérale et digestive |
| Italia | Chirurgia dell'apparato digestivo |
| Lietuva | Abdominalinė chirurgija |
| Luxembourg | Chirurgie gastro-entérologique |
| Slovenija | Abdominalna kirurgija |
| Suomi/Finland | Gastroenterologinen kirurgia / Gastroenterologisk kirurgi |

Gastroenterologinė chirurgija

Minimali mokymo kursų trukmė – 5 metai

Šalis

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien (2)

Chirurgie abdominale / Heelkunde op het abdomen

Danmark

Kirurgisk gastroenterologi eller kirurgiske mave-tarmsygdomme

España

Cirugía del aparato digestivo

France

Chirurgie viscérale et digestive

Italia

Chirurgia dell'apparato digestivo

Lietuva

Abdominalinė chirurgija

Luxembourg

Chirurgie gastro-entérologique

Slovenija

Abdominalna kirurgija

Suomi/Finland

Gastroenterologinen kirurgia / Gastroenterologisk kirurgi

| Skubioji ir traumų medicina

  Minimali mokymo kursų trukmė – 5 metai |
| --- |
| Šalis | Pavadinimas |
| Česká republika | Traumatologie
  Urgentní medicína |
| Ireland | Emergency medicine |
| Magyarország | Traumatológia |
| Malta | Mediċina tal-Aċċidenti u l-Emerġenza |
| Polska | Medycyna ratunkowa |
| Slovensko | Úrazová chirurgia |
| United Kingdom | Accident and emergency medicine |

Skubioji ir traumų medicina

Minimali mokymo kursų trukmė – 5 metai

Šalis

Pavadinimas

Česká republika

Traumatologie

Urgentní medicína

Ireland

Emergency medicine

Magyarország

Traumatológia

Malta

Mediċina tal-Aċċidenti u l-Emerġenza

Polska

Medycyna ratunkowa

Slovensko

Úrazová chirurgia

United Kingdom

Accident and emergency medicine

| Dantų, burnos ir veido bei žandikaulių chirurgija (pagrindinės medicinos ir odontologijos studijos) (3)


  Minimali mokymo kursų trukmė – 4 metai |
| --- |
| Šalis | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale / Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie |
| Deutschland | Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie |
| Ireland | Oral and maxillo-facial surgery |
| Κύπρος | Στοματο-Γναθο-Προσωποχειρουργική |
| Luxembourg | Chirurgie dentaire, orale et maxillo-faciale |
| Magyarország | Arc-állcsont-szájsebészet |
| Malta | Kirurġija tal-għadam tal-wiċċ |
| Suomi/Finland | Suu- ja leukakirurgia / Oral och maxillofacial kirurgi |
| United Kingdom | Oral and maxillo-facial surgery |

Dantų, burnos ir veido bei žandikaulių chirurgija (pagrindinės medicinos ir odontologijos studijos) (3)

Minimali mokymo kursų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale / Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie

Deutschland

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

Ireland

Oral and maxillo-facial surgery

Κύπρος

Στοματο-Γναθο-Προσωποχειρουργική

Luxembourg

Chirurgie dentaire, orale et maxillo-faciale

Magyarország

Arc-állcsont-szájsebészet

Malta

Kirurġija tal-għadam tal-wiċċ

Suomi/Finland

Suu- ja leukakirurgia / Oral och maxillofacial kirurgi

United Kingdom

Oral and maxillo-facial surgery

| Klinikinė neurofiziologija

  Minimali mokymo kursų trukmė – 4 metai |
| --- |
| Šalis | Pavadinimas |
| Danmark | Klinisk neurofysiologi |
| España | Neurofisiologia clínica |
| Ireland | Clinical neurophysiology |
| Malta | Newrofiżjoloġija Klinika |
| Suomi/Finland | Kliininen neurofysiologia / Klinisk neurofysiologi |
| Sverige | Klinisk neurofysiologi |
| United Kingdom | Clinical neurophysiology |

Klinikinė neurofiziologija

Minimali mokymo kursų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Danmark

Klinisk neurofysiologi

España

Neurofisiologia clínica

Ireland

Clinical neurophysiology

Malta

Newrofiżjoloġija Klinika

Suomi/Finland

Kliininen neurofysiologia / Klinisk neurofysiologi

Sverige

Klinisk neurofysiologi

United Kingdom

Clinical neurophysiology

6.2.   Architektų, kurie naudojasi pagal 49 straipsnio 1 dalį įgytomis teisėmis, oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai

| ŠALIS | Oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai | Referenciniai akademiniai metai |
| --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | — | Diplomai, kuriuos suteikė nacionalinės aukštosios architektūros mokyklos arba nacionaliniai architektūros institutai (architecte-architect) |

ŠALIS

Oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai

Referenciniai akademiniai metai

België/Belgique/Belgien

—

Diplomai, kuriuos suteikė nacionalinės aukštosios architektūros mokyklos arba nacionaliniai architektūros institutai (architecte-architect)

| — | diplomai, kuriuos suteikė Hasselt provincijos aukštoji architektūros mokykla (architect) |
| --- | --- |

—

diplomai, kuriuos suteikė Hasselt provincijos aukštoji architektūros mokykla (architect)

| — | diplomai, kuriuos suteikė Karališkosios dailės akademijos (architecte – architect) |
| --- | --- |

—

diplomai, kuriuos suteikė Karališkosios dailės akademijos (architecte – architect)

| — | diplomai, kuriuos suteikė „écoles Saint-Luc“ (architecte – architect) |
| --- | --- |

—

diplomai, kuriuos suteikė „écoles Saint-Luc“ (architecte – architect)

| — | universiteto civilinės inžinerijos diplomai, prie kurių pridedamas architektų asociacijos išduotas profesinio mokymosi pažymėjimas, jo turėtojui suteikiantys teisę naudotis architekto profesine kvalifikacija (architecte – architect) |
| --- | --- |

—

universiteto civilinės inžinerijos diplomai, prie kurių pridedamas architektų asociacijos išduotas profesinio mokymosi pažymėjimas, jo turėtojui suteikiantys teisę naudotis architekto profesine kvalifikacija (architecte – architect)

| — | architektūros diplomai, kuriuos suteikė centrinės arba valstybinės architektūros egzaminų komisija (architecte – architect) |
| --- | --- |

—

architektūros diplomai, kuriuos suteikė centrinės arba valstybinės architektūros egzaminų komisija (architecte – architect)

| — | civilinės inžinerijos (architektūros) diplomai ir architektūros (inžinerijos) diplomai, kuriuos suteikė universitetų taikomųjų mokslų fakultetai ir Monso politechnikos fakultetas (ingénieur–architecte, ingénieur-architect) |
| --- | --- |

—

civilinės inžinerijos (architektūros) diplomai ir architektūros (inžinerijos) diplomai, kuriuos suteikė universitetų taikomųjų mokslų fakultetai ir Monso politechnikos fakultetas (ingénieur–architecte, ingénieur-architect)

1987/1988

Česká republika

| — | diplomai, kuriuos suteikė „České vysoké učení technické“ (Čekijos technikos universitetas Prahoje) fakultetai:
  „Vysoká škola architektury a pozemního stavitelství“ (Architektūros ir pastatų statybos fakultetas) (iki 1951 m.),
  „Fakulta architektury a pozemního stavitelství“ (Architektūros ir pastatų statybos fakultetas) (nuo 1951 m. iki 1960 m.),
  „Fakulta stavební“ (Civilinės inžinerijos fakultetas) (nuo 1960 m.) šiose studijų srityse: pastatų statyba ir struktūra, pastatų statyba, statyba ir architektūra, architektūra (įskaitant miestų planavimą ir žemėtvarką), civilinė statyba ir statyba pramoninei bei žemės ūkio produkcijai ar civilinės inžinerijos studijų programa pastatų statybos ir architektūros studijose,
  „Fakulta architektury“ (Architektūros fakultetas) (nuo 1976 m.) šiose studijų srityse: architektūra, miestų planavimas ir žemėtvarka, ar studijų programoje: architektūra ir miestų planavimas, šiose studijų srityse: architektūra, architektūros dizaino teorija, miestų planavimas ir žemėtvarka, architektūros istorija ir istorinių paminklų rekonstrukcija ar architektūra ir pastatų statyba, |
| --- | --- |

—

diplomai, kuriuos suteikė „České vysoké učení technické“ (Čekijos technikos universitetas Prahoje) fakultetai:

„Vysoká škola architektury a pozemního stavitelství“ (Architektūros ir pastatų statybos fakultetas) (iki 1951 m.),

„Fakulta architektury a pozemního stavitelství“ (Architektūros ir pastatų statybos fakultetas) (nuo 1951 m. iki 1960 m.),

„Fakulta stavební“ (Civilinės inžinerijos fakultetas) (nuo 1960 m.) šiose studijų srityse: pastatų statyba ir struktūra, pastatų statyba, statyba ir architektūra, architektūra (įskaitant miestų planavimą ir žemėtvarką), civilinė statyba ir statyba pramoninei bei žemės ūkio produkcijai ar civilinės inžinerijos studijų programa pastatų statybos ir architektūros studijose,

„Fakulta architektury“ (Architektūros fakultetas) (nuo 1976 m.) šiose studijų srityse: architektūra, miestų planavimas ir žemėtvarka, ar studijų programoje: architektūra ir miestų planavimas, šiose studijų srityse: architektūra, architektūros dizaino teorija, miestų planavimas ir žemėtvarka, architektūros istorija ir istorinių paminklų rekonstrukcija ar architektūra ir pastatų statyba,

| — | diplomai, kuriuos suteikė „Vysoká škola technická Dr. Edvarda Beneše“ (iki 1951 m.) architektūros ir statybos srityje, |
| --- | --- |

—

diplomai, kuriuos suteikė „Vysoká škola technická Dr. Edvarda Beneše“ (iki 1951 m.) architektūros ir statybos srityje,

| — | diplomai, kuriuos suteikė „Vysoká škola stavitelství v Brně“ (nuo 1951 m. iki 1956 m.) architektūros ir statybos srityje, |
| --- | --- |

—

diplomai, kuriuos suteikė „Vysoká škola stavitelství v Brně“ (nuo 1951 m. iki 1956 m.) architektūros ir statybos srityje,

| — | diplomai, kuriuos suteikė „Vysoké učení technické v Brně“, by „Fakulta architektury“ (Architektūros fakultetas) (nuo 1956 m.) architektūros ir miestų planavimo srityje ar „Fakulta stavební“ (Civilinės inžinerijos fakultetas) (nuo 1956 m.) statybos studijų srityje, |
| --- | --- |

—

diplomai, kuriuos suteikė „Vysoké učení technické v Brně“, by „Fakulta architektury“ (Architektūros fakultetas) (nuo 1956 m.) architektūros ir miestų planavimo srityje ar „Fakulta stavební“ (Civilinės inžinerijos fakultetas) (nuo 1956 m.) statybos studijų srityje,

| — | diplomai, kuriuos suteikė „Vysoká škola báňská – Technická univerzita Ostrava“, „Fakulta stavební“ (Civilinės inžinerijos fakultetas) (nuo 1997 m.) konstrukcijos ir architektūros studijų srityje ar civilinės inžinerijos studijų srityje, |
| --- | --- |

—

diplomai, kuriuos suteikė „Vysoká škola báňská – Technická univerzita Ostrava“, „Fakulta stavební“ (Civilinės inžinerijos fakultetas) (nuo 1997 m.) konstrukcijos ir architektūros studijų srityje ar civilinės inžinerijos studijų srityje,

| — | diplomai, kuriuos suteikė „Technická univerzita v Liberci“, „Fakulta architektury“ (Architektūros fakultetas) (nuo 1994 m.) architektūros ir miestų planavimo studijų programos architektūros studijų srityje, |
| --- | --- |

—

diplomai, kuriuos suteikė „Technická univerzita v Liberci“, „Fakulta architektury“ (Architektūros fakultetas) (nuo 1994 m.) architektūros ir miestų planavimo studijų programos architektūros studijų srityje,

| — | diplomai, kuriuos suteikė „Akademie výtvarných umění v Praze“ vaizduojamojo meno programos architektūrinio dizaino studijų srityje, |
| --- | --- |

—

diplomai, kuriuos suteikė „Akademie výtvarných umění v Praze“ vaizduojamojo meno programos architektūrinio dizaino studijų srityje,

| — | diplomai, kuriuos suteikė „Vysoká škola umělecko-průmyslová v Praze“ vaizduojamojo meno programos architektūros studijų srityje, |
| --- | --- |

—

diplomai, kuriuos suteikė „Vysoká škola umělecko-průmyslová v Praze“ vaizduojamojo meno programos architektūros studijų srityje,

| — | suteikiantis teisę dirbti pažymėjimas, kurį suteikė „Česká komora architektů“, nenurodydama konkrečios srities arba pastatų statybos srityje; |
| --- | --- |

—

suteikiantis teisę dirbti pažymėjimas, kurį suteikė „Česká komora architektů“, nenurodydama konkrečios srities arba pastatų statybos srityje;

2006 /2007

Danmark

| — | diplomai, kuriuos suteikė Kopenhagos ir Århus nacionalinės architektūros mokyklos (architekt) |
| --- | --- |

—

diplomai, kuriuos suteikė Kopenhagos ir Århus nacionalinės architektūros mokyklos (architekt)

| — | registracijos pažymėjimas, kurį suteikė Architektūros taryba pagal 1975 m. gegužės 28 d. įstatymą Nr. 202 (registreret arkitekt) |
| --- | --- |

—

registracijos pažymėjimas, kurį suteikė Architektūros taryba pagal 1975 m. gegužės 28 d. įstatymą Nr. 202 (registreret arkitekt)

| — | diplomai, kuriuos suteikė Aukštosios civilinės inžinerijos mokyklos (bygningskonstruktór). Prie jų pridedamas kompetentingų institucijų išduotas pažymėjimas, patvirtinantis, kad atitinkamas asmuo išlaikė formalios kvalifikacijos egzaminą. Į šį pažymėjimą įeina kandidato sudarytų ir įvykdytų planų patvirtinimas per paskutiniuosius šešerius šios direktyvos 48 straipsnyje minimos tikrosios praktikos metus |
| --- | --- |

—

diplomai, kuriuos suteikė Aukštosios civilinės inžinerijos mokyklos (bygningskonstruktór). Prie jų pridedamas kompetentingų institucijų išduotas pažymėjimas, patvirtinantis, kad atitinkamas asmuo išlaikė formalios kvalifikacijos egzaminą. Į šį pažymėjimą įeina kandidato sudarytų ir įvykdytų planų patvirtinimas per paskutiniuosius šešerius šios direktyvos 48 straipsnyje minimos tikrosios praktikos metus

1987/1988

Deutschland

| — | diplomai, kuriuos suteikė dailės institutai (Dipl.-Ing., Architekt (HfbK) |
| --- | --- |

—

diplomai, kuriuos suteikė dailės institutai (Dipl.-Ing., Architekt (HfbK)

| — | diplomai, kuriuos suteikė „Technische Hochschulen“ arba technikos universitetų architektūros katedros (Architektur/Hochbau), arba universitetai tiek, kiek šios institucijos susijungia į „Gesamthochschulen“, „Gesamthochschulen“ (Dipl.-Ing. ir bet kuris kitas vardas, kuris šių diplomų turėtojams gali būti suteikiamas vėliau) |
| --- | --- |

—

diplomai, kuriuos suteikė „Technische Hochschulen“ arba technikos universitetų architektūros katedros (Architektur/Hochbau), arba universitetai tiek, kiek šios institucijos susijungia į „Gesamthochschulen“, „Gesamthochschulen“ (Dipl.-Ing. ir bet kuris kitas vardas, kuris šių diplomų turėtojams gali būti suteikiamas vėliau)

| — | diplomai, kuriuos suteikė „Fachhochschulen“ architektūros katedros (Architektur/Hochbau) tiek, kiek šios institucijos susijungia į „Gesamthochschulen“, „Gesamthochschulen“ architektūros katedros (Architektur /Hochbau), o kai studijos trunka trumpiau nei ketverius metus, bet ne trumpiau nei trejus metus, prie jų pridedamas pažymėjimas, patvirtinantis ketverių metų profesinę patirtį Vokietijos Federacinėje Respublikoje. Šį pažymėjimą išduoda profesinė institucija pagal 47 straipsnio 1 dalį (Ingenieur grad. ir bet kuris kitas vardas, kuris šių diplomų turėtojams gali būti suteiktas vėliau) |
| --- | --- |

—

diplomai, kuriuos suteikė „Fachhochschulen“ architektūros katedros (Architektur/Hochbau) tiek, kiek šios institucijos susijungia į „Gesamthochschulen“, „Gesamthochschulen“ architektūros katedros (Architektur /Hochbau), o kai studijos trunka trumpiau nei ketverius metus, bet ne trumpiau nei trejus metus, prie jų pridedamas pažymėjimas, patvirtinantis ketverių metų profesinę patirtį Vokietijos Federacinėje Respublikoje. Šį pažymėjimą išduoda profesinė institucija pagal 47 straipsnio 1 dalį (Ingenieur grad. ir bet kuris kitas vardas, kuris šių diplomų turėtojams gali būti suteiktas vėliau)

| — | diplomai (Prűfungszeugnisse), kuriuos iki 1973 m. sausio 1 d. suteikė „Ingenieurschulen“ ir „Werkkunstschulen“ architektūros katedros. Prie jų pridedamas kompetentingos institucijos išduotas pažymėjimas, patvirtinantis, kad atitinkamas asmuo išlaikė oficialios kvalifikacijos egzaminą. Į šį pažymėjimą įeina kandidato sudarytų ir įvykdytų planų patvirtinimas per paskutiniuosius šešerius šios direktyvos 48 straipsnyje minimos tikrosios praktikos metus |
| --- | --- |

—

diplomai (Prűfungszeugnisse), kuriuos iki 1973 m. sausio 1 d. suteikė „Ingenieurschulen“ ir „Werkkunstschulen“ architektūros katedros. Prie jų pridedamas kompetentingos institucijos išduotas pažymėjimas, patvirtinantis, kad atitinkamas asmuo išlaikė oficialios kvalifikacijos egzaminą. Į šį pažymėjimą įeina kandidato sudarytų ir įvykdytų planų patvirtinimas per paskutiniuosius šešerius šios direktyvos 48 straipsnyje minimos tikrosios praktikos metus

1987/1988

Eesti

| — | diplom arhitektuuri erialal, väljastatud Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri teaduskonna poolt alates 1996 aastast (architektūros studijų diplomai, kuriuos suteikė Estijos menų akademijos Architektūros fakultetas nuo 1996 m.), väljastatud Tallinna Kunstiülikooli poolt 1989-1995 (kuriuos suteikė Talino meno universitetas 1989–1995 m.), väljastatud Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi poolt 1951-1988 (kuriuos suteikė Estijos SSR valstybinis meno institutas 1951–1988 m.) |
| --- | --- |

—

diplom arhitektuuri erialal, väljastatud Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri teaduskonna poolt alates 1996 aastast (architektūros studijų diplomai, kuriuos suteikė Estijos menų akademijos Architektūros fakultetas nuo 1996 m.), väljastatud Tallinna Kunstiülikooli poolt 1989-1995 (kuriuos suteikė Talino meno universitetas 1989–1995 m.), väljastatud Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi poolt 1951-1988 (kuriuos suteikė Estijos SSR valstybinis meno institutas 1951–1988 m.)

2006/2007

Eλλάς

| — | inžinerijos (architektūros) diplomai, kuriuos suteikė Atėnų Metsovion Polytechnion. Prie jų pridedamas Graikijos technikos rūmų išduotas pažymėjimas, suteikiantis teisę vykdyti architekto veiklą. |
| --- | --- |

—

inžinerijos (architektūros) diplomai, kuriuos suteikė Atėnų Metsovion Polytechnion. Prie jų pridedamas Graikijos technikos rūmų išduotas pažymėjimas, suteikiantis teisę vykdyti architekto veiklą.

| — | inžinerijos (architektūros) diplomai, kuriuos suteikė Salonikų Aristotelion Panepistimion. Prie jų pridedamas Graikijos technikos rūmų išduotas pažymėjimas, suteikiantis teisę vykdyti architekto veiklą. |
| --- | --- |

—

inžinerijos (architektūros) diplomai, kuriuos suteikė Salonikų Aristotelion Panepistimion. Prie jų pridedamas Graikijos technikos rūmų išduotas pažymėjimas, suteikiantis teisę vykdyti architekto veiklą.

| — | inžinerijos (civilinės inžinerijos) diplomai, kuriuos suteikė Atėnų Metsovion Polytechnion. Prie jų pridedamas Graikijos technikos rūmų išduotas pažymėjimas, suteikiantis teisę vykdyti architekto veiklą. |
| --- | --- |

—

inžinerijos (civilinės inžinerijos) diplomai, kuriuos suteikė Atėnų Metsovion Polytechnion. Prie jų pridedamas Graikijos technikos rūmų išduotas pažymėjimas, suteikiantis teisę vykdyti architekto veiklą.

| — | inžinerijos (civilinės inžinerijos) diplomai, kuriuos suteikė Salonikų Aristotelion Panepistimion. Prie jų pridedamas Graikijos technikos rūmų išduotas pažymėjimas, suteikiantis teisę vykdyti architekto veiklą. |
| --- | --- |

—

inžinerijos (civilinės inžinerijos) diplomai, kuriuos suteikė Salonikų Aristotelion Panepistimion. Prie jų pridedamas Graikijos technikos rūmų išduotas pažymėjimas, suteikiantis teisę vykdyti architekto veiklą.

| — | inžinerijos (civilinės inžinerijos) diplomai, kuriuos suteikė Panepistimion Thrakis. Prie jų pridedamas Graikijos technikos rūmų išduotas pažymėjimas, suteikiantis teisę vykdyti architekto veiklą. |
| --- | --- |

—

inžinerijos (civilinės inžinerijos) diplomai, kuriuos suteikė Panepistimion Thrakis. Prie jų pridedamas Graikijos technikos rūmų išduotas pažymėjimas, suteikiantis teisę vykdyti architekto veiklą.

| — | inžinerijos (civilinės inžinerijos) diplomai, kuriuos suteikė Panepistimion Patron. Prie jų pridedamas Graikijos technikos rūmų išduotas pažymėjimas, suteikiantis teisę vykdyti architekto veiklą. |
| --- | --- |

—

inžinerijos (civilinės inžinerijos) diplomai, kuriuos suteikė Panepistimion Patron. Prie jų pridedamas Graikijos technikos rūmų išduotas pažymėjimas, suteikiantis teisę vykdyti architekto veiklą.

1987/1988

España

oficiali architekto kvalifikacija (título oficial de arquitecto), kurią suteikė Švietimo ir mokslo ministerija arba universitetai

1987/1988

France

| — | Vyriausybės suteiktas architekto diplomas, kurį iki 1959 m. išdavė Švietimo ministerija, o vėliau – Kultūros ministerija (architecte DPLG) |
| --- | --- |

—

Vyriausybės suteiktas architekto diplomas, kurį iki 1959 m. išdavė Švietimo ministerija, o vėliau – Kultūros ministerija (architecte DPLG)

| — | diplomai, kuriuos suteikė „Ecole spéciale d'architecture“ (architecte DESA) |
| --- | --- |

—

diplomai, kuriuos suteikė „Ecole spéciale d'architecture“ (architecte DESA)

| — | diplomai, kuriuos nuo 1955 m. suteikė „Ecole nationale supérieure des Arts et Industries de Strasbourg“ (buvusios „Ecole nationale d'ingénieurs de Strasbourg“) architektūros katedra (architecte ENSAIS) |
| --- | --- |

—

diplomai, kuriuos nuo 1955 m. suteikė „Ecole nationale supérieure des Arts et Industries de Strasbourg“ (buvusios „Ecole nationale d'ingénieurs de Strasbourg“) architektūros katedra (architecte ENSAIS)

1987/1988

Ireland

| — | architektūros bakalauro laipsnis, kurį Dublino universiteto koledžo architektūros absolventams suteikia Airijos nacionalinis universitetas (B Arch. (NUI)); |
| --- | --- |

—

architektūros bakalauro laipsnis, kurį Dublino universiteto koledžo architektūros absolventams suteikia Airijos nacionalinis universitetas (B Arch. (NUI));

| — | mokslo laipsnį suteikiantis architektūros diplomas, kurį išduoda Technologijos koledžas, Bolton gatvė, Dublinas (Dipl. Arch.) |
| --- | --- |

—

mokslo laipsnį suteikiantis architektūros diplomas, kurį išduoda Technologijos koledžas, Bolton gatvė, Dublinas (Dipl. Arch.)

| — | Airijos Karališkojo architektūros instituto asociacijos pažymėjimas (ARIAI) |
| --- | --- |

—

Airijos Karališkojo architektūros instituto asociacijos pažymėjimas (ARIAI)

| — | Airijos Karališkojo architektūros instituto narystės pažymėjimas (MRIAI) |
| --- | --- |

—

Airijos Karališkojo architektūros instituto narystės pažymėjimas (MRIAI)

1987/1988

Italia

| — | „laurea in architettura“ – diplomai, kuriuos suteikia Venecijos ir Kalabrijos srities universitetai, politechnikos institutai ir architektūros institutai. Prie jų pridedamas diplomas, suteikiantis teisę jo turėtojui savarankiškai vykdyti architekto veiklą. Pastarąjį diplomą išduoda Švietimo ministras po to, kai kandidatas kompetentingoje taryboje išlaiko valstybinį egzaminą, suteikiantį jam teisę savarankiškai vykdyti architekto veiklą (dott. Architetto) |
| --- | --- |

—

„laurea in architettura“ – diplomai, kuriuos suteikia Venecijos ir Kalabrijos srities universitetai, politechnikos institutai ir architektūros institutai. Prie jų pridedamas diplomas, suteikiantis teisę jo turėtojui savarankiškai vykdyti architekto veiklą. Pastarąjį diplomą išduoda Švietimo ministras po to, kai kandidatas kompetentingoje taryboje išlaiko valstybinį egzaminą, suteikiantį jam teisę savarankiškai vykdyti architekto veiklą (dott. Architetto)

| — | „laurea in ingegneria“ – pastatų statybos diplomai, kuriuos suteikia universitetai ir politechnikos institutai. Prie jų pridedamas diplomas, suteikiantis teisę jo turėtojui savarankiškai vykdyti architekto veiklą. Pastarąjį diplomą išduoda Švietimo ministras po to, kai kandidatas kompetentingoje taryboje išlaiko valstybinį egzaminą, suteikiantį jam teisę savarankiškai vykdyti architekto veiklą (dott. Ing. Architetto or dott. Ing. In ingegneria civile) |
| --- | --- |

—

„laurea in ingegneria“ – pastatų statybos diplomai, kuriuos suteikia universitetai ir politechnikos institutai. Prie jų pridedamas diplomas, suteikiantis teisę jo turėtojui savarankiškai vykdyti architekto veiklą. Pastarąjį diplomą išduoda Švietimo ministras po to, kai kandidatas kompetentingoje taryboje išlaiko valstybinį egzaminą, suteikiantį jam teisę savarankiškai vykdyti architekto veiklą (dott. Ing. Architetto or dott. Ing. In ingegneria civile)

1987/1988

Κύπρος

| — | Βεβαίωση Εγγραφής στο Μητρώο Αρχιτεκτόνων που εκδίδεται από το Επιστημονικό και Τεχνικό Επιμελητήριο Κύπρου (registracijos Architektų registre pažymėjimas, kurį išdavė Kipro mokslo ir technikos rūmai (ETEK)) |
| --- | --- |

—

Βεβαίωση Εγγραφής στο Μητρώο Αρχιτεκτόνων που εκδίδεται από το Επιστημονικό και Τεχνικό Επιμελητήριο Κύπρου (registracijos Architektų registre pažymėjimas, kurį išdavė Kipro mokslo ir technikos rūmai (ETEK))

2006/2007

Latvija

| — | „Arhitekta diploms“ ko izsniegusi Latvijas Valsts Universitātes Inženierceltniecības fakultātes Arhitektūras nodaļa līdz 1958.gadam, Rīgas Politehniskā Institūta Celtniecības fakultātes Arhitektūras nodaļa no 1958 gada līdz 1991.gadam, Rīgas Tehniskās Universitātes Arhitektūras fakultāte kopš 1991. gada, un „Arhitekta prakses sertifikāts“, ko izsniedz Latvijas Arhitektu savienība (architekto diplomas, kurį suteikė Latvijos valstybinio universiteto Civilinės inžinerijos fakulteto Architektūros departamentas iki 1958 m., Rygos politechnikos instituto Civilinės inžinerijos fakulteto Architektūros departamentas 1958-1991 m., Rygos technikos universiteto Architektūros fakultetas nuo 1991 ir 1992 m., ir Latvijos architektų asociacijos registracijos pažymėjimas) |
| --- | --- |

—

„Arhitekta diploms“ ko izsniegusi Latvijas Valsts Universitātes Inženierceltniecības fakultātes Arhitektūras nodaļa līdz 1958.gadam, Rīgas Politehniskā Institūta Celtniecības fakultātes Arhitektūras nodaļa no 1958 gada līdz 1991.gadam, Rīgas Tehniskās Universitātes Arhitektūras fakultāte kopš 1991. gada, un „Arhitekta prakses sertifikāts“, ko izsniedz Latvijas Arhitektu savienība (architekto diplomas, kurį suteikė Latvijos valstybinio universiteto Civilinės inžinerijos fakulteto Architektūros departamentas iki 1958 m., Rygos politechnikos instituto Civilinės inžinerijos fakulteto Architektūros departamentas 1958-1991 m., Rygos technikos universiteto Architektūros fakultetas nuo 1991 ir 1992 m., ir Latvijos architektų asociacijos registracijos pažymėjimas)

2006/2007

Lietuva

| — | inžinieriaus architekto ir (arba) architekto diplomai, kuriuos suteikė Kauno politechnikos institutas iki 1969 m., |
| --- | --- |

—

inžinieriaus architekto ir (arba) architekto diplomai, kuriuos suteikė Kauno politechnikos institutas iki 1969 m.,

| — | architekto ir (arba) architektūros bakalauro ir (arba) architektūros magistro diplomai, kuriuos suteikė Vilniaus inžinerinis statybos institutas iki 1990 m., Vilniaus technikos universitetas iki 1996 m., Vilniaus Gedimino technikos universitetas nuo 1996 m, |
| --- | --- |

—

architekto ir (arba) architektūros bakalauro ir (arba) architektūros magistro diplomai, kuriuos suteikė Vilniaus inžinerinis statybos institutas iki 1990 m., Vilniaus technikos universitetas iki 1996 m., Vilniaus Gedimino technikos universitetas nuo 1996 m,

| — | specialisto, baigusio architektūros kursus ir (arba) architektūros bakalauro ir (arba) architektūros magistro kursus, diplomai, kuriuos suteikė LTSR Valstybinis dailės institutas iki 1990 m.; Vilniaus dailės akademija nuo 1990 m. |
| --- | --- |

—

specialisto, baigusio architektūros kursus ir (arba) architektūros bakalauro ir (arba) architektūros magistro kursus, diplomai, kuriuos suteikė LTSR Valstybinis dailės institutas iki 1990 m.; Vilniaus dailės akademija nuo 1990 m.

| — | architektūros bakalauro ir (arba) architektūros magistro diplomai, kuriuos suteikė Kauno technologijos universitetas nuo 1997 m. |
| --- | --- |

—

architektūros bakalauro ir (arba) architektūros magistro diplomai, kuriuos suteikė Kauno technologijos universitetas nuo 1997 m.

Visi šie diplomai pateikiami kartu su atestacinės komisijos išduodamu pažymėjimu, suteikiančiu teisę užsiimti veikla architektūros srityje (atestuotas architektas)

2006/2007

Magyarország

| — | „okleveles építészmérnök“ diplomas (architektūros, architektūros magistro diplomas), kurį suteikė universitetas, |
| --- | --- |

—

„okleveles építészmérnök“ diplomas (architektūros, architektūros magistro diplomas), kurį suteikė universitetas,

| — | „okleveles építész tervező művész“ diplomas (architektūros ir pastatų statybos magistro diplomas), kurį suteikė universitetas |
| --- | --- |

—

„okleveles építész tervező művész“ diplomas (architektūros ir pastatų statybos magistro diplomas), kurį suteikė universitetas

2006/2007

Malta

| — | Perit: Lawrja ta' Perit diplomas, išduotas Universita’ ta' Malta, kuris suteikia teisę įsiregistruoti kaip „Perit“ |
| --- | --- |

—

Perit: Lawrja ta' Perit diplomas, išduotas Universita’ ta' Malta, kuris suteikia teisę įsiregistruoti kaip „Perit“

2006/2007

Nederland

| — | pažymėjimas, nurodantis, kad jo turėtojas išlaikė egzaminą architekto mokslo laipsniui gauti, kurį suteikia Delftų ir Eindhoveno technikos koledžų architektūros katedros (bouwkundig ingenieur) |
| --- | --- |

—

pažymėjimas, nurodantis, kad jo turėtojas išlaikė egzaminą architekto mokslo laipsniui gauti, kurį suteikia Delftų ir Eindhoveno technikos koledžų architektūros katedros (bouwkundig ingenieur)

| — | diplomai, kuriuos suteikė valstybės pripažintos architektūros akademijos (architect) |
| --- | --- |

—

diplomai, kuriuos suteikė valstybės pripažintos architektūros akademijos (architect)

| — | diplomai, kuriuos iki 1971 m. suteikė buvę architektūros koledžai (Hoger Bouwkunstonderricht) (architect HBO) |
| --- | --- |

—

diplomai, kuriuos iki 1971 m. suteikė buvę architektūros koledžai (Hoger Bouwkunstonderricht) (architect HBO)

| — | diplomai, kuriuos iki 1970 m. suteikė buvę arhitektūros koledžai (voortgezet Bouwkunstonderricht) (architect VBO) |
| --- | --- |

—

diplomai, kuriuos iki 1970 m. suteikė buvę arhitektūros koledžai (voortgezet Bouwkunstonderricht) (architect VBO)

| — | pažymėjimas, nurodantis, kad atitinkamas asmuo išlaikė egzaminą, kurį organizavo „Bond van Nederlandse Architecten“ architektų taryba (Olandijos architektų ordinas, BNA) (architect) |
| --- | --- |

—

pažymėjimas, nurodantis, kad atitinkamas asmuo išlaikė egzaminą, kurį organizavo „Bond van Nederlandse Architecten“ architektų taryba (Olandijos architektų ordinas, BNA) (architect)

| — | „Stichting Instituut voor Architectuur“ („Architektūros instituto“ fondo) diplomas (IVA), išduotas baigus šio fondo organizuojamas studijas, trunkančias ilgiau nei ketverių metų minimalų laikotarpį (architect). Prie jo pridedamas kompetentingos institucijos išduotas pažymėjimas, patvirtinantis, kad atitinkamas asmuo išlaikė oficialios kvalifikacijos egzaminą. Į šį pažymėjimą įeina kandidato sudarytų ir įvykdytų planų patvirtinimas per paskutiniuosius šešerius šios direktyvos 44 straipsnyje minimos tikrosios praktikos metus. |
| --- | --- |

—

„Stichting Instituut voor Architectuur“ („Architektūros instituto“ fondo) diplomas (IVA), išduotas baigus šio fondo organizuojamas studijas, trunkančias ilgiau nei ketverių metų minimalų laikotarpį (architect). Prie jo pridedamas kompetentingos institucijos išduotas pažymėjimas, patvirtinantis, kad atitinkamas asmuo išlaikė oficialios kvalifikacijos egzaminą. Į šį pažymėjimą įeina kandidato sudarytų ir įvykdytų planų patvirtinimas per paskutiniuosius šešerius šios direktyvos 44 straipsnyje minimos tikrosios praktikos metus.

| — | kompetentingos institucijos išduotas pažymėjimas, nurodantis, kad iki 1985 m. rugpjūčio 5 d. atitinkamas asmuo išlaikė „Kandidaat in de bouwkunde“ egzaminą mokslo laipsniui gauti, kurį surengė Delfto ir Eindhoveno technikos koledžai, ir ne trumpiau nei penkerius metus iki pat tos dienos jis vykdė architekto veiklą, kurios pobūdis ir reikšmė pagal Nyderlandų reikalavimus garantuoja, kad jis yra pakankamai kompetentingas vykdyti šią veiklą (architect) |
| --- | --- |

—

kompetentingos institucijos išduotas pažymėjimas, nurodantis, kad iki 1985 m. rugpjūčio 5 d. atitinkamas asmuo išlaikė „Kandidaat in de bouwkunde“ egzaminą mokslo laipsniui gauti, kurį surengė Delfto ir Eindhoveno technikos koledžai, ir ne trumpiau nei penkerius metus iki pat tos dienos jis vykdė architekto veiklą, kurios pobūdis ir reikšmė pagal Nyderlandų reikalavimus garantuoja, kad jis yra pakankamai kompetentingas vykdyti šią veiklą (architect)

| — | pažymėjimas, kompetentingos institucijos išduotas tik tiems asmenims, kurie iki 1985 m. rugpjūčio 5 d. sulaukė 40 metų amžiaus, patvirtinantis, kad ne trumpiau nei penkerius metus iki pat tos dienos atitinkamas asmuo vykdė architekto veiklą, kurios pobūdis ir reikšmė pagal Nyderlandų reikalavimus garantuoja, kad jis yra pakankamai kompetentingas vykdyti šią veiklą (architect) |
| --- | --- |

—

pažymėjimas, kompetentingos institucijos išduotas tik tiems asmenims, kurie iki 1985 m. rugpjūčio 5 d. sulaukė 40 metų amžiaus, patvirtinantis, kad ne trumpiau nei penkerius metus iki pat tos dienos atitinkamas asmuo vykdė architekto veiklą, kurios pobūdis ir reikšmė pagal Nyderlandų reikalavimus garantuoja, kad jis yra pakankamai kompetentingas vykdyti šią veiklą (architect)

| — | septintojoje ir aštuntojoje įtraukoje minimi pažymėjimai nebeturi būti pripažįstami nuo tos dienos, kai Nyderlanduose įsigalioja įstatymai ir kiti teisės aktai, reglamentuojantys architekto veiklos pradėjimą ir vykdymą pagal architekto profesinę kvalifikaciją tiek, kiek pagal šias nuostatas šie pažymėjimai neleidžia pradėti tokios veiklos pagal šią profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

—

septintojoje ir aštuntojoje įtraukoje minimi pažymėjimai nebeturi būti pripažįstami nuo tos dienos, kai Nyderlanduose įsigalioja įstatymai ir kiti teisės aktai, reglamentuojantys architekto veiklos pradėjimą ir vykdymą pagal architekto profesinę kvalifikaciją tiek, kiek pagal šias nuostatas šie pažymėjimai neleidžia pradėti tokios veiklos pagal šią profesinę kvalifikaciją

1987/1988

Österreich

| — | Vienos ir Graco technologijos universitetų, Insbruko universiteto statybos inžinerijos („Bauingenieurwesen“) ir architektūros („Architektur“) fakulteto suteikti diplomai architektūros, statybos inžinerijos („Bauingenieurwesen“), statybos („Hochbau“) ir „Wirtschaftsingenieurwesen - Bauwesen“ srityse |
| --- | --- |

—

Vienos ir Graco technologijos universitetų, Insbruko universiteto statybos inžinerijos („Bauingenieurwesen“) ir architektūros („Architektur“) fakulteto suteikti diplomai architektūros, statybos inžinerijos („Bauingenieurwesen“), statybos („Hochbau“) ir „Wirtschaftsingenieurwesen - Bauwesen“ srityse

| — | „Bodenkultur“ universiteto suteikti „Kulturtechnik und Wasserwirtschaft“ studijų diplomai |
| --- | --- |

—

„Bodenkultur“ universiteto suteikti „Kulturtechnik und Wasserwirtschaft“ studijų diplomai

| — | Vienos universiteto Taikomojo meno kolegijos suteikti architektūros studijų diplomai |
| --- | --- |

—

Vienos universiteto Taikomojo meno kolegijos suteikti architektūros studijų diplomai

| — | Vienos dailės akademijos suteikti architektūros studijų diplomai |
| --- | --- |

—

Vienos dailės akademijos suteikti architektūros studijų diplomai

| — | aukštesniųjų technikos kolegijų arba statybos technikos kolegijų suteikti sertifikuotų inžinierių (Ing.) diplomai su „Baumeister“ licencija, patvirtinančia ne trumpesnę kaip šešerių metų profesinę patirtį Austrijoje ir išduodama išlaikius egzaminą |
| --- | --- |

—

aukštesniųjų technikos kolegijų arba statybos technikos kolegijų suteikti sertifikuotų inžinierių (Ing.) diplomai su „Baumeister“ licencija, patvirtinančia ne trumpesnę kaip šešerių metų profesinę patirtį Austrijoje ir išduodama išlaikius egzaminą

| — | Linco meninio ir pramoninio profesinio rengimo universitetinės kolegijos suteikti architektūros studijų diplomai |
| --- | --- |

—

Linco meninio ir pramoninio profesinio rengimo universitetinės kolegijos suteikti architektūros studijų diplomai

| — | pagal Statybos technikų įstatymą (Ziviltechnikergesetz, BGBl. Nr. 156/1994) išduoti statybos inžinierių ar inžinierių konsultantų statybos srityje kvalifikacijos („Hochbau“, „Bauwesen“, „Wirtschaftsingenieurwesen - Bauwesen“, „Kulturtechnik und Wasserwirtschaft“) pažymėjimai |
| --- | --- |

—

pagal Statybos technikų įstatymą (Ziviltechnikergesetz, BGBl. Nr. 156/1994) išduoti statybos inžinierių ar inžinierių konsultantų statybos srityje kvalifikacijos („Hochbau“, „Bauwesen“, „Wirtschaftsingenieurwesen - Bauwesen“, „Kulturtechnik und Wasserwirtschaft“) pažymėjimai

1997/1998

Polska

Diplomai, kuriuos suteikė šie architektūros fakultetai:

| — | Varšuvos technologijos universiteto Architektūros fakultetas Varšuvoje (Politechnika Warszawska, Wydział Architektury); profesinį architekto vardą: inżynier architekt, magister nauk technicznych; inżynier architekt; inżyniera magistra architektury; magistra inżyniera architektury; magistra inżyniera architekta; magister inżynier architekt |
| --- | --- |

—

Varšuvos technologijos universiteto Architektūros fakultetas Varšuvoje (Politechnika Warszawska, Wydział Architektury); profesinį architekto vardą: inżynier architekt, magister nauk technicznych; inżynier architekt; inżyniera magistra architektury; magistra inżyniera architektury; magistra inżyniera architekta; magister inżynier architekt

| — | (nuo 1945 m. iki 1948 m. vardą: inżynier architekt, magister nauk technicznych; nuo 1951 m. iki 1956 m. vardą inżynier architekt; nuo 1954 m. iki 1957 m. antros pakopos vardą inżyniera magistra architektury; nuo 1957 m. iki 1959 m. vardą inżyniera magistra architektury; nuo 1959 m. iki 1964 m.: vardą magistra inżyniera architektury; nuo 1964 m. iki 1982 m. vardą magistra inżyniera architekta; nuo 1983 m. iki 1990 m. vardą magister inżynier architekt; nuo 1991 m. vardą magistra inżyniera architekta), |
| --- | --- |

—

(nuo 1945 m. iki 1948 m. vardą: inżynier architekt, magister nauk technicznych; nuo 1951 m. iki 1956 m. vardą inżynier architekt; nuo 1954 m. iki 1957 m. antros pakopos vardą inżyniera magistra architektury; nuo 1957 m. iki 1959 m. vardą inżyniera magistra architektury; nuo 1959 m. iki 1964 m.: vardą magistra inżyniera architektury; nuo 1964 m. iki 1982 m. vardą magistra inżyniera architekta; nuo 1983 m. iki 1990 m. vardą magister inżynier architekt; nuo 1991 m. vardą magistra inżyniera architekta),

| — | Krokuvos technologijos universiteto Architektūros fakultetas Krokuvoje (Politechnika Krakowska, Wydział Architektury); profesinį architekto vardą magister inżynier architekt (nuo 1945 m. iki 1953 m. Kasybos ir metalurgijos universiteto Politechninis architektūros fakultetas – Akademia Górniczo-Hutnicza, Politechniczny Wydział Architektury), |
| --- | --- |

—

Krokuvos technologijos universiteto Architektūros fakultetas Krokuvoje (Politechnika Krakowska, Wydział Architektury); profesinį architekto vardą magister inżynier architekt (nuo 1945 m. iki 1953 m. Kasybos ir metalurgijos universiteto Politechninis architektūros fakultetas – Akademia Górniczo-Hutnicza, Politechniczny Wydział Architektury),

| — | Vroclavo technologijos universiteto Architektūros fakultetas Vroclave (Politechnika Wrocławska, Wydział Architektury); profesinį architekto vardą: inżynier architekt, magister nauk technicznych; magister inżynier architektury; magister inżynier architekt (nuo |
| --- | --- |

—

Vroclavo technologijos universiteto Architektūros fakultetas Vroclave (Politechnika Wrocławska, Wydział Architektury); profesinį architekto vardą: inżynier architekt, magister nauk technicznych; magister inżynier architektury; magister inżynier architekt (nuo

| — | 1949 m. iki 1964 m. vardą: inżynier architekt, magister nauk technicznych; nuo 1956 m. iki 1964 m. vardą magister inżynier architektury; nuo 1964 m. vardą magister inżynier architekt), |
| --- | --- |

—

1949 m. iki 1964 m. vardą: inżynier architekt, magister nauk technicznych; nuo 1956 m. iki 1964 m. vardą magister inżynier architektury; nuo 1964 m. vardą magister inżynier architekt),

| — | Silezijos technologijos universiteto Architektūros fakultetas Glivice (Politechnika Śląska, Wydział Architektury); profesinį architekto vardą: inżynier architekt; magister inżynier architekt (nuo 1945 m. iki 1955 m. Inžinerijos ir statybos fakultetas – Wydział Inżynieryjno-Budowlany vardą inżynier architekt; nuo 1961 m. iki 1969 m. Pramoninės statybos ir bendrosios inžinerijos fakultetas – Wydział Budownictwa Przemysłowego i Ogólnego vardą magister inżynier architekt; nuo 1969 m. iki 1976 m. Civilinės inžinerijos ir architektūros fakultetas – Wydział Budownictwa i Architektury vardą magister inżynier architekt; nuo 1977 m. Architektūros fakultetas – Wydział Architektury vardą magister inżynier architekt, nuo 1995 m. vardą inżynier architekt), |
| --- | --- |

—

Silezijos technologijos universiteto Architektūros fakultetas Glivice (Politechnika Śląska, Wydział Architektury); profesinį architekto vardą: inżynier architekt; magister inżynier architekt (nuo 1945 m. iki 1955 m. Inžinerijos ir statybos fakultetas – Wydział Inżynieryjno-Budowlany vardą inżynier architekt; nuo 1961 m. iki 1969 m. Pramoninės statybos ir bendrosios inžinerijos fakultetas – Wydział Budownictwa Przemysłowego i Ogólnego vardą magister inżynier architekt; nuo 1969 m. iki 1976 m. Civilinės inžinerijos ir architektūros fakultetas – Wydział Budownictwa i Architektury vardą magister inżynier architekt; nuo 1977 m. Architektūros fakultetas – Wydział Architektury vardą magister inżynier architekt, nuo 1995 m. vardą inżynier architekt),

| — | Poznanės technologijos universiteto Architektūros fakultetas Poznanėje (Politechnika Poznańska, Wydział Architektury); profesinį architekto vardą: inżynier architektury; inżynier architekt; magister inżynier architekt (nuo 1945 m. iki 1955 m. Inžinerijos mokyklos Architektūros fakultetas – Szkoła Inżynierska, Wydział Architektury vardą inżynier architektury; nuo 1978 m. vardą magister inżynier architekt, nuo 1999 m. vardą inżynier architekt), |
| --- | --- |

—

Poznanės technologijos universiteto Architektūros fakultetas Poznanėje (Politechnika Poznańska, Wydział Architektury); profesinį architekto vardą: inżynier architektury; inżynier architekt; magister inżynier architekt (nuo 1945 m. iki 1955 m. Inžinerijos mokyklos Architektūros fakultetas – Szkoła Inżynierska, Wydział Architektury vardą inżynier architektury; nuo 1978 m. vardą magister inżynier architekt, nuo 1999 m. vardą inżynier architekt),

| — | Gdansko technikos universiteto Architektūros fakultetas Gdanske (Politechnika Gdańska, Wydział Architektury); profesinį architekto vardą magister inżynier architekt (nuo 1945 m. iki 1969 m. Architektūros fakultetas – Wydział Architektury nuo 1969 m. iki 1971 m. Civilinės inžinerijos ir architektūros fakultetas – Wydział Budownictwa i Architektury; nuo 1971 m. iki 1981 m. Architektūros ir miestų planavimo institutas – Instytut Architektury i Urbanistyki; nuo 1981 m. Architektūros fakultetas – Wydział Architektury), |
| --- | --- |

—

Gdansko technikos universiteto Architektūros fakultetas Gdanske (Politechnika Gdańska, Wydział Architektury); profesinį architekto vardą magister inżynier architekt (nuo 1945 m. iki 1969 m. Architektūros fakultetas – Wydział Architektury nuo 1969 m. iki 1971 m. Civilinės inžinerijos ir architektūros fakultetas – Wydział Budownictwa i Architektury; nuo 1971 m. iki 1981 m. Architektūros ir miestų planavimo institutas – Instytut Architektury i Urbanistyki; nuo 1981 m. Architektūros fakultetas – Wydział Architektury),

| — | Bialystoko technikos universiteto Architektūros fakultetas Bialystoke (Politechnika Białostocka, Wydział Architektury); profesinį architekto vardą magister inżynier architekt (nuo 1975 m. iki 1989 m. Architektūros institutas – Instytut Architektury), |
| --- | --- |

—

Bialystoko technikos universiteto Architektūros fakultetas Bialystoke (Politechnika Białostocka, Wydział Architektury); profesinį architekto vardą magister inżynier architekt (nuo 1975 m. iki 1989 m. Architektūros institutas – Instytut Architektury),

Lodzės technikos universiteto Civilinės inžinerijos, architektūros ir aplinkos inžinerijos fakultetas Lodzėje (Politechnika Łódzka, Wydział Budownictwa, Architektury i Inżynierii Środowiska); profesinį architekto vardą: inżynier architekt; magister inżynier architekt (nuo 1973 m. iki 1993 m. Civilinės inžinerijos ir architektūros fakultetas – Wydział Budownictwa i Architektury, o nuo 1992 m. Civilinės inžinerijos, architektūros ir aplinkos inžinerijos fakultetas – Wydział Budownictwa, Architektury i Inżynierii Środowiska; vardą: nuo 1973 m. iki 1978 m., vardą inżynier architekt, nuo 1978 m. vardą magister inżynier architekt),

2006/2007

Portugal

| — | diplomas „diploma do curso especial de arquitectura“, kurį suteikė Lisabonos ir Porto dailės mokyklos |
| --- | --- |

—

diplomas „diploma do curso especial de arquitectura“, kurį suteikė Lisabonos ir Porto dailės mokyklos

| — | architekto diplomas „diploma de arquitecto“, kurį suteikė Lisabonos ir Porto dailės mokyklos |
| --- | --- |

—

architekto diplomas „diploma de arquitecto“, kurį suteikė Lisabonos ir Porto dailės mokyklos

| — | diplomas „diploma o curso de arquitectura“, kurį suteikė Lisabonos ir Porto aukštosios dailės mokyklos |
| --- | --- |

—

diplomas „diploma o curso de arquitectura“, kurį suteikė Lisabonos ir Porto aukštosios dailės mokyklos

| — | diplomas „diploma de licenciatura em arquitectura“, kurį suteikė Lisabonos aukštoji dailės mokykla |
| --- | --- |

—

diplomas „diploma de licenciatura em arquitectura“, kurį suteikė Lisabonos aukštoji dailės mokykla

| — | diplomas „carta de curso de licenciatura em arquitectura“, kurį suteikė Lisabonos technikos universitetas ir Porto universitetas |
| --- | --- |

—

diplomas „carta de curso de licenciatura em arquitectura“, kurį suteikė Lisabonos technikos universitetas ir Porto universitetas

| — | civilinės inžinerijos universiteto diplomas, kurį suteikė Lisabonos technikos universiteto Aukštojo technikos mokslo institutas (licenciatura em engenharia civil) |
| --- | --- |

—

civilinės inžinerijos universiteto diplomas, kurį suteikė Lisabonos technikos universiteto Aukštojo technikos mokslo institutas (licenciatura em engenharia civil)

| — | civilinės inžinerijos universiteto diplomas, kurį suteikė Porto universiteto inžinerijos (de Engenharia) fakultetas (licenciatura em enegenharia civil) |
| --- | --- |

—

civilinės inžinerijos universiteto diplomas, kurį suteikė Porto universiteto inžinerijos (de Engenharia) fakultetas (licenciatura em enegenharia civil)

| — | civilinės inžinerijos universiteto diplomas, kurį suteikė Koimbros universiteto Mokslų ir technologijos fakultetas (licenciatura em enegenharia civil) |
| --- | --- |

—

civilinės inžinerijos universiteto diplomas, kurį suteikė Koimbros universiteto Mokslų ir technologijos fakultetas (licenciatura em enegenharia civil)

| — | civilinės inžinerijos (gamybos) universiteto diplomas, kurį suteikė Minjo universitetas (licenciatura em enegenharia civil, produção) |
| --- | --- |

—

civilinės inžinerijos (gamybos) universiteto diplomas, kurį suteikė Minjo universitetas (licenciatura em enegenharia civil, produção)

1987/1988

Slovenija

| — | „Univerzitetni diplomirani inženir arhitekture / univerzitetna diplomirana inženirka arhitekture“ (universiteto architektūros diplomas), kurį suteikė Architektūros fakultetas. Prie jo, pripažįstamo įstatymu, pridedamas kompetentingos valdžios institucijos architektūros srityje pažymėjimas, suteikiantis teisę užsiimti veikla architektūros srityje, |
| --- | --- |

—

„Univerzitetni diplomirani inženir arhitekture / univerzitetna diplomirana inženirka arhitekture“ (universiteto architektūros diplomas), kurį suteikė Architektūros fakultetas. Prie jo, pripažįstamo įstatymu, pridedamas kompetentingos valdžios institucijos architektūros srityje pažymėjimas, suteikiantis teisę užsiimti veikla architektūros srityje,

| — | universiteto diplomas, kurį suteikė technikos fakultetai, suteikdami „univerzitetni diplomirani inženir (univ.dipl.inž.) / univerzitetna diplomirana inženirka“ vardą. Prie jo, pripažįstamo įstatymu, pridedamas kompetentingos valdžios institucijos architektūros srityje, pažymėjimas, suteikiantis teisę užsiimti veikla architektūros srityje. |
| --- | --- |

—

universiteto diplomas, kurį suteikė technikos fakultetai, suteikdami „univerzitetni diplomirani inženir (univ.dipl.inž.) / univerzitetna diplomirana inženirka“ vardą. Prie jo, pripažįstamo įstatymu, pridedamas kompetentingos valdžios institucijos architektūros srityje, pažymėjimas, suteikiantis teisę užsiimti veikla architektūros srityje.

2006/2007

Slovensko

| — | „architektūros ir pastatų statybos“ („architektúra a pozemné staviteľstvo“) studijų diplomas, kurį suteikė Slovakijos technikos universitetas (Slovenská vysoká škola technická) Bratislavoje 1950-1952 m. (vardas: Ing.), |
| --- | --- |

—

„architektūros ir pastatų statybos“ („architektúra a pozemné staviteľstvo“) studijų diplomas, kurį suteikė Slovakijos technikos universitetas (Slovenská vysoká škola technická) Bratislavoje 1950-1952 m. (vardas: Ing.),

| — | „architektūros“ („architektúra“) studijų diplomas, kurį suteikė Slovakijos technikos Architektūros ir pastatų statybos fakultetas (Fakulta architektúry a pozemného staviteľstva, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavoje 1952-1960 m. (vardas: Ing. arch.), |
| --- | --- |

—

„architektūros“ („architektúra“) studijų diplomas, kurį suteikė Slovakijos technikos Architektūros ir pastatų statybos fakultetas (Fakulta architektúry a pozemného staviteľstva, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavoje 1952-1960 m. (vardas: Ing. arch.),

| — | „pastatų statybos“ („pozemné staviteľstvo“) studijų diplomas, kurį suteikė Slovakijos technikos universiteto Architektūros ir pastatų statybos fakultetas (Fakulta architektúry a pozemného staviteľstva, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavoje 1952-1960 m. (vardas: Ing.), |
| --- | --- |

—

„pastatų statybos“ („pozemné staviteľstvo“) studijų diplomas, kurį suteikė Slovakijos technikos universiteto Architektūros ir pastatų statybos fakultetas (Fakulta architektúry a pozemného staviteľstva, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavoje 1952-1960 m. (vardas: Ing.),

| — | „architektūros“ („architektúra“) studijų diplomas, kurį suteikė Slovakijos technikos universiteto Civilinės inžinerijos fakultetas (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavoje 1961-1976 m. (vardas: Ing. arch.), |
| --- | --- |

—

„architektūros“ („architektúra“) studijų diplomas, kurį suteikė Slovakijos technikos universiteto Civilinės inžinerijos fakultetas (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavoje 1961-1976 m. (vardas: Ing. arch.),

| — | „pastatų statybos“ („pozemné stavby“) studijų diplomas, kurį suteikė Slovakijos technikos universiteto Civilinės inžinerijos fakultetas (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavoje 1961-1976 m. (vardas: Ing.), |
| --- | --- |

—

„pastatų statybos“ („pozemné stavby“) studijų diplomas, kurį suteikė Slovakijos technikos universiteto Civilinės inžinerijos fakultetas (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavoje 1961-1976 m. (vardas: Ing.),

| — | „architektūros“ („architektúra“) studijų diplomas, kurį suteikė Slovakijos technikos universiteto Architektūros fakultetas (Fakulta architektúry, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavoje nuo 1977 m. (vardas: Ing. arch.), |
| --- | --- |

—

„architektūros“ („architektúra“) studijų diplomas, kurį suteikė Slovakijos technikos universiteto Architektūros fakultetas (Fakulta architektúry, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavoje nuo 1977 m. (vardas: Ing. arch.),

| — | „urbanistikos“ („urbanizmus“) studijų diplomas, kurį suteikė Slovakijos technikos universiteto Architektūros fakultetas (Fakulta architektúry, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavoje nuo 1977 m. (vardas: Ing. arch.), |
| --- | --- |

—

„urbanistikos“ („urbanizmus“) studijų diplomas, kurį suteikė Slovakijos technikos universiteto Architektūros fakultetas (Fakulta architektúry, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavoje nuo 1977 m. (vardas: Ing. arch.),

| — | „pastatų statybos“ („pozemné stavby“) studijų diplomas, kurį suteikė Slovakijos technikos universiteto Civilinės inžinerijos fakultetas (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) Bratislavoje 1977-1997 m. (vardas: Ing.), |
| --- | --- |

—

„pastatų statybos“ („pozemné stavby“) studijų diplomas, kurį suteikė Slovakijos technikos universiteto Civilinės inžinerijos fakultetas (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) Bratislavoje 1977-1997 m. (vardas: Ing.),

| — | „architektūros ir pastatų statybos“ („architektúra a pozemné stavby“) studijų diplomas, kurį suteikė Slovakijos technikos universiteto Civilinės inžinerijos fakultetas (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) Bratislavoje nuo 1998 m. (vardas: Ing.), |
| --- | --- |

—

„architektūros ir pastatų statybos“ („architektúra a pozemné stavby“) studijų diplomas, kurį suteikė Slovakijos technikos universiteto Civilinės inžinerijos fakultetas (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) Bratislavoje nuo 1998 m. (vardas: Ing.),

| — | „pastatų statybos – specializacija: architektūra“ („pozemné stavby – špecializácia: architektúra“) studijų diplomas, kurį suteikė Slovakijos technikos universiteto Civilinės inžinerijos fakultetas (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) Bratislavoje 2000-2001 m. (vardas: Ing.), |
| --- | --- |

—

„pastatų statybos – specializacija: architektūra“ („pozemné stavby – špecializácia: architektúra“) studijų diplomas, kurį suteikė Slovakijos technikos universiteto Civilinės inžinerijos fakultetas (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) Bratislavoje 2000-2001 m. (vardas: Ing.),

| — | „pastatų statybos ir architektūros“ („pozemné stavby a architektúra“) studijų diplomas, kurį suteikė Slovakijos technikos universiteto Civilinės inžinerijos fakultetas (Stavebná fakulta – Slovenská technická univerzita) Bratislavoje nuo 2001 m. (vardas: Ing.), |
| --- | --- |

—

„pastatų statybos ir architektūros“ („pozemné stavby a architektúra“) studijų diplomas, kurį suteikė Slovakijos technikos universiteto Civilinės inžinerijos fakultetas (Stavebná fakulta – Slovenská technická univerzita) Bratislavoje nuo 2001 m. (vardas: Ing.),

| — | „architektūros“ („architektúra“) studijų diplomas, kurį suteikė Vaizduojamojo meno ir dizaino akademija (Vysoká škola výtvarných umení) Bratislavoje nuo 1969 m. (vardas: Akad. arch. iki 1990 m.; Mgr. 1990-1992 m.; Mgr. arch. 1992-1996 m.; Mgr. art. nuo 1997 m.), |
| --- | --- |

—

„architektūros“ („architektúra“) studijų diplomas, kurį suteikė Vaizduojamojo meno ir dizaino akademija (Vysoká škola výtvarných umení) Bratislavoje nuo 1969 m. (vardas: Akad. arch. iki 1990 m.; Mgr. 1990-1992 m.; Mgr. arch. 1992-1996 m.; Mgr. art. nuo 1997 m.),

| — | „pastatų statybos“ („pozemné staviteľstvo“) studijų diplomas, kurį suteikė Technikos universiteto Civilinės inžinerijos fakultetas (Stavebná fakulta,Technická univerzita) Košice 1981-1991 m. (vardas: Ing.), |
| --- | --- |

—

„pastatų statybos“ („pozemné staviteľstvo“) studijų diplomas, kurį suteikė Technikos universiteto Civilinės inžinerijos fakultetas (Stavebná fakulta,Technická univerzita) Košice 1981-1991 m. (vardas: Ing.),

Prie visų pridedamas::

| — | suteikiantis teisę dirbti pažymėjimas, kurį išdavė Slovakijos architektų rūmai (Slovenská komora architektov) Bratislavoje, nenurodydami konkrečios srities arba pastatų statybos („pozemné stavby“) ar žemėtvarkos („územné plánovanie“) srityje, |
| --- | --- |

—

suteikiantis teisę dirbti pažymėjimas, kurį išdavė Slovakijos architektų rūmai (Slovenská komora architektov) Bratislavoje, nenurodydami konkrečios srities arba pastatų statybos („pozemné stavby“) ar žemėtvarkos („územné plánovanie“) srityje,

| — | suteikiantis teisę dirbti pažymėjimas, kurį išdavė Slovakijos civilinių inžinierių rūmai (Slovenská komora stavebných inžinierov) Bratislavoje pastatų statybos srityje („pozemné stavby“) |
| --- | --- |

—

suteikiantis teisę dirbti pažymėjimas, kurį išdavė Slovakijos civilinių inžinierių rūmai (Slovenská komora stavebných inžinierov) Bratislavoje pastatų statybos srityje („pozemné stavby“)

2006/2007

Suomi/Finland

| — | technologijos universitetų ir Oulu universiteto architektūros fakultetų suteikti diplomai (arkkitehti/arkitekt) |
| --- | --- |

—

technologijos universitetų ir Oulu universiteto architektūros fakultetų suteikti diplomai (arkkitehti/arkitekt)

| — | technologijos institutų suteikti diplomai (rakennusarkkitehti/byggnadsarkitekt) |
| --- | --- |

—

technologijos institutų suteikti diplomai (rakennusarkkitehti/byggnadsarkitekt)

1997/1998

Sverige

| — | Karališkojo technologijos instituto Architektūros fakulteto, Chalmerso technologijos instituto ir Lundo universiteto Technologijos instituto suteikti diplomai (arkitekt, universiteto diplomas architektūros srityje) |
| --- | --- |

—

Karališkojo technologijos instituto Architektūros fakulteto, Chalmerso technologijos instituto ir Lundo universiteto Technologijos instituto suteikti diplomai (arkitekt, universiteto diplomas architektūros srityje)

| — | „Svenska Arkiteters Riksförbund“ (SAR) nario pažymėjimas, jei atitinkami asmenys yra įgiję išsilavinimą valstybėje, kurioje taikoma ši direktyva |
| --- | --- |

—

„Svenska Arkiteters Riksförbund“ (SAR) nario pažymėjimas, jei atitinkami asmenys yra įgiję išsilavinimą valstybėje, kurioje taikoma ši direktyva

1997/1998

United Kingdom

| — | kvalifikacijos, suteikiamos išlaikius egzaminus:






  — | Karališkajame Britanijos architektūros institute, |
| --- | --- | --- |

—

kvalifikacijos, suteikiamos išlaikius egzaminus:

—

Karališkajame Britanijos architektūros institute,

| — | architektūros mokyklose, esančiose universitetuose, politechnikos universitetuose, koledžuose, akademijose, technologijos ir meno mokyklose, |
| --- | --- |

—

architektūros mokyklose, esančiose universitetuose, politechnikos universitetuose, koledžuose, akademijose, technologijos ir meno mokyklose,

kurias nuo 1985 m. birželio 10 d. pripažino Jungtinės Karalystės architektų registracijos taryba, įtraukdama į registrą (architektas)

| — | pažymėjimas, nurodantis, kad jo turėtojas turi įgytą teisę turėti architekto profesinį vardą pagal 1931 m. Architektų registracijos akto 6 straipsnio 1 dalies a punktą, 6 straipsnio 1 dalies b punktą arba 6 straipsnio 1 dalies d punktą (architektas) |
| --- | --- |

—

pažymėjimas, nurodantis, kad jo turėtojas turi įgytą teisę turėti architekto profesinį vardą pagal 1931 m. Architektų registracijos akto 6 straipsnio 1 dalies a punktą, 6 straipsnio 1 dalies b punktą arba 6 straipsnio 1 dalies d punktą (architektas)

| — | pažymėjimas, nurodantis, kad jo turėtojas turi įgytą teisę turėti architekto profesinį vardą pagal 1938 m. Architektų registracijos akto 2 straipsnį (architektas ) |
| --- | --- |

—

pažymėjimas, nurodantis, kad jo turėtojas turi įgytą teisę turėti architekto profesinį vardą pagal 1938 m. Architektų registracijos akto 2 straipsnį (architektas )

1987/1988

---

(1)  1983 m. sausio 1 d., išskyrus asmenis, pradėjusius mokymo kursus iki tos datos ir baigusius juos iki 1988 m.

(2)  1983 m. sausio 1 d.

(3)  Į mokymo kursus, kuriuos baigus išduodami dantų, burnos ir veido bei žandikaulių chirurgijos (pagrindinės medicinos ir odontologijos studijos) specialisto oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai, įtrauktas pagrindinių medicinos studijų (22 straipsnis) baigimas bei patvirtinimas ir, be to, pagrindinių gydytojų odontologų studijų (32 straipsnis) baigimas bei patvirtinimas.

---

VII PRIEDAS

Dokumentai ir pažymėjimai, kurie gali būti reikalingi laikantis 50 straipsnio 1 dalies

1.   Dokumentai

| a) | Konkretaus asmens tautybės įrodymas. |
| --- | --- |

a)

Konkretaus asmens tautybės įrodymas.

| b) | Konkretaus asmens profesinę kompetenciją arba oficialią kvalifikaciją patvirtinančių dokumentų, suteikiančių teisę verstis konkrečia profesija, ir, kai taikoma, asmens profesinę patirtį patvirtinančių dokumentų kopijos.
  Priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos gali paprašyti pareiškėją pateikti reikalingą informaciją apie jo mokymą, siekdama nustatyti, ar yra potencialių esminių skirtumų lyginant su tos valstybės mokymu, kaip nustatyta 14 straipsnyje. Jeigu pareiškėjas negali pateikti tokios informacijos, priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos kreipiasi į kilmės valstybės narės kontaktinę instituciją, kompetentingą instituciją ar kitą atitinkamą instituciją. |
| --- | --- |

b)

Konkretaus asmens profesinę kompetenciją arba oficialią kvalifikaciją patvirtinančių dokumentų, suteikiančių teisę verstis konkrečia profesija, ir, kai taikoma, asmens profesinę patirtį patvirtinančių dokumentų kopijos.

Priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos gali paprašyti pareiškėją pateikti reikalingą informaciją apie jo mokymą, siekdama nustatyti, ar yra potencialių esminių skirtumų lyginant su tos valstybės mokymu, kaip nustatyta 14 straipsnyje. Jeigu pareiškėjas negali pateikti tokios informacijos, priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos kreipiasi į kilmės valstybės narės kontaktinę instituciją, kompetentingą instituciją ar kitą atitinkamą instituciją.

| c) | 16 straipsnyje minėtais atvejais pažymėjimas apie veiklos pobūdį ir trukmę, kurį išdavė kilmės valstybės narės arba valstybės narės, iš kurios užsienio pilietis atvyko, kompetentinga institucija. |
| --- | --- |

c)

16 straipsnyje minėtais atvejais pažymėjimas apie veiklos pobūdį ir trukmę, kurį išdavė kilmės valstybės narės arba valstybės narės, iš kurios užsienio pilietis atvyko, kompetentinga institucija.

| d) | Jeigu priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija iš reglamentuojama profesija norinčių verstis asmenų reikalauja dokumentų, patvirtinančių, kad tie asmenys turi geras rekomendacijas ar yra geros reputacijos, nėra bankrutavę, jeigu priimančioji valstybė narė laikinai sustabdo arba uždraudžia tokių asmenų profesinę veiklą dėl sunkaus profesinio nusižengimo ar kriminalinio nusikaltimo, ta valstybė narė, kaip pakankamą įrodymą, priima kilmės valstybės narės arba valstybės narės, iš kurios atvyksta užsienio pilietis, kompetentingų institucijų išduotus dokumentus dėl ta profesija jos teritorijoje norinčių verstis valstybių narių piliečių, patvirtinančius, kad pastarieji atitinka reikalavimus. Tos institucijos privalo patiekti reikiamus dokumentus per du mėnesius.
  Jeigu kilmės valstybės narės arba valstybės narės, iš kurios atvyksta užsienio pilietis, kompetentingos institucijo neišduoda pirmojoje pastraipoje minėtų dokumentų, tokie dokumentai pakeičiami pareiškimu prisiekiant, arba valstybėse, kuriose netaikoma nuostata dėl pareiškimo prisiekiant – oficialiu pareiškimu, kurį pateikia konkretus asmuo kompetentintai teisminei arba administracinei institucijai arba tam tikrais atvejais – kilmės valstybės narės arba valstybės narės, iš kurios atvyksta asmuo, notarui arba kvalifikuotai profesinei institucijai; tokia institucija arba notaras išduoda pažymėjimą, patvirtinantį pareiškimo prisiekiant arba oficialaus pareiškimo autentiškumą. |
| --- | --- |

d)

Jeigu priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija iš reglamentuojama profesija norinčių verstis asmenų reikalauja dokumentų, patvirtinančių, kad tie asmenys turi geras rekomendacijas ar yra geros reputacijos, nėra bankrutavę, jeigu priimančioji valstybė narė laikinai sustabdo arba uždraudžia tokių asmenų profesinę veiklą dėl sunkaus profesinio nusižengimo ar kriminalinio nusikaltimo, ta valstybė narė, kaip pakankamą įrodymą, priima kilmės valstybės narės arba valstybės narės, iš kurios atvyksta užsienio pilietis, kompetentingų institucijų išduotus dokumentus dėl ta profesija jos teritorijoje norinčių verstis valstybių narių piliečių, patvirtinančius, kad pastarieji atitinka reikalavimus. Tos institucijos privalo patiekti reikiamus dokumentus per du mėnesius.

Jeigu kilmės valstybės narės arba valstybės narės, iš kurios atvyksta užsienio pilietis, kompetentingos institucijo neišduoda pirmojoje pastraipoje minėtų dokumentų, tokie dokumentai pakeičiami pareiškimu prisiekiant, arba valstybėse, kuriose netaikoma nuostata dėl pareiškimo prisiekiant – oficialiu pareiškimu, kurį pateikia konkretus asmuo kompetentintai teisminei arba administracinei institucijai arba tam tikrais atvejais – kilmės valstybės narės arba valstybės narės, iš kurios atvyksta asmuo, notarui arba kvalifikuotai profesinei institucijai; tokia institucija arba notaras išduoda pažymėjimą, patvirtinantį pareiškimo prisiekiant arba oficialaus pareiškimo autentiškumą.

| e) | Jeigu priimančioji valstybė narė iš savo pačios piliečių, norinčių verstis reglamentuojama profesija, reikalauja pareiškėjo fizinę ar psichinę sveikatą patvirtinančio dokumento, ta valstybė narė, kaip pakankamą to patvirtinimą, priima kilmės valstybėje narėje reikalaujamą dokumentą. Jeigu kilmės valstybė narė neišduoda tokio dokumento, priimančioji valstybė priima tos valstybės kompetentingos institucijos išduotą pažymėjimą. Tokiu atveju kilmės valstybė narė privalo išduoti reikalaujamą dokumentą per du mėnesius. |
| --- | --- |

e)

Jeigu priimančioji valstybė narė iš savo pačios piliečių, norinčių verstis reglamentuojama profesija, reikalauja pareiškėjo fizinę ar psichinę sveikatą patvirtinančio dokumento, ta valstybė narė, kaip pakankamą to patvirtinimą, priima kilmės valstybėje narėje reikalaujamą dokumentą. Jeigu kilmės valstybė narė neišduoda tokio dokumento, priimančioji valstybė priima tos valstybės kompetentingos institucijos išduotą pažymėjimą. Tokiu atveju kilmės valstybė narė privalo išduoti reikalaujamą dokumentą per du mėnesius.

| f) | Jeigu priimančioji valstybė narė iš savo pačios piliečių, norinčių verstis reglamentuojama profesija, reikalauja:






  — | patvirtinimo apie pareiškėjo finansinę padėtį, |
| --- | --- | --- |

f)

Jeigu priimančioji valstybė narė iš savo pačios piliečių, norinčių verstis reglamentuojama profesija, reikalauja:

—

patvirtinimo apie pareiškėjo finansinę padėtį,

| — | patvirtinimo, kad pareiškėjas yra apdraustas nuo finansinės rizikos, susijusios su jo profesiniais įsipareigojimais, laikantis priimančioje valstybėje narėje galiojančių įstatymų ir teisės aktų dėl draudimo sąlygų ir masto, |
| --- | --- |

—

patvirtinimo, kad pareiškėjas yra apdraustas nuo finansinės rizikos, susijusios su jo profesiniais įsipareigojimais, laikantis priimančioje valstybėje narėje galiojančių įstatymų ir teisės aktų dėl draudimo sąlygų ir masto,

ta valstybė narė, kaip pakankamą patvirtinimą, priima su tuo susijusius dokumentus, kuriuos išdavė kitos valstybės narės bankai ir draudimo įmonės.

2.   Pažymėjimai

Siekdamos palengvinti šios direktyvos III antraštinės dalies III skyriaus taikymą, valstybės narės gali numatyti, kad be oficialią kvalifikaciją patvirtinančių dokumentų, mokymo reikalavimus atitinkantis asmuo privalo pateikti pažymėjimą iš jo kilmės valstybės narės kompetentingų insitucijų, patvirtinantį, kad šiems oficialią kvalifikaciją patvirtinantiems dokumentams taikyta ši direktyva.

---

TARYBOS ARGUMENTŲ PRANEŠIMAS

I.   ĮŽANGA

| 1. | 2002 m. kovo 7 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl profesinės kvalifikacijos pripažinimo (1), grindžiamą EB sutarties 40 straipsniu, 47 straipsnio 1 dalimi, 2 dalies pirmuoju ir trečiuoju sakiniais ir 55 straipsniu. |
| --- | --- |

1.

2002 m. kovo 7 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl profesinės kvalifikacijos pripažinimo (1), grindžiamą EB sutarties 40 straipsniu, 47 straipsnio 1 dalimi, 2 dalies pirmuoju ir trečiuoju sakiniais ir 55 straipsniu.

| 2. | Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pateikė savo nuomonę 2002 m. rugsėjo 18 d. (2) |
| --- | --- |

2.

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pateikė savo nuomonę 2002 m. rugsėjo 18 d. (2)

| 3. | Europos Parlamentas pateikė savo nuomonę pirmuoju svarstymu 2004 m. vasario 11 d. (3) |
| --- | --- |

3.

Europos Parlamentas pateikė savo nuomonę pirmuoju svarstymu 2004 m. vasario 11 d. (3)

| 4. | Komisija pateikė iš dalies pakeistą pasiūlymą 2004 m. balandžio 20 d. (4) |
| --- | --- |

4.

Komisija pateikė iš dalies pakeistą pasiūlymą 2004 m. balandžio 20 d. (4)

| 5. | Taryba priėmė bendrąją poziciją pagal EB sutarties 251 straipsnį 2004 m. gruodžio 21 d. |
| --- | --- |

5.

Taryba priėmė bendrąją poziciją pagal EB sutarties 251 straipsnį 2004 m. gruodžio 21 d.

II.   TIKSLAI

| 6. | Visaapimantis pasiūlymo tikslas – konsoliduoti ir supaprastinti. Juo siekiama į vieną bendrą direktyvą sujungti dvylika sektoriaus direktyvų, taikomų gydytojams, bendrosios praktikos slaugytojams, gydytojams odontologams, veterinarijos gydytojams, akušeriams, vaistininkams bei architektams, ir tris bendrosios sistemos direktyvas, kad minėtų profesijų atstovams būtų pateiktos paprastesnės ir aiškesnės taisyklės. Paliekant svarbiausias sąlygas ir garantijas, pasiūlymu supaprastinama struktūra ir tobulinamas sistemos veikimas. Siekiant dar labiau prisidėti prie darbo ir paslaugų rinkų lankstumo, jame taip pat numatomos paprastesnės tarpvalstybinių paslaugų teikimo sąlygos nei įsisteigimo laisvės sąlygos. Administracinio supaprastinimo siekiama pakeičiant keletą esamų komitetų vienu reguliavimo komitetu. Pasiūlymas taip pat apima keletą nuostatų dėl tvirtesnio nacionalinių administracijų bendradarbiavimo tarpusavyje ir su Komisija, teikiant piliečiams informaciją ir konsultacijas bei sprendžiant problemas. |
| --- | --- |

6.

Visaapimantis pasiūlymo tikslas – konsoliduoti ir supaprastinti. Juo siekiama į vieną bendrą direktyvą sujungti dvylika sektoriaus direktyvų, taikomų gydytojams, bendrosios praktikos slaugytojams, gydytojams odontologams, veterinarijos gydytojams, akušeriams, vaistininkams bei architektams, ir tris bendrosios sistemos direktyvas, kad minėtų profesijų atstovams būtų pateiktos paprastesnės ir aiškesnės taisyklės. Paliekant svarbiausias sąlygas ir garantijas, pasiūlymu supaprastinama struktūra ir tobulinamas sistemos veikimas. Siekiant dar labiau prisidėti prie darbo ir paslaugų rinkų lankstumo, jame taip pat numatomos paprastesnės tarpvalstybinių paslaugų teikimo sąlygos nei įsisteigimo laisvės sąlygos. Administracinio supaprastinimo siekiama pakeičiant keletą esamų komitetų vienu reguliavimo komitetu. Pasiūlymas taip pat apima keletą nuostatų dėl tvirtesnio nacionalinių administracijų bendradarbiavimo tarpusavyje ir su Komisija, teikiant piliečiams informaciją ir konsultacijas bei sprendžiant problemas.

III.   BENDROJI POZICIJA

I antraštinė dalis – Bendrosios nuostatos

| 7. | 2 straipsnio 2 dalyje Taryba pakeitė formuluotę „reglamentuojamos profesinės veiklos rūšys“ formuluote „reglamentuojama profesija, kaip apibrėžta 3 straipsnio 1 dalies a punkte“, kadangi 3 straipsnyje apibrėžta tik antroji formuluotė. |
| --- | --- |

7.

2 straipsnio 2 dalyje Taryba pakeitė formuluotę „reglamentuojamos profesinės veiklos rūšys“ formuluote „reglamentuojama profesija, kaip apibrėžta 3 straipsnio 1 dalies a punkte“, kadangi 3 straipsnyje apibrėžta tik antroji formuluotė.

| 8. | Siekdama paaiškinti santykį tarp šios direktyvos ir galiojančių direktyvų, išskyrus tas direktyvas, kurios yra panaikintos pasiūlymo 57 straipsniu (bendrosios pozicijos 61 straipsnis) (5), Taryba 2 straipsnį papildė nauja 3 dalimi ir nauja konstatuojamąja dalimi (bendrosios pozicijos 37 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

8.

Siekdama paaiškinti santykį tarp šios direktyvos ir galiojančių direktyvų, išskyrus tas direktyvas, kurios yra panaikintos pasiūlymo 57 straipsniu (bendrosios pozicijos 61 straipsnis) (5), Taryba 2 straipsnį papildė nauja 3 dalimi ir nauja konstatuojamąja dalimi (bendrosios pozicijos 37 konstatuojamoji dalis).

| 9. | Europos Parlamentas pasiūlė naują 2 straipsnio 2a dalį, pagal kurią notarams ši direktyva netaikoma. Taryba nepriėmė šio pakeitimo dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme.
  Šia prasme Taryba sutiko su Europos Parlamento 31 konstatuojamosios dalies (bendrosios pozicijos 36 konstatuojamoji dalis) 31 pakeitimo esme, glaudžiau derindama formuluotę su EB sutarties 45 straipsniu. Be to, Taryba mano, kad nereikia nurodyti, jog direktyva nepažeidžia Sutarties nuostatų (45 straipsnis ir 39 straipsnio 4 dalis) taikymo, ir todėl iš šios konstatuojamosios dalies išbraukė šį teiginį. Taryba taip pat mano, kad nuoroda į sveikatą ir vartotojų apsaugą pateisina atskiros konstatuojamosios dalies atsiradimą (bendrosios pozicijos 38 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

9.

Europos Parlamentas pasiūlė naują 2 straipsnio 2a dalį, pagal kurią notarams ši direktyva netaikoma. Taryba nepriėmė šio pakeitimo dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme.

Šia prasme Taryba sutiko su Europos Parlamento 31 konstatuojamosios dalies (bendrosios pozicijos 36 konstatuojamoji dalis) 31 pakeitimo esme, glaudžiau derindama formuluotę su EB sutarties 45 straipsniu. Be to, Taryba mano, kad nereikia nurodyti, jog direktyva nepažeidžia Sutarties nuostatų (45 straipsnis ir 39 straipsnio 4 dalis) taikymo, ir todėl iš šios konstatuojamosios dalies išbraukė šį teiginį. Taryba taip pat mano, kad nuoroda į sveikatą ir vartotojų apsaugą pateisina atskiros konstatuojamosios dalies atsiradimą (bendrosios pozicijos 38 konstatuojamoji dalis).

| 10. | Europos Parlamentas pasiūlė naują 2a straipsnį, kuriuo direktyvos taikymo sritis praplečiama ir trečiųjų šalių piliečiams (36 pakeitimas). Taryba nepriėmė šio pakeitimo dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme. Dėl panašių priežasčių Taryba apribojo 2 straipsnio 2 dalies taikymą, ją taikant tik „valstybių narių piliečiams“. |
| --- | --- |

10.

Europos Parlamentas pasiūlė naują 2a straipsnį, kuriuo direktyvos taikymo sritis praplečiama ir trečiųjų šalių piliečiams (36 pakeitimas). Taryba nepriėmė šio pakeitimo dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme. Dėl panašių priežasčių Taryba apribojo 2 straipsnio 2 dalies taikymą, ją taikant tik „valstybių narių piliečiams“.

| 11. | 3 straipsnio 1 dalį Taryba papildė naujais sąvokų apibrėžimais d–h punktuose, perimdama galiojančiose direktyvose jau naudojamus sąvokų apibrėžimus. Taip pat, pasinaudodama Direktyvos 92/51/EEB 1 straipsnio formuluote, Taryba išsamesniu paaiškinimu papildė 3 straipsnio 1 dalies a punktą ir 2 dalį. |
| --- | --- |

11.

3 straipsnio 1 dalį Taryba papildė naujais sąvokų apibrėžimais d–h punktuose, perimdama galiojančiose direktyvose jau naudojamus sąvokų apibrėžimus. Taip pat, pasinaudodama Direktyvos 92/51/EEB 1 straipsnio formuluote, Taryba išsamesniu paaiškinimu papildė 3 straipsnio 1 dalies a punktą ir 2 dalį.

| 12. | Europos Parlamentas pasiūlė 3 straipsnio 1 dalį (37 pakeitimas) papildyti „laisvosios profesijos“ apibrėžimu. Taryba nepriėmė šio pakeitimo dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme. |
| --- | --- |

12.

Europos Parlamentas pasiūlė 3 straipsnio 1 dalį (37 pakeitimas) papildyti „laisvosios profesijos“ apibrėžimu. Taryba nepriėmė šio pakeitimo dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme.

| 13. | Europos Parlamentas pasiūlė papildyti 3 straipsnio 3 dalį (38 pakeitimas). Taryba sutinka su Komisija, kad šis papildymas nereikalingas, ir todėl jo nepriėmė. |
| --- | --- |

13.

Europos Parlamentas pasiūlė papildyti 3 straipsnio 3 dalį (38 pakeitimas). Taryba sutinka su Komisija, kad šis papildymas nereikalingas, ir todėl jo nepriėmė.

| 14. | Europos Parlamentas pasiūlė (39 pakeitimas), kad 4 straipsnio 1 dalyje būtų daroma nuoroda ne tik į teises, bet ir į pareigas. Iš esmės Komisija priima šį pakeitimą savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, pirmenybę teikdama Direktyvose 89/48/EEB ir 92/51/EEB naudojamai terminologijai („tos pačios sąlygos“). Šiuo atžvilgiu Taryba pritarė Komisijai. |
| --- | --- |

14.

Europos Parlamentas pasiūlė (39 pakeitimas), kad 4 straipsnio 1 dalyje būtų daroma nuoroda ne tik į teises, bet ir į pareigas. Iš esmės Komisija priima šį pakeitimą savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, pirmenybę teikdama Direktyvose 89/48/EEB ir 92/51/EEB naudojamai terminologijai („tos pačios sąlygos“). Šiuo atžvilgiu Taryba pritarė Komisijai.

| 15. | Komisijos pasiūlymo 4 straipsnio 3 dalis susijusi su tokiais atvejais, kai profesija, kurios kvalifikaciją pareiškėjas turi buveinės valstybėje narėje, yra profesijos, kuri priimančiojoje valstybėje narėje apima daugiau veiklos rūšių, savarankiška veiklos rūšis. Joje reikalaujama, kad pareiškėjo kvalifikacijos pripažinimas suteiktų jam leidimą priimančiojoje valstybėje narėje verstis tik ta veikla, jeigu skirtumas per didelis, kad būtų taikoma kompensacinė priemonė pagal 14 straipsnį. Taryba nepritaria, kad valstybės narės būtų įpareigotos tokiu būdu suteikti dalinį leidimą dirbti pagal profesiją ir todėl išbraukė šią nuostatą. Todėl Europos Parlamento pasiūlyti 4 straipsnio 3 dalies pakeitimai (41 ir 139 pakeitimai) jau nėra būtini. Taryba taip pat išbraukė 48 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, kuri, nesant 4 straipsnio 3 dalies, yra nebereikalinga (ji atitinka Europos Parlamento 112 pakeitimą). |
| --- | --- |

15.

Komisijos pasiūlymo 4 straipsnio 3 dalis susijusi su tokiais atvejais, kai profesija, kurios kvalifikaciją pareiškėjas turi buveinės valstybėje narėje, yra profesijos, kuri priimančiojoje valstybėje narėje apima daugiau veiklos rūšių, savarankiška veiklos rūšis. Joje reikalaujama, kad pareiškėjo kvalifikacijos pripažinimas suteiktų jam leidimą priimančiojoje valstybėje narėje verstis tik ta veikla, jeigu skirtumas per didelis, kad būtų taikoma kompensacinė priemonė pagal 14 straipsnį. Taryba nepritaria, kad valstybės narės būtų įpareigotos tokiu būdu suteikti dalinį leidimą dirbti pagal profesiją ir todėl išbraukė šią nuostatą. Todėl Europos Parlamento pasiūlyti 4 straipsnio 3 dalies pakeitimai (41 ir 139 pakeitimai) jau nėra būtini. Taryba taip pat išbraukė 48 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, kuri, nesant 4 straipsnio 3 dalies, yra nebereikalinga (ji atitinka Europos Parlamento 112 pakeitimą).

II antraštinė dalis – Laisvas paslaugų teikimas

| 16. | Galiojančiose bendrosios sistemos direktyvose nėra konkrečių nuostatų dėl tarpvalstybinių paslaugų teikimui taikomų sąlygų. Komisijos pasiūlymo II antraštinės dalies tikslas – nustatyti aiškias nuostatas, kad pagal Teisingumo Teismo precedentinę teisę laikinų ar nereguliarių tarpvalstybinių paslaugų teikimui būtų taikomos paprastesnės sąlygos nei įsisteigimo teisei. Sutikdama su šiuo tikslu Taryba pasiūlė keletą pokyčių, daugiausia skirtų nustatyti geresnę laikinų ir nereguliarių tarpvalstybinių paslaugų teikimo palengvinimo ir griežto visuomenės sveikatos ir saugos bei vartotojų apsaugos laikymosi pusiausvyrą. Šie pokyčiai išsamiau paaiškinami toliau. |
| --- | --- |

16.

Galiojančiose bendrosios sistemos direktyvose nėra konkrečių nuostatų dėl tarpvalstybinių paslaugų teikimui taikomų sąlygų. Komisijos pasiūlymo II antraštinės dalies tikslas – nustatyti aiškias nuostatas, kad pagal Teisingumo Teismo precedentinę teisę laikinų ar nereguliarių tarpvalstybinių paslaugų teikimui būtų taikomos paprastesnės sąlygos nei įsisteigimo teisei. Sutikdama su šiuo tikslu Taryba pasiūlė keletą pokyčių, daugiausia skirtų nustatyti geresnę laikinų ir nereguliarių tarpvalstybinių paslaugų teikimo palengvinimo ir griežto visuomenės sveikatos ir saugos bei vartotojų apsaugos laikymosi pusiausvyrą. Šie pokyčiai išsamiau paaiškinami toliau.

| 17. | 5 straipsnio 2 dalyje Komisija pasiūlė prielaidą, kad laikinos ir nereguliarios tarpvalstybinės paslaugos būtų teikiamos ne ilgiau kaip šešiolika savaičių per metus. Europos Parlamentas (45 ir 4 pakeitimai) pasiūlė panaikinti šią prielaidą. Taryba sutinka su Europos Parlamentu, kad visoms profesijoms ir visomis aplinkybėmis nereikėtų taikyti vieno bendro kriterijaus, todėl ji pasirinko nuostatą, pagal kurią paslaugų teikimo laikinumas ir retumas įvertinamas kiekvienu konkrečiu atveju, visų pirma pagal jo trukmę, dažnumą, reguliarumą ir tęstinumą. 5 konstatuojamoji dalis taip pat buvo atitinkamai patikslinta. |
| --- | --- |

17.

5 straipsnio 2 dalyje Komisija pasiūlė prielaidą, kad laikinos ir nereguliarios tarpvalstybinės paslaugos būtų teikiamos ne ilgiau kaip šešiolika savaičių per metus. Europos Parlamentas (45 ir 4 pakeitimai) pasiūlė panaikinti šią prielaidą. Taryba sutinka su Europos Parlamentu, kad visoms profesijoms ir visomis aplinkybėmis nereikėtų taikyti vieno bendro kriterijaus, todėl ji pasirinko nuostatą, pagal kurią paslaugų teikimo laikinumas ir retumas įvertinamas kiekvienu konkrečiu atveju, visų pirma pagal jo trukmę, dažnumą, reguliarumą ir tęstinumą. 5 konstatuojamoji dalis taip pat buvo atitinkamai patikslinta.

| 18. | Pasiūlymo 5 straipsnio 1 dalies b punkte yra sąlyga, kad įsisteigimo valstybėje narėje paslaugų teikėjas dirbtų pagal atitinkamą profesiją ne trumpiau kaip dvejus metus tais atvejais, kai ta profesija įsisteigimo valstybėje narėje yra nereglamentuojama. Taryba mano, kad vartotojų apsaugos interesais šie dveji metai turėtų įeiti į paskutiniųjų dešimties metų laikotarpį prieš teikiant paslaugą. Ji taip pat mano, kad dvejų metų stažo reikalavimas neturėtų būti taikomas tuomet, kai atitinkamos profesijos mokymas ir profesinis parengimas yra reglamentuojami įsisteigimo valstybėje narėje, nors ta profesija nėra reglamentuojama. |
| --- | --- |

18.

Pasiūlymo 5 straipsnio 1 dalies b punkte yra sąlyga, kad įsisteigimo valstybėje narėje paslaugų teikėjas dirbtų pagal atitinkamą profesiją ne trumpiau kaip dvejus metus tais atvejais, kai ta profesija įsisteigimo valstybėje narėje yra nereglamentuojama. Taryba mano, kad vartotojų apsaugos interesais šie dveji metai turėtų įeiti į paskutiniųjų dešimties metų laikotarpį prieš teikiant paslaugą. Ji taip pat mano, kad dvejų metų stažo reikalavimas neturėtų būti taikomas tuomet, kai atitinkamos profesijos mokymas ir profesinis parengimas yra reglamentuojami įsisteigimo valstybėje narėje, nors ta profesija nėra reglamentuojama.

| 19. | Taryba mano, kad tuomet, kai teikiant laikinas ar nereguliarias paslaugas paslaugų teikėjui reikia fiziškai būti priimančiojoje valstybėje narėje, vartotojų apsaugos ir saugos interesais paslaugų teikėjas turi laikytis tam tikrų priimančiosios valstybės narės drausminių nuostatų. Siekiant proporcingumo bendrosios pozicijos 5 straipsnio 3 dalimi ir kartu pateikiama konstatuojamąja dalimi (bendrosios pozicijos 8 konstatuojamoji dalis) taikytinos drausminės nuostatos apribojamos, paliekant tik tas nuostatas, kurios yra būtinai reikalingos. |
| --- | --- |

19.

Taryba mano, kad tuomet, kai teikiant laikinas ar nereguliarias paslaugas paslaugų teikėjui reikia fiziškai būti priimančiojoje valstybėje narėje, vartotojų apsaugos ir saugos interesais paslaugų teikėjas turi laikytis tam tikrų priimančiosios valstybės narės drausminių nuostatų. Siekiant proporcingumo bendrosios pozicijos 5 straipsnio 3 dalimi ir kartu pateikiama konstatuojamąja dalimi (bendrosios pozicijos 8 konstatuojamoji dalis) taikytinos drausminės nuostatos apribojamos, paliekant tik tas nuostatas, kurios yra būtinai reikalingos.

| 20. | Pasiūlymo 6 straipsnio a dalimi kitoje valstybėje narėje įsikūrę laikinų ir nereguliarių paslaugų teikėjai atleidžiami nuo reikalavimų, susijusių su priimančiosios valstybės narės profesinės organizacijos ar institucijos leidimu, registracija ar naryste joje. Siekdama palengvinti priimančiosios valstybės narės drausminių nuobaudų taikymą, jei būtina (žr. pirmiau minėtą 19 punktą), Taryba valstybėms narėms suteikė galimybę nukrypti nuo šios išimties, numatydama automatinę laikiną registraciją ar pro forma narystę tokioje organizacijoje ar institucijoje. Ši leidžianti nukrypti nuostata iš dalies remiasi Europos Parlamento 141 ir 5 pakeitimais, įskaitant išlygą, kad tokia registracija ar narystėjokiu būdu nevilkintų ar neapsunkintų paslaugų teikimo ir iš paslaugų teikėjo nepareikalautų jokių papildomų išlaidų. Atsižvelgdama į šią bendrą leidžiančią nukrypti nuostatą, Taryba nemano, kad paslaugų teikėjams, kuriems taikomas ypatingas profesinės atsakomybės režimas, reikia Europos Parlamento 189 ir 143 pakeitimuose siūlomos konkrečios nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo 6 straipsnio. |
| --- | --- |

20.

Pasiūlymo 6 straipsnio a dalimi kitoje valstybėje narėje įsikūrę laikinų ir nereguliarių paslaugų teikėjai atleidžiami nuo reikalavimų, susijusių su priimančiosios valstybės narės profesinės organizacijos ar institucijos leidimu, registracija ar naryste joje. Siekdama palengvinti priimančiosios valstybės narės drausminių nuobaudų taikymą, jei būtina (žr. pirmiau minėtą 19 punktą), Taryba valstybėms narėms suteikė galimybę nukrypti nuo šios išimties, numatydama automatinę laikiną registraciją ar pro forma narystę tokioje organizacijoje ar institucijoje. Ši leidžianti nukrypti nuostata iš dalies remiasi Europos Parlamento 141 ir 5 pakeitimais, įskaitant išlygą, kad tokia registracija ar narystėjokiu būdu nevilkintų ar neapsunkintų paslaugų teikimo ir iš paslaugų teikėjo nepareikalautų jokių papildomų išlaidų. Atsižvelgdama į šią bendrą leidžiančią nukrypti nuostatą, Taryba nemano, kad paslaugų teikėjams, kuriems taikomas ypatingas profesinės atsakomybės režimas, reikia Europos Parlamento 189 ir 143 pakeitimuose siūlomos konkrečios nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo 6 straipsnio.

| 21. | Pagal Komisijos pasiūlymo 7 straipsnį paslaugų teikėjui, kuris persikelia į priimančiąją valstybę narę teikti laikinas arba nereguliarias paslaugas, reikėtų iš anksto pranešti įsisteigimo valstybės narės informaciniam centrui. Europos Parlamentas pasiūlė (50 pakeitimas), kad paslaugų teikėjas turėtų informuoti tiek įsisteigimo valstybės narės, tiek priimančiosios valstybės narės kompetentingas institucijas ir kad įsisteigimo valstybės narės kompetentingai institucijai būtų nustatyti įpareigojimai. Savo bendrojoje pozicijoje Taryba mano, kad atitinkama institucija, kuri turi būti informuota, yra priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija, kuri turėtų žinoti, kad paslaugų teikėjas teikia paslaugas jos teritorijoje. Reikalavimas paslaugų teikėjui informuoti abi valstybes nares ir papildomų administracinių užduočių nustatymas įsisteigimo valstybės narės kompetentingai institucijai (kaip siūlė Europos Parlamentas) prieštarautų tikslui palengvinti tarpvalstybinių paslaugų teikimą. Be to, Taryba mano, kad paslaugų teikėjas turėtų pateikti atitinkamą pareiškimą tik, jeigu to reikalauja priimančioji valstybė narė, ir kad tokio pareiškimo galima reikalauti tik, kai paslaugų teikėjas pirmą kartą persikelia į priimančiąją valstybę narę teikti paslaugų, o paskui reikalauti kartą per metus, jei jis ketina tais metais teikti tokias paslaugas priimančiojoje valstybėje narėje (bendrosios pozicijos 7 straipsnio 1 dalis). Taip pat Taryba valstybėms narėms pasiūlė galimybę reikalauti, kad su tokiu pareiškimu reikėtų pateikti nedaug dokumentų (bendrosios pozicijos 7 straipsnio 2 dalis ir 7 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

21.

Pagal Komisijos pasiūlymo 7 straipsnį paslaugų teikėjui, kuris persikelia į priimančiąją valstybę narę teikti laikinas arba nereguliarias paslaugas, reikėtų iš anksto pranešti įsisteigimo valstybės narės informaciniam centrui. Europos Parlamentas pasiūlė (50 pakeitimas), kad paslaugų teikėjas turėtų informuoti tiek įsisteigimo valstybės narės, tiek priimančiosios valstybės narės kompetentingas institucijas ir kad įsisteigimo valstybės narės kompetentingai institucijai būtų nustatyti įpareigojimai. Savo bendrojoje pozicijoje Taryba mano, kad atitinkama institucija, kuri turi būti informuota, yra priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija, kuri turėtų žinoti, kad paslaugų teikėjas teikia paslaugas jos teritorijoje. Reikalavimas paslaugų teikėjui informuoti abi valstybes nares ir papildomų administracinių užduočių nustatymas įsisteigimo valstybės narės kompetentingai institucijai (kaip siūlė Europos Parlamentas) prieštarautų tikslui palengvinti tarpvalstybinių paslaugų teikimą. Be to, Taryba mano, kad paslaugų teikėjas turėtų pateikti atitinkamą pareiškimą tik, jeigu to reikalauja priimančioji valstybė narė, ir kad tokio pareiškimo galima reikalauti tik, kai paslaugų teikėjas pirmą kartą persikelia į priimančiąją valstybę narę teikti paslaugų, o paskui reikalauti kartą per metus, jei jis ketina tais metais teikti tokias paslaugas priimančiojoje valstybėje narėje (bendrosios pozicijos 7 straipsnio 1 dalis). Taip pat Taryba valstybėms narėms pasiūlė galimybę reikalauti, kad su tokiu pareiškimu reikėtų pateikti nedaug dokumentų (bendrosios pozicijos 7 straipsnio 2 dalis ir 7 konstatuojamoji dalis).

| 22. | Taryba mano, kad nuostata dėl profesijos pavadinimo, pagal kurį turi būti teikiamos laikinos ir nereguliarios tarpvalstybinės paslaugos, turi būti 7 straipsnyje, o ne 5 straipsnio 3 dalyje, kaip siūlė Komisija. Todėl ši nuostata pateikiama bendrosios pozicijos 7 straipsnio 3 dalyje. Be to, Taryba dviem konkrečiais atvejais nukrypo nuo bendrojo principo, kad tokios paslaugos turėtų būti teikiamos pagal įsisteigimo valstybės narės profesijos pavadinimą: jos turi būti teikiamos pagal priimančiosios valstybės narės profesijos pavadinimą tais atvejais, kurie yra išdėstyti bendrosios pozicijos 7 straipsnio 3 dalies paskutiniame sakinyje ir 7 straipsnio 4 dalies paskutinėje pastraipoje. |
| --- | --- |

22.

Taryba mano, kad nuostata dėl profesijos pavadinimo, pagal kurį turi būti teikiamos laikinos ir nereguliarios tarpvalstybinės paslaugos, turi būti 7 straipsnyje, o ne 5 straipsnio 3 dalyje, kaip siūlė Komisija. Todėl ši nuostata pateikiama bendrosios pozicijos 7 straipsnio 3 dalyje. Be to, Taryba dviem konkrečiais atvejais nukrypo nuo bendrojo principo, kad tokios paslaugos turėtų būti teikiamos pagal įsisteigimo valstybės narės profesijos pavadinimą: jos turi būti teikiamos pagal priimančiosios valstybės narės profesijos pavadinimą tais atvejais, kurie yra išdėstyti bendrosios pozicijos 7 straipsnio 3 dalies paskutiniame sakinyje ir 7 straipsnio 4 dalies paskutinėje pastraipoje.

| 23. | Taryba pasiūlė galimybę, kad laikinų ir nereguliarių tarpvalstybinių paslaugų teikėjo profesinė kvalifikacija būtų patikrinta prieš jam pirmąkart teikiant paslaugas aiškiai nustatytais atvejais: reglamentuojamų profesijų, susijusių su visuomenės sveikata ar sauga, kurioms netaikomas automatinis pripažinimas pagal III antraštinės dalies III skyrių, atveju; tik tuomet, kai patikrinimo tikslas yra išvengti didelės žalos paslaugų gavėjo sveikatai ar saugai dėl paslaugų teikėjo profesinės kvalifikacijos trūkumo ir kai juo nesiekiama daugiau nei būtina tuo tikslu (bendrosios pozicijos 7 straipsnio 4 dalis ir 6 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

23.

Taryba pasiūlė galimybę, kad laikinų ir nereguliarių tarpvalstybinių paslaugų teikėjo profesinė kvalifikacija būtų patikrinta prieš jam pirmąkart teikiant paslaugas aiškiai nustatytais atvejais: reglamentuojamų profesijų, susijusių su visuomenės sveikata ar sauga, kurioms netaikomas automatinis pripažinimas pagal III antraštinės dalies III skyrių, atveju; tik tuomet, kai patikrinimo tikslas yra išvengti didelės žalos paslaugų gavėjo sveikatai ar saugai dėl paslaugų teikėjo profesinės kvalifikacijos trūkumo ir kai juo nesiekiama daugiau nei būtina tuo tikslu (bendrosios pozicijos 7 straipsnio 4 dalis ir 6 konstatuojamoji dalis).

| 24. | Iš informacinių duomenų, kurių pagal 8 straipsnį priimančioji valstybė narė gali reikalauti iš įsisteigimo valstybės narės, sąrašo Taryba pašalino paslaugų teikėjo pilietybės įrodymą ir įrodymą, kad jis atitinka 5 straipsnio 1 dalies b punkto reikalavimus, kadangi tai yra informacija, kurią paslaugų teikėjui pačiam gali tekti pateikti pagal bendrosios pozicijos 7 straipsnio 2 dalies a ir d punktus. Kita vertus, paslaugų gavėjo sveikatos apsaugos ir saugos labui Taryba priimančiosios valstybės narės kompetentingoms institucijoms pasiūlė galimybę paprašyti įsisteigimo valstybės narės kompetentingų institucijų suteikti bet kokią informaciją dėl kokių nors profesinio pobūdžio drausminių ar baudžiamųjų sankcijų nebuvimo (bendrosios pozicijos 8 straipsnio 1 dalis). Dėl tos pačios priežasties Taryba dar pridėjo nuostatą dėl keitimosi informacija skundo dėl paslaugų teikėjo pateikimo atveju (bendrosios pozicijos 8 straipsnio 2 dalis). |
| --- | --- |

24.

Iš informacinių duomenų, kurių pagal 8 straipsnį priimančioji valstybė narė gali reikalauti iš įsisteigimo valstybės narės, sąrašo Taryba pašalino paslaugų teikėjo pilietybės įrodymą ir įrodymą, kad jis atitinka 5 straipsnio 1 dalies b punkto reikalavimus, kadangi tai yra informacija, kurią paslaugų teikėjui pačiam gali tekti pateikti pagal bendrosios pozicijos 7 straipsnio 2 dalies a ir d punktus. Kita vertus, paslaugų gavėjo sveikatos apsaugos ir saugos labui Taryba priimančiosios valstybės narės kompetentingoms institucijoms pasiūlė galimybę paprašyti įsisteigimo valstybės narės kompetentingų institucijų suteikti bet kokią informaciją dėl kokių nors profesinio pobūdžio drausminių ar baudžiamųjų sankcijų nebuvimo (bendrosios pozicijos 8 straipsnio 1 dalis). Dėl tos pačios priežasties Taryba dar pridėjo nuostatą dėl keitimosi informacija skundo dėl paslaugų teikėjo pateikimo atveju (bendrosios pozicijos 8 straipsnio 2 dalis).

| 25. | Taryba mano, kad reikalavimas valstybėms narėms įpareigoti paslaugų teikėją pateikti paslaugų gavėjui visą 9 straipsnyje išdėstytą informaciją visais atvejais užkrautų nereikalingą administracinę naštą tiek valstybėms narėms, tiek paslaugų teikėjui. Todėl Taryba valstybėms narėms suteikė galimybę reikalauti, kad paslaugų teikėjas pateiktų dalį ar visą išvardytą informaciją ir į šią galimybę neįtraukė tų atvejų, kai paslauga teikiama pagal priimančiosios valstybės narės profesijos pavadinimą. Taryba išbraukė iš sąrašo nereikalingą punktą, susijusį su įsisteigimo valstybėje narėje taikomomis profesinėmis taisyklėmis (Komisijos pasiūlymo 9 straipsnio e punktas). Iš dalies laikydamasi Europos Parlamento 53 pakeitimo, ji pridėjo punktą dėl draudimo apsaugos ar kitų asmeninės ar kolektyvinės profesinės atsakomybės apsaugos priemonių (bendrosios pozicijos 9 straipsnio f punktas). |
| --- | --- |

25.

Taryba mano, kad reikalavimas valstybėms narėms įpareigoti paslaugų teikėją pateikti paslaugų gavėjui visą 9 straipsnyje išdėstytą informaciją visais atvejais užkrautų nereikalingą administracinę naštą tiek valstybėms narėms, tiek paslaugų teikėjui. Todėl Taryba valstybėms narėms suteikė galimybę reikalauti, kad paslaugų teikėjas pateiktų dalį ar visą išvardytą informaciją ir į šią galimybę neįtraukė tų atvejų, kai paslauga teikiama pagal priimančiosios valstybės narės profesijos pavadinimą. Taryba išbraukė iš sąrašo nereikalingą punktą, susijusį su įsisteigimo valstybėje narėje taikomomis profesinėmis taisyklėmis (Komisijos pasiūlymo 9 straipsnio e punktas). Iš dalies laikydamasi Europos Parlamento 53 pakeitimo, ji pridėjo punktą dėl draudimo apsaugos ar kitų asmeninės ar kolektyvinės profesinės atsakomybės apsaugos priemonių (bendrosios pozicijos 9 straipsnio f punktas).

| 26. | Europos Parlamentas pasiūlė naują 9a straipsnį, pagal kurį įstatymų numatytam sąskaitų auditui II antraštinė dalis netaikoma (55 pakeitimas). Iš esmės priimdama šį pakeitimą, Komisija savo iš dalies pakeistame pasiūlyme mano, kad reikėtų naudoti bendresnę formuluotę siekiant užtikrinti, kad būtų apimtos visos profesijos, kurios reglamentuojamos konkrečiais teisės aktais ir bus reglamentuojamos kitais teisės aktais ateityje. Taryba sutinka su Komisija, kad į šį pakeitimą reikėtų atsižvelgti 5 straipsnio 1 dalies pradžioje naudojant formuluotę „Nepažeidžiant konkrečių Bendrijos teisės nuostatų...“. |
| --- | --- |

26.

Europos Parlamentas pasiūlė naują 9a straipsnį, pagal kurį įstatymų numatytam sąskaitų auditui II antraštinė dalis netaikoma (55 pakeitimas). Iš esmės priimdama šį pakeitimą, Komisija savo iš dalies pakeistame pasiūlyme mano, kad reikėtų naudoti bendresnę formuluotę siekiant užtikrinti, kad būtų apimtos visos profesijos, kurios reglamentuojamos konkrečiais teisės aktais ir bus reglamentuojamos kitais teisės aktais ateityje. Taryba sutinka su Komisija, kad į šį pakeitimą reikėtų atsižvelgti 5 straipsnio 1 dalies pradžioje naudojant formuluotę „Nepažeidžiant konkrečių Bendrijos teisės nuostatų...“.

III antraštinės dalies I skyrius – Įsisteigimo laisvė – Bendroji parengimo įrodymo pripažinimo sistema

| 27. | Komisijos pasiūlymo 10 straipsniu papildomai praplečiama bendroji sistema visiems atvejams, kuriems netaikomas nei automatinis pripažinimas, remiantis profesine patirtimi, nei būtiniausių parengimo sąlygų koordinavimas. Taryba mano, kad šis praplėtimas yra per daug radikalus. Jos nuomone, bendroji sistema turėtų būti taikoma tik profesijoms, kurioms netaikomi III antraštinės dalies II ir III skyriai, taip pat konkretiems atvejams, išvardytiems bendrosios pozicijos 10 straipsnio a–g punktuose, kai pareiškėjas, nors ir būdamas tokios profesijos, kuriai taikomi tie skyriai, dėl konkrečių ir išimtinių sąlygų neatitinka tuose skyriuose nustatytų sąlygų. Išvardyti atvejai apima situacijas, kurioms šiuo metu taikoma Sutartis taip, kaip ją išaiškino Europos Teisingumo Teismas, ir situacijas, dėl kurių pagal galiojančias direktyvas turi būti priimti konkretūs sprendimai. Taryba atitinkamai patikslino Komisijos pasiūlymo 10 konstatuojamąją dalį (bendrosios pozicijos 14 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

27.

Komisijos pasiūlymo 10 straipsniu papildomai praplečiama bendroji sistema visiems atvejams, kuriems netaikomas nei automatinis pripažinimas, remiantis profesine patirtimi, nei būtiniausių parengimo sąlygų koordinavimas. Taryba mano, kad šis praplėtimas yra per daug radikalus. Jos nuomone, bendroji sistema turėtų būti taikoma tik profesijoms, kurioms netaikomi III antraštinės dalies II ir III skyriai, taip pat konkretiems atvejams, išvardytiems bendrosios pozicijos 10 straipsnio a–g punktuose, kai pareiškėjas, nors ir būdamas tokios profesijos, kuriai taikomi tie skyriai, dėl konkrečių ir išimtinių sąlygų neatitinka tuose skyriuose nustatytų sąlygų. Išvardyti atvejai apima situacijas, kurioms šiuo metu taikoma Sutartis taip, kaip ją išaiškino Europos Teisingumo Teismas, ir situacijas, dėl kurių pagal galiojančias direktyvas turi būti priimti konkretūs sprendimai. Taryba atitinkamai patikslino Komisijos pasiūlymo 10 konstatuojamąją dalį (bendrosios pozicijos 14 konstatuojamoji dalis).

| 28. | Komisijos pasiūlymo 11 straipsniu numatomi penki profesinės kvalifikacijos lygiai. Taryba mano, kad būtų tikslingiau išlaikyti galiojančiose direktyvose numatytus keturis lygius kartu su bendrosios pozicijos 13 straipsnio 3 dalyje numatyta jungiamąja priemone nei įvesti penktąjį lygį. Todėl Taryba išbraukė Bendrijos pasiūlymo 11 straipsnio 6 dalį ir atitinkamai patikslino kitas nuostatas. |
| --- | --- |

28.

Komisijos pasiūlymo 11 straipsniu numatomi penki profesinės kvalifikacijos lygiai. Taryba mano, kad būtų tikslingiau išlaikyti galiojančiose direktyvose numatytus keturis lygius kartu su bendrosios pozicijos 13 straipsnio 3 dalyje numatyta jungiamąja priemone nei įvesti penktąjį lygį. Todėl Taryba išbraukė Bendrijos pasiūlymo 11 straipsnio 6 dalį ir atitinkamai patikslino kitas nuostatas.

| 29. | Europos Parlamentas pasiūlė (192, 193, 216 ir 217 pakeitimai) acquis atitinkančius 11 straipsnio 2, 3, 5 ir 6 dalių paaiškinimus. Savo iš dalies pakeistame pasiūlyme Komisija priėmė šiuos pakeitimus su sąlyga, kad jie bus iš naujo parengti. Taryba taip pat juos priėmė su sąlyga, kad jie bus iš naujo parengti, ir atsižvelgdama į Tarybos poziciją, kuri paaiškinta pirmiau minėtame 28 punkte. |
| --- | --- |

29.

Europos Parlamentas pasiūlė (192, 193, 216 ir 217 pakeitimai) acquis atitinkančius 11 straipsnio 2, 3, 5 ir 6 dalių paaiškinimus. Savo iš dalies pakeistame pasiūlyme Komisija priėmė šiuos pakeitimus su sąlyga, kad jie bus iš naujo parengti. Taryba taip pat juos priėmė su sąlyga, kad jie bus iš naujo parengti, ir atsižvelgdama į Tarybos poziciją, kuri paaiškinta pirmiau minėtame 28 punkte.

| 30. | Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė 11 straipsnio Europos Parlamento 57 ir 218 pakeitimų. |
| --- | --- |

30.

Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė 11 straipsnio Europos Parlamento 57 ir 218 pakeitimų.

| 31. | Savo bendrosios pozicijos 11 straipsnio 4 dalį ir 13 straipsnio 2 dalį Taryba papildė galimybe pagal komitologijos tvarką atnaujinti II ir III priedų sąrašus. |
| --- | --- |

31.

Savo bendrosios pozicijos 11 straipsnio 4 dalį ir 13 straipsnio 2 dalį Taryba papildė galimybe pagal komitologijos tvarką atnaujinti II ir III priedų sąrašus.

| 32. | Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė Europos Parlamento pasiūlymo dėl naujo 12a straipsnio (59 pakeitimas). |
| --- | --- |

32.

Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė Europos Parlamento pasiūlymo dėl naujo 12a straipsnio (59 pakeitimas).

| 33. | Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė Europos Parlamento pasiūlyto 13 straipsnio 1 dalies pakeitimo ir jo pasiūlymo dėl naujo 1a punkto (60 pakeitimas). |
| --- | --- |

33.

Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė Europos Parlamento pasiūlyto 13 straipsnio 1 dalies pakeitimo ir jo pasiūlymo dėl naujo 1a punkto (60 pakeitimas).

| 34. | Taryba sutinka su Komisijos iš dalies pakeistu pasiūlymu, kad Europos Parlamento pasiūlyta nauja 13 straipsnio 2a dalis (62 pakeitimas), atsižvelgiant į VII priedą, yra nereikalinga. |
| --- | --- |

34.

Taryba sutinka su Komisijos iš dalies pakeistu pasiūlymu, kad Europos Parlamento pasiūlyta nauja 13 straipsnio 2a dalis (62 pakeitimas), atsižvelgiant į VII priedą, yra nereikalinga.

| 35. | Europos Parlamentas pasiūlė keletą pakeitimų, susijusių su kvalifikacija, įgyta mokymo pagal franšizę pagrindu (63, 214, 8 ir 10 pakeitimai, susiję su 13 straipsnio 2b ir 2c dalimis ir 7a bei 7c konstatuojamomis dalimis). Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė 214 ir 10 pakeitimų. Taryba taip pat mano, kad 63 ir 8 pakeitimuose pasiūlyti papildymai yra nereikalingi. Tačiau Taryba mano, kad kvalifikacijos, įgytos mokymo pagal franšizę pagrindu, atžvilgiu reikia numatyti, kad pagrįstos abejonės atveju priimančioji valstybė narė turi teisę patikrinti valstybės narės, kurioje buvo suteikta kvalifikacija, kompetentingoje institucijoje, ar parengimą kitos valstybės narės įstaigoje oficialiai patvirtino valstybės narės, kurioje buvo suteikta kvalifikacija, švietimo įstaiga, ar išduotas dokumentas, įrodantis oficialią kvalifikaciją, yra analogiškas dokumentui, kuris būtų buvęs išduotas, jei mokymo kursas būtų praeitas tik pastarojoje valstybėje narėje, ir ar dokumentas, įrodantis oficialią kvalifikaciją, suteikia tokias pat profesines teises pastarosios valstybės narės teritorijoje. Taryba mano, kad šią nuostatą tiktų įtraukti į Komisijos pasiūlymo 46 straipsnį dėl dokumentų ir informacijos, kurie gali būti pareikalauti iš kompetentingų institucijų (Tarybos bendrosios pozicijos 50 straipsnio 2 dalis). |
| --- | --- |

35.

Europos Parlamentas pasiūlė keletą pakeitimų, susijusių su kvalifikacija, įgyta mokymo pagal franšizę pagrindu (63, 214, 8 ir 10 pakeitimai, susiję su 13 straipsnio 2b ir 2c dalimis ir 7a bei 7c konstatuojamomis dalimis). Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė 214 ir 10 pakeitimų. Taryba taip pat mano, kad 63 ir 8 pakeitimuose pasiūlyti papildymai yra nereikalingi. Tačiau Taryba mano, kad kvalifikacijos, įgytos mokymo pagal franšizę pagrindu, atžvilgiu reikia numatyti, kad pagrįstos abejonės atveju priimančioji valstybė narė turi teisę patikrinti valstybės narės, kurioje buvo suteikta kvalifikacija, kompetentingoje institucijoje, ar parengimą kitos valstybės narės įstaigoje oficialiai patvirtino valstybės narės, kurioje buvo suteikta kvalifikacija, švietimo įstaiga, ar išduotas dokumentas, įrodantis oficialią kvalifikaciją, yra analogiškas dokumentui, kuris būtų buvęs išduotas, jei mokymo kursas būtų praeitas tik pastarojoje valstybėje narėje, ir ar dokumentas, įrodantis oficialią kvalifikaciją, suteikia tokias pat profesines teises pastarosios valstybės narės teritorijoje. Taryba mano, kad šią nuostatą tiktų įtraukti į Komisijos pasiūlymo 46 straipsnį dėl dokumentų ir informacijos, kurie gali būti pareikalauti iš kompetentingų institucijų (Tarybos bendrosios pozicijos 50 straipsnio 2 dalis).

| 36. | 14 straipsnį (Tarybos bendrosios pozicijos 14 straipsnio 3 dalis) Taryba papildė nauja dalimi, leidžiančia priimančiajai valstybei narei, o ne pareiškėjui, pasirinkti, kuri kompensacinė priemonė turėtų būti taikoma, kai reikia labai gerai išmanyti nacionalinę teisę ir tam tikrais konkrečiais atvejais, kuriems taikomos 10 straipsnio a, b, c, d, f ir g dalys (žr. pirmiau minėtą 27 punktą). |
| --- | --- |

36.

14 straipsnį (Tarybos bendrosios pozicijos 14 straipsnio 3 dalis) Taryba papildė nauja dalimi, leidžiančia priimančiajai valstybei narei, o ne pareiškėjui, pasirinkti, kuri kompensacinė priemonė turėtų būti taikoma, kai reikia labai gerai išmanyti nacionalinę teisę ir tam tikrais konkrečiais atvejais, kuriems taikomos 10 straipsnio a, b, c, d, f ir g dalys (žr. pirmiau minėtą 27 punktą).

| 37. | Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, 14 straipsnio 1 ir 2 dalyse Taryba nepriėmė Europos Parlamento 64 pakeitimo ir dalies 151 pakeitimo, susijusio su tyliu priėmimu. Taryba taip pat mano, kad 151 pakeitimo dalis, susijusi su „pagrįstomis ir būtinomis priežastimis“ yra nereikalinga, atsižvelgiant į toje pačioje pastraipoje esantį reikalavimą „pateikti pakankamą pagrindimą“. Taryba mano, kad likusi 151 pakeitimo dalis sukeltų netikrumą, ir todėl jos nepriėmė. |
| --- | --- |

37.

Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, 14 straipsnio 1 ir 2 dalyse Taryba nepriėmė Europos Parlamento 64 pakeitimo ir dalies 151 pakeitimo, susijusio su tyliu priėmimu. Taryba taip pat mano, kad 151 pakeitimo dalis, susijusi su „pagrįstomis ir būtinomis priežastimis“ yra nereikalinga, atsižvelgiant į toje pačioje pastraipoje esantį reikalavimą „pateikti pakankamą pagrindimą“. Taryba mano, kad likusi 151 pakeitimo dalis sukeltų netikrumą, ir todėl jos nepriėmė.

| 38. | Taryba matė būtinybę pateikti keletą 15 straipsnio ir kartu pateiktos 9 konstatuojamosios dalies (Tarybos bendrosios pozicijos 13 konstatuojamoji dalis) paaiškinimų, susijusių su bendrosiomis programomis. Pirmiausia Taryba mano, kad būtų tikslinga šį straipsnį pradėti išsamesniu termino „bendrosios programos“ apibrėžimu nei Komisijos pasiūlytas apibrėžimas (bendrosios pozicijos 15 straipsnio 1 dalis). Taryba mano, kad būtų netikslinga nustatyti bendrąsias programas, kurios apimtų tik keletą valstybių narių, ir todėl tam, kad į šį straipsnį būtų galima įtraukti bendrąją programą, reikia, kad ji apimtų mažiausiai du trečdalius Europos Sąjungos valstybių narių, įskaitant visas valstybes nares, kuriose reglamentuojama atitinkama profesija. Preliminarus, neišsamus galimų kriterijų, kurie turi būti įtraukti į bendrąją programą, sąrašas pridėtas prie konstatuojamosios dalies.
  Tarybos manymu būtina geriau paaiškinti atitinkamus profesinių asociacijų, valstybių narių ir Komisijos vaidmenis dėl bendrųjų programų. Šiuo tikslu Taryba patikslino, kad:






  — | bendrąsias programas Komisijai gali teikti ne tik profesinės asociacijos, bet ir valstybės narės (bendrosios pozicijos 15 straipsnio 2 dalis), |
| --- | --- | --- |

38.

Taryba matė būtinybę pateikti keletą 15 straipsnio ir kartu pateiktos 9 konstatuojamosios dalies (Tarybos bendrosios pozicijos 13 konstatuojamoji dalis) paaiškinimų, susijusių su bendrosiomis programomis. Pirmiausia Taryba mano, kad būtų tikslinga šį straipsnį pradėti išsamesniu termino „bendrosios programos“ apibrėžimu nei Komisijos pasiūlytas apibrėžimas (bendrosios pozicijos 15 straipsnio 1 dalis). Taryba mano, kad būtų netikslinga nustatyti bendrąsias programas, kurios apimtų tik keletą valstybių narių, ir todėl tam, kad į šį straipsnį būtų galima įtraukti bendrąją programą, reikia, kad ji apimtų mažiausiai du trečdalius Europos Sąjungos valstybių narių, įskaitant visas valstybes nares, kuriose reglamentuojama atitinkama profesija. Preliminarus, neišsamus galimų kriterijų, kurie turi būti įtraukti į bendrąją programą, sąrašas pridėtas prie konstatuojamosios dalies.

Tarybos manymu būtina geriau paaiškinti atitinkamus profesinių asociacijų, valstybių narių ir Komisijos vaidmenis dėl bendrųjų programų. Šiuo tikslu Taryba patikslino, kad:

—

bendrąsias programas Komisijai gali teikti ne tik profesinės asociacijos, bet ir valstybės narės (bendrosios pozicijos 15 straipsnio 2 dalis),

| — | prieš nuspręsdama, ar bendrosios programos projektas palengvins abipusį profesinės kvalifikacijos pripažinimą, Komisija turėtų pasikonsultuoti su valstybėmis narėmis (bendrosios pozicijos 15 straipsnio 2 dalis), |
| --- | --- |

—

prieš nuspręsdama, ar bendrosios programos projektas palengvins abipusį profesinės kvalifikacijos pripažinimą, Komisija turėtų pasikonsultuoti su valstybėmis narėmis (bendrosios pozicijos 15 straipsnio 2 dalis),

| — | šis straipsnis neturi poveikio valstybių narių kompetencijai nuspręsti dėl profesinės kvalifikacijos būtinos dirbti pagal profesiją jų teritorijoje, jų švietimo ir profesinio parengimo sistemų turinio bei organizavimo (bendrosios pozicijos 15 straipsnio 4 dalis). |
| --- | --- |

—

šis straipsnis neturi poveikio valstybių narių kompetencijai nuspręsti dėl profesinės kvalifikacijos būtinos dirbti pagal profesiją jų teritorijoje, jų švietimo ir profesinio parengimo sistemų turinio bei organizavimo (bendrosios pozicijos 15 straipsnio 4 dalis).

Taryba taip pat pridėjo reikalavimą, kad profesinės asociacijos, kurios pateikia bendrųjų platformų projektus, privalėtų atstovauti nacionaliniu ir europiniu lygmenimis (bendrosios pozicijos 15 straipsnio 2 dalis ir 13 konstatuojamoji dalis). Taryba dar pridėjo sąlygą, kad šis straipsnis būtų peržiūrimas praėjus trejiems metams po jo perkėlimo į nacionalinės teisės aktus datos (bendrosios pozicijos 15 straipsnio 6 dalis).

Daugelis Tarybos pasiūlytų 15 straipsnio paaiškinimų sutampa su Europos Parlamento pasiūlymų, pateiktų 68, 70, 12 ir 185 pakeitimuose, esme. Kita vertus, dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė Europos Parlamento 188 pakeitimo.

III antraštinės dalies II skyrius – Profesinės patirties pripažinimas

| 39. | Komisija pasiūlė supaprastinti Direktyvos 1999/42/EB 4 straipsnį ir A priedą, sumažinant numatytos veiklos kategorijų skaičių nuo šešių iki dviejų (Komisijos pasiūlymo 16–19 straipsniai ir IV priedas). Taryba sutinka su pageidavimu sumažinti veiklos kategorijų skaičių, bet mano, kad šis skaičius turėtų būti sumažintas iki trijų, o ne iki dviejų. Atitinkamai Taryba padalino Komisijos pasiūlymo 17 straipsnį į du atskirus straipsnius (bendrosios pozicijos 17 ir 18 straipsniai) ir du IV priedo sąrašus perskirstė į tris.
  Taryba priėmė Europos Parlamento pasiūlymą (207 pakeitimas) „penkerius metus“ pakeisti į „šešerius metus“17 straipsnio 1 dalies a punkte, bet tik veiklos, kuriai taikomas bendrosios pozicijos 17 straipsnis, atžvilgiu; dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė šio pakeitimo veiklos, kuriai taikomas bendrosios pozicijos 18 straipsnis, atžvilgiu. Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba taip pat nepriėmė Europos Parlamento 207 pakeitimo dalies dėl naujo 17 straipsnio 1 dalies da punkto. |
| --- | --- |

39.

Komisija pasiūlė supaprastinti Direktyvos 1999/42/EB 4 straipsnį ir A priedą, sumažinant numatytos veiklos kategorijų skaičių nuo šešių iki dviejų (Komisijos pasiūlymo 16–19 straipsniai ir IV priedas). Taryba sutinka su pageidavimu sumažinti veiklos kategorijų skaičių, bet mano, kad šis skaičius turėtų būti sumažintas iki trijų, o ne iki dviejų. Atitinkamai Taryba padalino Komisijos pasiūlymo 17 straipsnį į du atskirus straipsnius (bendrosios pozicijos 17 ir 18 straipsniai) ir du IV priedo sąrašus perskirstė į tris.

Taryba priėmė Europos Parlamento pasiūlymą (207 pakeitimas) „penkerius metus“ pakeisti į „šešerius metus“17 straipsnio 1 dalies a punkte, bet tik veiklos, kuriai taikomas bendrosios pozicijos 17 straipsnis, atžvilgiu; dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė šio pakeitimo veiklos, kuriai taikomas bendrosios pozicijos 18 straipsnis, atžvilgiu. Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba taip pat nepriėmė Europos Parlamento 207 pakeitimo dalies dėl naujo 17 straipsnio 1 dalies da punkto.

| 40. | Siekdama laikytis Teisingumo Teismo precedentinės teisės, pagal kurią reikalaujama, kad įgyvendinimo įgaliojimai, kuriuos Komisijai suteikė įstatymų leidėjai, būtų pakankamai konkretūs, kad aiškiai apibrėžtų savo ribas, pasiūlymo 19 straipsnyje (bendrosios pozicijos 20 straipsnis) Taryba nurodė, kad IV priede pateiktų veiklos rūšių sąrašų pakeitimo tikslas pagal komitologijos tvarką turi būti „atnaujinti arba paaiškinti nomenklatūrą, jei dėl to nepasikeičia veiklos rūšys, susijusios su atskiromis kategorijomis“ (6). |
| --- | --- |

40.

Siekdama laikytis Teisingumo Teismo precedentinės teisės, pagal kurią reikalaujama, kad įgyvendinimo įgaliojimai, kuriuos Komisijai suteikė įstatymų leidėjai, būtų pakankamai konkretūs, kad aiškiai apibrėžtų savo ribas, pasiūlymo 19 straipsnyje (bendrosios pozicijos 20 straipsnis) Taryba nurodė, kad IV priede pateiktų veiklos rūšių sąrašų pakeitimo tikslas pagal komitologijos tvarką turi būti „atnaujinti arba paaiškinti nomenklatūrą, jei dėl to nepasikeičia veiklos rūšys, susijusios su atskiromis kategorijomis“ (6).

III antraštinės dalies III skyrius – Pripažinimas remiantis būtiniausių parengimo reikalavimų koordinavimu

| 41. | Taryba priėmė Europos Parlamento 80, 88, 90, 93, 95, 97 ir 161 pakeitimuose pateiktus pasiūlymus perkelti profesijų, kurioms taikomas III antraštinės dalies III skyrius, žinių ir įgūdžių sąrašus iš V priedo 5.1.1, 5.2.1, 5.3.1, 5.4.1, 5.5.1 ir 5.6.1 punktų į pagrindinę direktyvos dalį. Siekdama nekurti naujų straipsnių, Taryba įtraukė šiuos sąrašus į pasiūlymo 22, 29, 32, 35, 36 ir 40 straipsnius (bendrosios pozicijos 24 straipsnio 3 dalis, 31 straipsnio 6 dalis, 34 straipsnio 3 dalis, 38 straipsnio 3 dalis, 40 straipsnio 3 dalis ir 44 straipsnio 3 dalis). Tačiau dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė Europos Parlamento 154 pakeitime pateikto pasiūlymo 20 straipsnio 5 dalyje (bendrosios pozicijos 21 straipsnio 6 dalis) išbraukti galimybę atnaujinti šiuos sąrašus pagal komitologijos tvarką. Siekdama nuoseklumo Taryba taip pat perkėlė architektų žinių ir įgūdžių sąrašą iš V priedo 5.7.1 punkto į pasiūlymo 42 straipsnį (bendrosios pozicijos 46 straipsnio 1 dalis). |
| --- | --- |

41.

Taryba priėmė Europos Parlamento 80, 88, 90, 93, 95, 97 ir 161 pakeitimuose pateiktus pasiūlymus perkelti profesijų, kurioms taikomas III antraštinės dalies III skyrius, žinių ir įgūdžių sąrašus iš V priedo 5.1.1, 5.2.1, 5.3.1, 5.4.1, 5.5.1 ir 5.6.1 punktų į pagrindinę direktyvos dalį. Siekdama nekurti naujų straipsnių, Taryba įtraukė šiuos sąrašus į pasiūlymo 22, 29, 32, 35, 36 ir 40 straipsnius (bendrosios pozicijos 24 straipsnio 3 dalis, 31 straipsnio 6 dalis, 34 straipsnio 3 dalis, 38 straipsnio 3 dalis, 40 straipsnio 3 dalis ir 44 straipsnio 3 dalis). Tačiau dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė Europos Parlamento 154 pakeitime pateikto pasiūlymo 20 straipsnio 5 dalyje (bendrosios pozicijos 21 straipsnio 6 dalis) išbraukti galimybę atnaujinti šiuos sąrašus pagal komitologijos tvarką. Siekdama nuoseklumo Taryba taip pat perkėlė architektų žinių ir įgūdžių sąrašą iš V priedo 5.7.1 punkto į pasiūlymo 42 straipsnį (bendrosios pozicijos 46 straipsnio 1 dalis).

| 42. | Taryba taip pat priėmė Europos Parlamento 96 ir 162 pakeitimus, pagal kuriuos akušerių ir vaistininkų profesinės veiklos sąrašas perkeliamas iš V priedo 5.5.3 ir 5.6.3 punktų į pasiūlymo 38 ir 41 straipsnius (bendrosios pozicijos 42 straipsnio 2 dalis ir 45 straipsnio 2 dalis). |
| --- | --- |

42.

Taryba taip pat priėmė Europos Parlamento 96 ir 162 pakeitimus, pagal kuriuos akušerių ir vaistininkų profesinės veiklos sąrašas perkeliamas iš V priedo 5.5.3 ir 5.6.3 punktų į pasiūlymo 38 ir 41 straipsnius (bendrosios pozicijos 42 straipsnio 2 dalis ir 45 straipsnio 2 dalis).

| 43. | Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė Europos Parlamento 153 ir 128 pakeitimų, kuriuose siūloma pasiūlymo 20 straipsnį ir V priedo naują 5a punktą papildyti nuostatomis dėl psichoterapeutų. |
| --- | --- |

43.

Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė Europos Parlamento 153 ir 128 pakeitimų, kuriuose siūloma pasiūlymo 20 straipsnį ir V priedo naują 5a punktą papildyti nuostatomis dėl psichoterapeutų.

| 44. | Savo 75 pakeitime Europos Parlamentas pasiūlė, kad pasiūlymo 20 straipsnio 6 dalis būtų iš dalies pakeista taip, kad valstybei narei priėmus nuostatas dėl dokumentų, įrodančių oficialią kvalifikaciją srityse, kurioms taikomas III antraštinės dalies III skyrius, išdavimo, apie tai ji turėtų pranešti ne tik Komisijai, bet ir kitoms valstybėms narėms. Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba priima šį pakeitimą tik tiek, kiek tai susiję su architektų kvalifikacija (bendrosios pozicijos 21 straipsnio 7 dalis), bet ne kitų profesijų, kurioms taikomas šis skyrius, atžvilgiu. Taryba mano, kad architektų atžvilgiu toks pranešimo kitoms valstybėms narėms išplėtimas yra pateisinamas tuo, kad pagal galiojančias direktyvas skirtingos sistemos taikomos architektams ir kitoms profesijoms.
  Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė Europos Parlamento 77 pakeitimo, kuriame siūlomas nauja 20 straipsnio 6a dalis. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad architektams taikoma skirtinga sistema (žr. pirmesnę pastraipą), Taryba pažymi, kad toliau esančiame 68 punkte nurodytame pareiškime Komisija nurodė, kad tuo atveju, kai valstybė narė rimtai abejoja, ar oficialią architektų kvalifikaciją įrodantis dokumentas atitinka direktyvoje nustatytus kriterijus, Komisija ketina šį klausimą perduoti Komisijos pareiškime nurodytai ekspertų grupei. |
| --- | --- |

44.

Savo 75 pakeitime Europos Parlamentas pasiūlė, kad pasiūlymo 20 straipsnio 6 dalis būtų iš dalies pakeista taip, kad valstybei narei priėmus nuostatas dėl dokumentų, įrodančių oficialią kvalifikaciją srityse, kurioms taikomas III antraštinės dalies III skyrius, išdavimo, apie tai ji turėtų pranešti ne tik Komisijai, bet ir kitoms valstybėms narėms. Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba priima šį pakeitimą tik tiek, kiek tai susiję su architektų kvalifikacija (bendrosios pozicijos 21 straipsnio 7 dalis), bet ne kitų profesijų, kurioms taikomas šis skyrius, atžvilgiu. Taryba mano, kad architektų atžvilgiu toks pranešimo kitoms valstybėms narėms išplėtimas yra pateisinamas tuo, kad pagal galiojančias direktyvas skirtingos sistemos taikomos architektams ir kitoms profesijoms.

Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė Europos Parlamento 77 pakeitimo, kuriame siūlomas nauja 20 straipsnio 6a dalis. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad architektams taikoma skirtinga sistema (žr. pirmesnę pastraipą), Taryba pažymi, kad toliau esančiame 68 punkte nurodytame pareiškime Komisija nurodė, kad tuo atveju, kai valstybė narė rimtai abejoja, ar oficialią architektų kvalifikaciją įrodantis dokumentas atitinka direktyvoje nustatytus kriterijus, Komisija ketina šį klausimą perduoti Komisijos pareiškime nurodytai ekspertų grupei.

| 45. | Europos Parlamentas pasiūlė keletą pakeitimų, susijusių su parengimu vakarine ar neakivaizdine forma dirbti pagal profesijas, kurioms taikomas pasiūlymo III antraštinės dalies III skyrius (81, 86, 159, 160 ir 94 pakeitimai). Siekiant šioje direktyvoje apibrėžto supaprastinimo tikslo Taryba teikia pirmenybę sujungti į vieną nuostatą visas nuostatas dėl parengimo vakarine ar neakivaizdine forma (bendrosios pozicijos 22 straipsnio a punktas), tuo išbraukdama Komisijos pasiūlymo 23 straipsnio 4 dalį, 26 straipsnio 4 dalį, 29 straipsnio 3 dalies trečią pastraipą ir 36 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

45.

Europos Parlamentas pasiūlė keletą pakeitimų, susijusių su parengimu vakarine ar neakivaizdine forma dirbti pagal profesijas, kurioms taikomas pasiūlymo III antraštinės dalies III skyrius (81, 86, 159, 160 ir 94 pakeitimai). Siekiant šioje direktyvoje apibrėžto supaprastinimo tikslo Taryba teikia pirmenybę sujungti į vieną nuostatą visas nuostatas dėl parengimo vakarine ar neakivaizdine forma (bendrosios pozicijos 22 straipsnio a punktas), tuo išbraukdama Komisijos pasiūlymo 23 straipsnio 4 dalį, 26 straipsnio 4 dalį, 29 straipsnio 3 dalies trečią pastraipą ir 36 straipsnio 3 dalį.

| 46. | Savo 101 pakeitime Europos Parlamentas pasiūlė, kad vaistininkų atžvilgiu į 40 straipsnį būtų įtraukta nuostata dėl tęstinio mokymo ir rengimo, panaši į Komisijos pasiūlymo 22 straipsnio 3 dalies nuostatą. Taryba sutinka su Komisijos nuomone, pateikta Komisijos iš dalies pakeistame pasiūlyme, kad tokia nuostata turėtų būti taikoma visoms profesijoms, kurioms taikomos III antraštinės dalies III skyriaus nuostatos. Todėl Taryba įvedė vieną bendrą nuostatą (bendrosios pozicijos 22 straipsnio b dalis), tuo išbraukdama Komisijos pasiūlymo 22 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

46.

Savo 101 pakeitime Europos Parlamentas pasiūlė, kad vaistininkų atžvilgiu į 40 straipsnį būtų įtraukta nuostata dėl tęstinio mokymo ir rengimo, panaši į Komisijos pasiūlymo 22 straipsnio 3 dalies nuostatą. Taryba sutinka su Komisijos nuomone, pateikta Komisijos iš dalies pakeistame pasiūlyme, kad tokia nuostata turėtų būti taikoma visoms profesijoms, kurioms taikomos III antraštinės dalies III skyriaus nuostatos. Todėl Taryba įvedė vieną bendrą nuostatą (bendrosios pozicijos 22 straipsnio b dalis), tuo išbraukdama Komisijos pasiūlymo 22 straipsnio 3 dalį.

| 47. | III antraštinės dalies III skyrių ir priedus Taryba papildė keletu nuostatų, kuriose atsižvelgiama į dešimties naujų valstybių narių stojimą į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d. ir kurios yra grindžiamos atitinkamomis galiojančių direktyvų adaptacijomis, padarytomis atitinkamais Stojimo aktais.
  Taryba taip pat pridėjo nuostatas dėl Lenkijoje suteiktų slaugytojų ir akušerių kvalifikacijų, kuriose atsižvelgiama į teisės aktus, priimtus Lenkijoje po pirmiau minėtų Stojimo aktų sudarymo (bendrosios pozicijos 33 straipsnio 3 dalis ir 43 straipsnio 4 dalis). |
| --- | --- |

47.

III antraštinės dalies III skyrių ir priedus Taryba papildė keletu nuostatų, kuriose atsižvelgiama į dešimties naujų valstybių narių stojimą į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d. ir kurios yra grindžiamos atitinkamomis galiojančių direktyvų adaptacijomis, padarytomis atitinkamais Stojimo aktais.

Taryba taip pat pridėjo nuostatas dėl Lenkijoje suteiktų slaugytojų ir akušerių kvalifikacijų, kuriose atsižvelgiama į teisės aktus, priimtus Lenkijoje po pirmiau minėtų Stojimo aktų sudarymo (bendrosios pozicijos 33 straipsnio 3 dalis ir 43 straipsnio 4 dalis).

| 48. | Taryba pataisė Komisijos pasiūlymo 21 straipsnio 2 dalies a punkte ir 39 straipsnio 2 dalyje esančią datą, t.y. 1989 m. spalio 3 d., į 1990 m. spalio 3 d. (bendrosios pozicijos 23 straipsnio 2 dalies a punktas ir 43 straipsnio 2 dalis). |
| --- | --- |

48.

Taryba pataisė Komisijos pasiūlymo 21 straipsnio 2 dalies a punkte ir 39 straipsnio 2 dalyje esančią datą, t.y. 1989 m. spalio 3 d., į 1990 m. spalio 3 d. (bendrosios pozicijos 23 straipsnio 2 dalies a punktas ir 43 straipsnio 2 dalis).

| 49. | Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė Europos Parlamento 155 pakeitimo, kuriame siūloma išbraukti Komisijos pasiūlymo 23 straipsnio 6 dalį. |
| --- | --- |

49.

Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė Europos Parlamento 155 pakeitimo, kuriame siūloma išbraukti Komisijos pasiūlymo 23 straipsnio 6 dalį.

| 50. | 24 straipsnio antros pastraipos 156 pakeitime Europos Parlamentas pasiūlė, kad į V priedo 5.1.4 punktą pagal komitologijos tvarką būtų galima įtraukti ne tik visoms valstybėms narėms, bet ir tam tikram valstybių narių skaičiui bendras naujas medicinos specialybes. Komisija nepriėmė šio pakeitimo savo iš dalies pakeistame pasiūlyme. Taryba pasirinko kompromisinį sprendimą, pagal kurį naujos medicinos specialybės gali būti įtrauktos, kai jos yra bendros ne mažiau kaip dviems penktadaliams valstybių narių (bendrosios pozicijos 26 straipsnio antroji pastraipa ir 17 konstatuojamoji dalis). Tai reiškia, kad medicinos specialybės perskirstomos V priedo 5.1.4 punkte (bendrosios pozicijos 5.1.3 punktas) ir VI priedo 6.1 punkte.
  Taryba mano, kad nėra būtina gydytojų specialistų įtvirtintų teisių sąrašą perkelti iš VI priedo 6.1 punkto į V priedo naują 5.1.4a punktą, kaip siūlo Europos Parlamentas savo 158, 127, 132 178/rev. 2, 133 ir 215 pakeitimuose. |
| --- | --- |

50.

24 straipsnio antros pastraipos 156 pakeitime Europos Parlamentas pasiūlė, kad į V priedo 5.1.4 punktą pagal komitologijos tvarką būtų galima įtraukti ne tik visoms valstybėms narėms, bet ir tam tikram valstybių narių skaičiui bendras naujas medicinos specialybes. Komisija nepriėmė šio pakeitimo savo iš dalies pakeistame pasiūlyme. Taryba pasirinko kompromisinį sprendimą, pagal kurį naujos medicinos specialybės gali būti įtrauktos, kai jos yra bendros ne mažiau kaip dviems penktadaliams valstybių narių (bendrosios pozicijos 26 straipsnio antroji pastraipa ir 17 konstatuojamoji dalis). Tai reiškia, kad medicinos specialybės perskirstomos V priedo 5.1.4 punkte (bendrosios pozicijos 5.1.3 punktas) ir VI priedo 6.1 punkte.

Taryba mano, kad nėra būtina gydytojų specialistų įtvirtintų teisių sąrašą perkelti iš VI priedo 6.1 punkto į V priedo naują 5.1.4a punktą, kaip siūlo Europos Parlamentas savo 158, 127, 132 178/rev. 2, 133 ir 215 pakeitimuose.

| 51. | Taryba įtraukė Europos Parlamento 87 pakeitimo, kuriame siūlomas naujas 28a straipsnis, esmę į savo bendrosios pozicijos II antraštinę dalį (žr. pirmiau minėtus 19–24 punktus). |
| --- | --- |

51.

Taryba įtraukė Europos Parlamento 87 pakeitimo, kuriame siūlomas naujas 28a straipsnis, esmę į savo bendrosios pozicijos II antraštinę dalį (žr. pirmiau minėtus 19–24 punktus).

| 52. | Kaip ir medicinos specialybėms (pirmiau minėtas 50 punktas) Taryba vėl įtraukė odontologijos specialybių, kurios bendros ne mažiau kaip dviems penktadaliams valstybių narių, automatinio pripažinimo galimybę. Atitinkamai Taryba manė, kad būtina atskirti pagrindinį odontologinį parengimą (bendrosios pozicijos 34 straipsnis ir V priedo 5.3.2 punktas) nuo specializuoto odontologinio parengimo (bendrosios pozicijos 35 straipsnis ir V priedo 5.3.3 punktas). Dėl to išbraukiami Komisijos pasiūlymo VI priedo 6.2 punktas ir 34 straipsnio 3 ir 4 dalys, kuriose daroma nuoroda į tą VI priedo punktą. |
| --- | --- |

52.

Kaip ir medicinos specialybėms (pirmiau minėtas 50 punktas) Taryba vėl įtraukė odontologijos specialybių, kurios bendros ne mažiau kaip dviems penktadaliams valstybių narių, automatinio pripažinimo galimybę. Atitinkamai Taryba manė, kad būtina atskirti pagrindinį odontologinį parengimą (bendrosios pozicijos 34 straipsnis ir V priedo 5.3.2 punktas) nuo specializuoto odontologinio parengimo (bendrosios pozicijos 35 straipsnis ir V priedo 5.3.3 punktas). Dėl to išbraukiami Komisijos pasiūlymo VI priedo 6.2 punktas ir 34 straipsnio 3 ir 4 dalys, kuriose daroma nuoroda į tą VI priedo punktą.

| 53. | Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė Europos Parlamento 92 pakeitimo, kuriame siūloma 35 straipsnį papildyti nauja 2a dalimi. |
| --- | --- |

53.

Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė Europos Parlamento 92 pakeitimo, kuriame siūloma 35 straipsnį papildyti nauja 2a dalimi.

| 54. | Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė Europos Parlamento 98 ir 19 pakeitimų, kuriuose siūlomi nauja 40 straipsnio 1b dalis ir atitinkama nauja 19a konstatuojamoji dalis. |
| --- | --- |

54.

Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė Europos Parlamento 98 ir 19 pakeitimų, kuriuose siūlomi nauja 40 straipsnio 1b dalis ir atitinkama nauja 19a konstatuojamoji dalis.

| 55. | Savo 162, 163, 104 ir 18 pakeitimuose Europos Parlamentas pasiūlė, kad Direktyvos 85/433/EEB 2 straipsnio 2 dalyje esanti leidžianti nukrypti nuostata dėl vaistinių būtų išlaikyta 41 straipsnio 2a, 2b arba 4a dalyse ir nurodyta pasiūlymo 19 konstatuojamoje dalyje. Taryba sutiko išlaikyti šią leidžiančią nukrypti nuostatą, bet mano, kad būtų geriau ją perkelti į pasiūlymo 20 straipsnį (bendrosios pozicijos 21 straipsnio 4 dalis), nes ši nuostata susijusi su oficialią kvalifikaciją įrodančio dokumento automatiniu pripažinimu. |
| --- | --- |

55.

Savo 162, 163, 104 ir 18 pakeitimuose Europos Parlamentas pasiūlė, kad Direktyvos 85/433/EEB 2 straipsnio 2 dalyje esanti leidžianti nukrypti nuostata dėl vaistinių būtų išlaikyta 41 straipsnio 2a, 2b arba 4a dalyse ir nurodyta pasiūlymo 19 konstatuojamoje dalyje. Taryba sutiko išlaikyti šią leidžiančią nukrypti nuostatą, bet mano, kad būtų geriau ją perkelti į pasiūlymo 20 straipsnį (bendrosios pozicijos 21 straipsnio 4 dalis), nes ši nuostata susijusi su oficialią kvalifikaciją įrodančio dokumento automatiniu pripažinimu.

| 56. | Pasiūlymo 41 straipsnyje (bendrosios pozicijos 45 straipsnio 4 dalis) Taryba taip pat išlaikė Direktyvos 85/433/EEB 5 straipsnio antroje pastraipoje esančią leidžiančią nukrypti nuostatą dėl vaistinių pasiūlymo. |
| --- | --- |

56.

Pasiūlymo 41 straipsnyje (bendrosios pozicijos 45 straipsnio 4 dalis) Taryba taip pat išlaikė Direktyvos 85/433/EEB 5 straipsnio antroje pastraipoje esančią leidžiančią nukrypti nuostatą dėl vaistinių pasiūlymo.

| 57. | Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė Europos Parlamento 212 pakeitimo, kuriame siūlomas naujas 45a straipsnis. |
| --- | --- |

57.

Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė Europos Parlamento 212 pakeitimo, kuriame siūlomas naujas 45a straipsnis.

III antraštinės dalies IV skyrius – Bendrosios nuostatos dėl įsisteigimo

| 58. | Taryba, manydama, kad Komisijos pasiūlymo VII priedo 2 dalies b punktas turėtų būti 46 straipsnyje (bendrosios pozicijos 50 straipsnio 2 dalis), bet ne priede, perkėlė šį punktą į tą straipsnį. |
| --- | --- |

58.

Taryba, manydama, kad Komisijos pasiūlymo VII priedo 2 dalies b punktas turėtų būti 46 straipsnyje (bendrosios pozicijos 50 straipsnio 2 dalis), bet ne priede, perkėlė šį punktą į tą straipsnį.

| 59. | Taryba Komisijos pasiūlymo 46 straipsnio 2 dalį perkėlė iš III antraštinės dalies į V antraštinės dalies 52 straipsnį (bendrosios pozicijos 56 straipsnio 2 dalis) manydama, kad ši nuostata turėtų būti taikoma ne tik įsisteigimui, bet ir tarpvalstybinių paslaugų teikimui. Taryba dar praplėtė šią nuostatą abipusiu keitimusi informacija tarp kompetentingų priimančiosios valstybės narės ir buveinės valstybės narės institucijų, kaip pasiūlė Europos Parlamentas savo 110 pakeitime, papildymu specialia nuoroda į „pritaikytas drausmines nuobaudas ar baudžiamąsias sankcijas“ ir išaiškinimu, kad keičiantis informacija turi būti laikomasi teisės aktų dėl asmens duomenų. |
| --- | --- |

59.

Taryba Komisijos pasiūlymo 46 straipsnio 2 dalį perkėlė iš III antraštinės dalies į V antraštinės dalies 52 straipsnį (bendrosios pozicijos 56 straipsnio 2 dalis) manydama, kad ši nuostata turėtų būti taikoma ne tik įsisteigimui, bet ir tarpvalstybinių paslaugų teikimui. Taryba dar praplėtė šią nuostatą abipusiu keitimusi informacija tarp kompetentingų priimančiosios valstybės narės ir buveinės valstybės narės institucijų, kaip pasiūlė Europos Parlamentas savo 110 pakeitime, papildymu specialia nuoroda į „pritaikytas drausmines nuobaudas ar baudžiamąsias sankcijas“ ir išaiškinimu, kad keičiantis informacija turi būti laikomasi teisės aktų dėl asmens duomenų.

| 60. | Taryba iš dalies pakeitė pasiūlymo 47 straipsnio 2 dalį (bendrosios pozicijos 51 straipsnio 2 dalis) suteikdama galimybę tais atvejais, kuriems taikomi III antraštinės dalies I ir II skyriai, pratęsti terminą vienu mėnesiu laikantis pagal galiojančias direktyvas nustatyto termino. |
| --- | --- |

60.

Taryba iš dalies pakeitė pasiūlymo 47 straipsnio 2 dalį (bendrosios pozicijos 51 straipsnio 2 dalis) suteikdama galimybę tais atvejais, kuriems taikomi III antraštinės dalies I ir II skyriai, pratęsti terminą vienu mėnesiu laikantis pagal galiojančias direktyvas nustatyto termino.

| 61. | Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė Europos Parlamento 113 pakeitimo, pagal kurį 48 straipsnis papildomas nauja 2a dalimi. |
| --- | --- |

61.

Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė Europos Parlamento 113 pakeitimo, pagal kurį 48 straipsnis papildomas nauja 2a dalimi.

IV antraštinė dalis – Išsamios darbo pagal profesiją taisyklės

| 62. | Taryba perkėlė 49 straipsnį (bendrosios pozicijos 53 straipsnis) dėl kalbų mokėjimo į IV antraštinę dalį, kuri susijusi ne tik su įsisteigimu, bet ir su paslaugų teikimu. Taryba išbraukė pasiūlymo 49 straipsnio 2 dalį, nes mano, kad joje yra įsipareigojimas dėl rezultato, kuris negali būti garantuotas. Taryba nepriėmė 114 pakeitimo, kurį pasiūlė Europos Parlamentas, nes mano, kad direktyvos turėtų būti skiriamos valstybėms narėms, bet ne migrantams. |
| --- | --- |

62.

Taryba perkėlė 49 straipsnį (bendrosios pozicijos 53 straipsnis) dėl kalbų mokėjimo į IV antraštinę dalį, kuri susijusi ne tik su įsisteigimu, bet ir su paslaugų teikimu. Taryba išbraukė pasiūlymo 49 straipsnio 2 dalį, nes mano, kad joje yra įsipareigojimas dėl rezultato, kuris negali būti garantuotas. Taryba nepriėmė 114 pakeitimo, kurį pasiūlė Europos Parlamentas, nes mano, kad direktyvos turėtų būti skiriamos valstybėms narėms, bet ne migrantams.

| 63. | Gydytojams ir gydytojams odontologams Taryba apribojo 51 straipsnyje (bendrosios pozicijos 55 straipsnis) numatytą atsisakymo teisę laikantis galiojančių direktyvų nuostatų. |
| --- | --- |

63.

Gydytojams ir gydytojams odontologams Taryba apribojo 51 straipsnyje (bendrosios pozicijos 55 straipsnis) numatytą atsisakymo teisę laikantis galiojančių direktyvų nuostatų.

V antraštinė dalis – Administracinis bendradarbiavimas ir atsakomybė už įgyvendinimą

| 64. | Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė Europos Parlamento 116, 117 ir 118 pakeitimų, pagal kuriuos pasiūlymo 52 straipsnyje„kompetentingos institucijos“ būtų pakeistos į „profesines asociacijas ar panašius kompetentingus organus“ ir šiems organams būtų suteikiamas informacinių centrų vaidmuo pagal 53 straipsnį. Dėl tų pačių priežasčių Taryba nepriėmė atitinkamo 8 straipsnio 1 dalies Parlamento 136 pakeitimo. Be to, Taryba nemato jokių įtikinamų priežasčių pakeisti „kompetentingas institucijas“ į „kompetentingus organus“. |
| --- | --- |

64.

Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė Europos Parlamento 116, 117 ir 118 pakeitimų, pagal kuriuos pasiūlymo 52 straipsnyje„kompetentingos institucijos“ būtų pakeistos į „profesines asociacijas ar panašius kompetentingus organus“ ir šiems organams būtų suteikiamas informacinių centrų vaidmuo pagal 53 straipsnį. Dėl tų pačių priežasčių Taryba nepriėmė atitinkamo 8 straipsnio 1 dalies Parlamento 136 pakeitimo. Be to, Taryba nemato jokių įtikinamų priežasčių pakeisti „kompetentingas institucijas“ į „kompetentingus organus“.

| 65. | Taryba iš dalies pakeitė pasiūlymo 53 straipsnio (bendrosios pozicijos 57 straipsnis) paskutinę pastraipą, dėl proporcingumo paaiškindama, kad informaciniai centrai neprivalo periodiškai informuoti Komisiją apie visus jų gaunamus paklausimus. |
| --- | --- |

65.

Taryba iš dalies pakeitė pasiūlymo 53 straipsnio (bendrosios pozicijos 57 straipsnis) paskutinę pastraipą, dėl proporcingumo paaiškindama, kad informaciniai centrai neprivalo periodiškai informuoti Komisiją apie visus jų gaunamus paklausimus.

| 66. | Naujoje konstatuojamoje dalyje (bendrosios pozicijos 28 konstatuojamoji dalis) Taryba paaiškino, kad kiekviena valstybė narė nusprendžia, kaip bendras informacinis centras, kurį jai reikia paskirti, dirba su kitomis toje valstybėje įsteigtomis tarnybomis. Ši konstatuojamoji dalis perima keletą nuostatų iš naujos 23a konstatuojamosios dalies, kurią pasiūlė Europos Parlamentas savo 26 pakeitime. |
| --- | --- |

66.

Naujoje konstatuojamoje dalyje (bendrosios pozicijos 28 konstatuojamoji dalis) Taryba paaiškino, kad kiekviena valstybė narė nusprendžia, kaip bendras informacinis centras, kurį jai reikia paskirti, dirba su kitomis toje valstybėje įsteigtomis tarnybomis. Ši konstatuojamoji dalis perima keletą nuostatų iš naujos 23a konstatuojamosios dalies, kurią pasiūlė Europos Parlamentas savo 26 pakeitime.

| 67. | Taryba išbraukė Komisijos pasiūlymo 54 straipsnio 3 dalį, nes mano, kad tos dalies turinys priklauso pagal šį straipsnį įsteigto komiteto darbo tvarkos taisyklių, o ne šios direktyvos, sričiai. |
| --- | --- |

67.

Taryba išbraukė Komisijos pasiūlymo 54 straipsnio 3 dalį, nes mano, kad tos dalies turinys priklauso pagal šį straipsnį įsteigto komiteto darbo tvarkos taisyklių, o ne šios direktyvos, sričiai.

| 68. | Savo 119 ir 120 pakeitimuose Europos Parlamentas siūlo, kad pagal pasiūlymo 54 straipsnį būtų įsteigtas ne vienas, bet du komitetai. Taryba nepriėmė šių pakeitimų dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme.
  Europos Parlamentas taip pat pateikė keletą pasiūlymų 119 ir 120, 27, 180, 181, 183, 83 ir 157 pakeitimuose dėl komiteto darbo organizavimo ir Komisijai padėti skirtos ekspertų grupės įsteigimo (24, 24a, 24b, 25a konstatuojamosios dalys ir 23a straipsnis bei 24 straipsnio 2a, 2b ir 2c dalys). Taryba sutinka su Komisija, kad šie klausimai turėtų priklausyti komiteto vidaus darbo tvarkos taisyklių sričiai bei Komisijai ir jie neturėtų būti reglamentuojami direktyvoje. Šia prasme Taryba atkreipė dėmesį į Komisijos pranešimą dėl ekspertų grupės sukūrimo ir darbo visų pirma pagal 54, 15 straipsnius ir 20 straipsnio 6 dalį. |
| --- | --- |

68.

Savo 119 ir 120 pakeitimuose Europos Parlamentas siūlo, kad pagal pasiūlymo 54 straipsnį būtų įsteigtas ne vienas, bet du komitetai. Taryba nepriėmė šių pakeitimų dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme.

Europos Parlamentas taip pat pateikė keletą pasiūlymų 119 ir 120, 27, 180, 181, 183, 83 ir 157 pakeitimuose dėl komiteto darbo organizavimo ir Komisijai padėti skirtos ekspertų grupės įsteigimo (24, 24a, 24b, 25a konstatuojamosios dalys ir 23a straipsnis bei 24 straipsnio 2a, 2b ir 2c dalys). Taryba sutinka su Komisija, kad šie klausimai turėtų priklausyti komiteto vidaus darbo tvarkos taisyklių sričiai bei Komisijai ir jie neturėtų būti reglamentuojami direktyvoje. Šia prasme Taryba atkreipė dėmesį į Komisijos pranešimą dėl ekspertų grupės sukūrimo ir darbo visų pirma pagal 54, 15 straipsnius ir 20 straipsnio 6 dalį.

VI antraštinė dalis – Kitos nuostatos

| 69. | Pasiūlymo 55 straipsnį Taryba papildė nauja dalimi (bendrosios pozicijos 59 straipsnio 2 dalis), kurioje numatoma, kad kas penkerius metus Komisija paruoš pranešimą apie direktyvos įgyvendinimą.
  Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė 55 straipsnio papildymo ir susijusių naujų 21a ir 22a konstatuojamųjų dalių, kurias pasiūlė Europos Parlamentas savo 187, 122, 23 ir 186 pakeitimuose. |
| --- | --- |

69.

Pasiūlymo 55 straipsnį Taryba papildė nauja dalimi (bendrosios pozicijos 59 straipsnio 2 dalis), kurioje numatoma, kad kas penkerius metus Komisija paruoš pranešimą apie direktyvos įgyvendinimą.

Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė 55 straipsnio papildymo ir susijusių naujų 21a ir 22a konstatuojamųjų dalių, kurias pasiūlė Europos Parlamentas savo 187, 122, 23 ir 186 pakeitimuose.

| 70. | Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė Europos Parlamento 168, 123 ir 124 pakeitimų, kuriuose siūlomi 56 straipsnio 2 dalies pakeitimai ir nauja 56 straipsnio 2a dalis, susijusi su sąlyga dėl leidžiančios nukrypti nuostatos. |
| --- | --- |

70.

Dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, Taryba nepriėmė Europos Parlamento 168, 123 ir 124 pakeitimų, kuriuose siūlomi 56 straipsnio 2 dalies pakeitimai ir nauja 56 straipsnio 2a dalis, susijusi su sąlyga dėl leidžiančios nukrypti nuostatos.

| 71. | Siekdama teisinio tikrumo Taryba pasiūlymo 57 straipsnį (bendrosios pozicijos 61 straipsnis) papildė patikslinimu, kuriuo paaiškinama, kad bet kokiomis direktyvomis, kurias panaikins ši direktyva, remiantis priimtiems aktams tų direktyvų panaikinimas neturės poveikio. |
| --- | --- |

71.

Siekdama teisinio tikrumo Taryba pasiūlymo 57 straipsnį (bendrosios pozicijos 61 straipsnis) papildė patikslinimu, kuriuo paaiškinama, kad bet kokiomis direktyvomis, kurias panaikins ši direktyva, remiantis priimtiems aktams tų direktyvų panaikinimas neturės poveikio.

Priedai

| 72. | Kaip pirmiau paaiškinta (žr. 41, 42, 47, 50, 52 ir 58 punktus), Taryba, remdamasi atitinkamų Stojimo aktų nuostatomis, papildančiomis galiojančias direktyvas atitinkamais duomenimis, priedų nuostatas perkėlė į atitinkamus direktyvos straipsnius, kai kuriuos priedus pertvarkė ir juos papildė duomenimis, susijusiais su valstybėmis narėmis, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d. |
| --- | --- |

72.

Kaip pirmiau paaiškinta (žr. 41, 42, 47, 50, 52 ir 58 punktus), Taryba, remdamasi atitinkamų Stojimo aktų nuostatomis, papildančiomis galiojančias direktyvas atitinkamais duomenimis, priedų nuostatas perkėlė į atitinkamus direktyvos straipsnius, kai kuriuos priedus pertvarkė ir juos papildė duomenimis, susijusiais su valstybėmis narėmis, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d.

| 73. | Taryba nepriėmė nereikalingo Europos Parlamento 126 pakeitimo, pagal kurį dėl Graikijos II priedas papildomas „turistinių kelionių vadovo“ profesija. |
| --- | --- |

73.

Taryba nepriėmė nereikalingo Europos Parlamento 126 pakeitimo, pagal kurį dėl Graikijos II priedas papildomas „turistinių kelionių vadovo“ profesija.

Kiti Europos Parlamento pakeitimai

| 74. | Taryba nepriėmė kitų Europos Parlamento pakeitimų, nes mano, kad jie nereikalingi. |
| --- | --- |

74.

Taryba nepriėmė kitų Europos Parlamento pakeitimų, nes mano, kad jie nereikalingi.

IV.   IŠVADOS

| 75. | Taryba į savo bendrąją poziciją įtraukė nemažai pakeitimų, kuriuos pasiūlė Europos Parlamentas. Jei Taryba nepriėmė Europos Parlamento pasiūlytų pakeitimų, tai tik daugiausia dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme.
  Nors Komisija norėtų teikti pirmenybę, kad Tarybos bendroji pozicija išliktų artimesnė Komisijos pasiūlymui, visų pirma II antraštinėje dalyje dėl laikino ir nereguliaraus tarpvalstybinių paslaugų teikimo, ji pripažino bendrąją poziciją pakankamu kompromisiniu pasiūlymų komplektu. |
| --- | --- |

75.

Taryba į savo bendrąją poziciją įtraukė nemažai pakeitimų, kuriuos pasiūlė Europos Parlamentas. Jei Taryba nepriėmė Europos Parlamento pasiūlytų pakeitimų, tai tik daugiausia dėl priežasčių, kurias Komisija nurodė savo iš dalies pakeistame pasiūlyme.

Nors Komisija norėtų teikti pirmenybę, kad Tarybos bendroji pozicija išliktų artimesnė Komisijos pasiūlymui, visų pirma II antraštinėje dalyje dėl laikino ir nereguliaraus tarpvalstybinių paslaugų teikimo, ji pripažino bendrąją poziciją pakankamu kompromisiniu pasiūlymų komplektu.

---

(1)  OL C 181E, 2002 7 30, p. 183.

(2)  OL C 61, 2003 3 14, p. 67.

(3)  OL C 97E, 2004 4 22, p. 231.

(4)  KOM(2004) 317 - 8722/04.

(5)  Bendrojoje pozicijoje naudojama nenutrūkstama numeracija. Konstatuojamosios dalies atveju, kai straipsniai ir (arba) dalys bendrojoje pozicijoje numeruojami kitaip nei Komisijos pasiūlyme, šiame dokumente nurodomas tiek Komisijos pasiūlymo, tiek bendrosios pozicijos numeris.

(6)  Dėl tos pačios priežasties Taryba nurodė įgyvendinimo įgaliojimų, numatytų pasiūlymo 23 straipsnio 6 dalyje ir 24 straipsnyje (bendrosios pozicijos 25 straipsnio 5 dalis ir 26 straipsnis), ribas.

---