# Eiropas Savienības C 303/2004

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 303 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 47. sējums2004. gada 7. decembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 303

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

47. sējums2004. gada 7. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Revīzijas palāta |
| 2004/C 303/1 | Īpašais ziņojums Nr. 4/2004 par to, kā programmēta Kopienas iniciatīva Eiropas pārrobežu sadarbībai – Interreg III, ar Komisijas atbildēm | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Revīzijas palāta

2004/C 303/1

Īpašais ziņojums Nr. 4/2004 par to, kā programmēta Kopienas iniciatīva Eiropas pārrobežu sadarbībai – Interreg III, ar Komisijas atbildēm

Interreg III

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Revīzijas palāta

| 7.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 303/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 303/1

---

ĪPAŠAIS ZIŅOJUMS Nr. 4/2004

par to, kā programmēta Kopienas iniciatīva Eiropas pārrobežu sadarbībai – Interreg III, ar Komisijas atbildēm

(saskaņā ar EK līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2004/C 303/01)

SATURS

| I.–XI. | KOPSAVILKUMS |
| --- | --- |

I.–XI.

| 1.–11. | IEVADS |
| --- | --- |

1.–11.

| 1.–5. | Stāvokļa apraksts |
| --- | --- |

1.–5.

| 6.–9. | Iniciatīvas galvenās iezīmes laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam |
| --- | --- |

6.–9.

| 10.–11. | Palātas veiktā revīzija |
| --- | --- |

10.–11.

| 12.–29. | KOMISIJAS PAMATNOSTĀDNES |
| --- | --- |

12.–29.

| 13.–14. | Vai pamatnostādnēs atrodama adekvāta definīcija Eiropas pārrobežu projektiem? |
| --- | --- |

13.–14.

| 15.–16. | Vai pamatnostādnēs atrodami konkrēti īstenošanas noteikumi? |
| --- | --- |

15.–16.

| 17.–25. | Vai pamatnostādnēs atrodami konkrēti izvērtējami mērķi un uz tiem orientēti pasākumi? |
| --- | --- |

17.–25.

| 19.–21. | Mērķi un rādītāji |
| --- | --- |

19.–21.

| 22.–25. | Pasākumu mērķtiecīgums |
| --- | --- |

22.–25.

| 26.–27. | Vai ir skaidra atbilstīgo robežapgabalu definīcija? |
| --- | --- |

26.–27.

| 28.–29. | Vai pamatnostādnes un metodoloģijas dokumenti dalībvalstīm bija pieejami savlaicīgi? |
| --- | --- |

28.–29.

| 30.–39. | KOMISIJAS PROCEDŪRA KOPIENAS INICIATĪVAS PROGRAMMAS (KIP) PRIEKŠLIKUMU VĒRTĒŠANAI |
| --- | --- |

30.–39.

| 31.–34. | Vai vērtēšana veicināja KIP kvalitāti? |
| --- | --- |

31.–34.

| 35.–39. | Vai Komisija apstiprināja KIP noteiktajos termiņos? |
| --- | --- |

35.–39.

| 40.–50. | IESAISTĪTO PUŠU SADARBĪBA PROGRAMMU SAGATAVOŠANAS UN ĪSTENOŠANAS STADIJĀS |
| --- | --- |

40.–50.

| 41.–42. | Vai KIP sagatavošanas stadijā notika konsultācijas? |
| --- | --- |

41.–42.

| 43.–50. | Vai dalībvalstis sadarbojas KIP īstenošanā? |
| --- | --- |

43.–50.

| 51.–69. | KONSEKVENCE STARP SĀKOTNĒJO ANALĪZI UN IZVĒLĒTAJIEM PASĀKUMIEM UN PIRMO APSTIPRINĀMO PROJEKTU PIEVIENOTĀ VĒRTĪBA |
| --- | --- |

51.–69.

| 52. | Vai programmu izstrādes stadijā tiek veikta priekšvērtēšana? |
| --- | --- |

52.

| 53.–54. | Vai tika ņemti vērā iepriekšējā programmēšanas perioda rezultāti? |
| --- | --- |

53.–54.

| 55.–57. | Vai tika veiktas reģionu stāvokļu integrētas analīzes? |
| --- | --- |

55.–57.

| 58. | Vai risināmo problēmu iemesls ir robežas pastāvēšana? |
| --- | --- |

58.

| 59.–63. | Vai programmu prioritātes sakrīt ar apzinātajām vajadzībām? |
| --- | --- |

59.–63.

| 64.–65. | Vai Interreg III KIP un tradicionālā ERAF intervence ir viens otru papildinoši pasākumi? |
| --- | --- |

64.–65.

| 66.–69. | Vai pirmie apstiprinātie projekti tiešām ir pārrobežu projekti un vai tiem ir pievienotā vērtība? |
| --- | --- |

66.–69.

| 70.–78. | SASNIEGUMU PĒCVĒRTĒŠANAS IESPĒJAMĪBA |
| --- | --- |

70.–78.

| 71.–72. | Vai programmu mērķi ir labi strukturēti? |
| --- | --- |

71.–72.

| 73.–78. | Vai mērķi ir izmērāmi un kvantificēti? |
| --- | --- |

73.–78.

| 79.–99. | SECINĀJUMS UN IETEIKUMI |
| --- | --- |

79.–99.

| 79.–96. | Secinājums |
| --- | --- |

79.–96.

| 80.–83. | Pamatnostādnēs galvenā uzmanība ir pievērsta darbības procedūrām, bet šis dokuments bija pieejams pārāk vēlu un tajā definētie mērķi ir pārāk vispārēji |
| --- | --- |

80.–83.

| 84.–85. | KIP priekšlikumu vērtēšanas procedūra jāuzlabo |
| --- | --- |

84.–85.

| 86.–87. | Programmas īstenošanas sagatavošana un uzsākšana visumā noris sadarbības garā |
| --- | --- |

86.–87.

| 88.–94. | Analīzes visumā ir integrētas, bet ne īpaši noderīgas; nepastāv saikne starp analīzēm un programmas pasākumu definēšanu; jāvairo projektu pievienotā vērtība |
| --- | --- |

88.–94.

| 95.–96. | Trūkst adekvātu iespēju KIP sasniegumu vērtēšanai attiecībā pret noteiktajiem mērķiem |
| --- | --- |

95.–96.

| 97.–99. | Ieteikumi |
| --- | --- |

97.–99.

Komisijas atbildes

SAĪSINĀJUMI UN TERMINI

| Vadošā iestāde | Struktūra vai iestāde, kura ir izraudzīta intervences programmas vadībai. Tā ir atbildīga gan par vadības efektivitāti un regularitāti, gan arī par īstenošanu (saņemšanu, ierosināto darbību pārbaudi un izvērtēšanu, datu vākšanu, ikgadējo ziņojumu, starpvērtēšanas organizēšanu utt.). |
| --- | --- |
| Maksātāja iestāde | Iestāde vai organizācija, kura ir izraudzīta maksājumu pieprasījumu sagatavošanai un iesniegšanai un Komisijas maksājumu saņemšanai. |
| Vadības komiteja | Komiteja, kura veic vispārējo projektu izvēli un nodrošina to īstenošanas koordinētu uzraudzību. Tajā ir pārstāvji no dažādām valstīm. Šos pienākumus var īstenot arī Uzraudzības komiteja. |
| Uzraudzības komiteja | Struktūra, kuru attiecīgā dalībvalsts izvēlas katrai atsevišķai programmai. Tās pienākumos ietilpst pārbaudīt vadību Vadības struktūrā, nodrošināt prioritāšu un nosacījumu ievērošanu programmas īstenošanā un izpētīt tās izvērtēšanu. |
| ERAF | Eiropas Reģionālās attīstības fonds |
| SF | Struktūrfondi |
| EEIG | Eiropas Ekonomisko interešu grupa. Tā ir juridiska struktūra, kura tika izveidota saskaņā ar Padomes 1985. gada 25. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2137/85 (OV L 199, 31.7.1985., 1. lpp.). Šī struktūra ļauj tiesiski apvienoties grupās juridiskām un fiziskām personām no dažādām Eiropas Savienības dalībvalstīm. |
| KI | Kopienas iniciatīva. Viens no struktūrfondu intervences veidiem, kurš darbojas paralēli programmām, tehniskajai palīdzībai un jaunradošām darbībām. Ir četras KI – Interreg, Urban, Leader un Equal. |
| NUTS | Reģionāla klasifikācija, kura katru dalībvalsti hierarhiski sadala NUTS I līmeņa reģionos, no kuriem savukārt katrs tiek sadalīts NUTS II reģionos, kuri turpmāk dalās NUTS III reģionos. Tādējādi Eiropas Savienībā ir 78 NUTS I līmeņa reģioni, 210 NUTS II līmeņa un 1 093NUTS III līmeņa reģioni. |
| 1. mērķis | Viens no trim struktūrfondu prioritārajiem mērķiem. Tas paredz attīstībā atpalikušo reģionu izlīdzināšanu un attīstību. Faktiski visi fondi sniedz savu ieguldījumu programmās, kuras attiecas uz šādiem reģioniem. |
| 2. mērķis | Viens no trim struktūrfondu prioritārajiem mērķiem. Tas paredz strukturālās grūtībās esošo zonu ekonomikas un sociālo konversiju. Ar šiem jautājumiem nodarbojas vienīgi Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) un Eiropas Sociālais fonds (ESF). |
| KIP | Kopienas Iniciatīvas programma |
| ETAP | Eiropas teritorijas (telpiskās) attīstības perspektīva. Orientējošs, nevis saistošs starpvaldību dokuments, kurš tika pieņemts Potsdamā 1999. gada maijā par teritorijas attīstību atbildīgo ministru neformālas padomes sēdē. Tajā ir noteikti politiskie virzieni, kuri paredz sadarbības veicināšanu Kopienas nozaru politikas jomā, kam ir liela ietekme uz teritoriju. |
| KTS | Kopējais tehniskais sekretariāts. Tas palīdz Vadošajai iestādei pildīt tās uzdevumus. |
| SVID | Stipro un vājo pušu, iespēju un draudu analīze ir stratēģijas izstrādāšanas līdzeklis. Konkrētā teritorijā pētāmajā jomā tas paredz noteikt un izvērtēt stiprās un vājās puses, kā arī iespējas un draudus. |
| Eiropas pārrobežu | Termins tiek izmantots vispārīgi saistībā ar visiem trim iniciatīvas virzieniem – pārrobežu sadarbību (A daļa), starptautisko sadarbību (B daļa) un starpreģionālo sadarbību (C daļa). |

Vadošā iestāde

Struktūra vai iestāde, kura ir izraudzīta intervences programmas vadībai. Tā ir atbildīga gan par vadības efektivitāti un regularitāti, gan arī par īstenošanu (saņemšanu, ierosināto darbību pārbaudi un izvērtēšanu, datu vākšanu, ikgadējo ziņojumu, starpvērtēšanas organizēšanu utt.).

Maksātāja iestāde

Iestāde vai organizācija, kura ir izraudzīta maksājumu pieprasījumu sagatavošanai un iesniegšanai un Komisijas maksājumu saņemšanai.

Vadības komiteja

Komiteja, kura veic vispārējo projektu izvēli un nodrošina to īstenošanas koordinētu uzraudzību. Tajā ir pārstāvji no dažādām valstīm. Šos pienākumus var īstenot arī Uzraudzības komiteja.

Uzraudzības komiteja

Struktūra, kuru attiecīgā dalībvalsts izvēlas katrai atsevišķai programmai. Tās pienākumos ietilpst pārbaudīt vadību Vadības struktūrā, nodrošināt prioritāšu un nosacījumu ievērošanu programmas īstenošanā un izpētīt tās izvērtēšanu.

ERAF

Eiropas Reģionālās attīstības fonds

SF

Struktūrfondi

EEIG

Eiropas Ekonomisko interešu grupa. Tā ir juridiska struktūra, kura tika izveidota saskaņā ar Padomes 1985. gada 25. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2137/85 (OV L 199, 31.7.1985., 1. lpp.). Šī struktūra ļauj tiesiski apvienoties grupās juridiskām un fiziskām personām no dažādām Eiropas Savienības dalībvalstīm.

KI

Kopienas iniciatīva. Viens no struktūrfondu intervences veidiem, kurš darbojas paralēli programmām, tehniskajai palīdzībai un jaunradošām darbībām. Ir četras KI – Interreg, Urban, Leader un Equal.

NUTS

Reģionāla klasifikācija, kura katru dalībvalsti hierarhiski sadala NUTS I līmeņa reģionos, no kuriem savukārt katrs tiek sadalīts NUTS II reģionos, kuri turpmāk dalās NUTS III reģionos. Tādējādi Eiropas Savienībā ir 78 NUTS I līmeņa reģioni, 210 NUTS II līmeņa un 1 093NUTS III līmeņa reģioni.

1. mērķis

Viens no trim struktūrfondu prioritārajiem mērķiem. Tas paredz attīstībā atpalikušo reģionu izlīdzināšanu un attīstību. Faktiski visi fondi sniedz savu ieguldījumu programmās, kuras attiecas uz šādiem reģioniem.

2. mērķis

Viens no trim struktūrfondu prioritārajiem mērķiem. Tas paredz strukturālās grūtībās esošo zonu ekonomikas un sociālo konversiju. Ar šiem jautājumiem nodarbojas vienīgi Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) un Eiropas Sociālais fonds (ESF).

KIP

Kopienas Iniciatīvas programma

ETAP

Eiropas teritorijas (telpiskās) attīstības perspektīva. Orientējošs, nevis saistošs starpvaldību dokuments, kurš tika pieņemts Potsdamā 1999. gada maijā par teritorijas attīstību atbildīgo ministru neformālas padomes sēdē. Tajā ir noteikti politiskie virzieni, kuri paredz sadarbības veicināšanu Kopienas nozaru politikas jomā, kam ir liela ietekme uz teritoriju.

KTS

Kopējais tehniskais sekretariāts. Tas palīdz Vadošajai iestādei pildīt tās uzdevumus.

SVID

Stipro un vājo pušu, iespēju un draudu analīze ir stratēģijas izstrādāšanas līdzeklis. Konkrētā teritorijā pētāmajā jomā tas paredz noteikt un izvērtēt stiprās un vājās puses, kā arī iespējas un draudus.

Eiropas pārrobežu

Termins tiek izmantots vispārīgi saistībā ar visiem trim iniciatīvas virzieniem – pārrobežu sadarbību (A daļa), starptautisko sadarbību (B daļa) un starpreģionālo sadarbību (C daļa).

KOPSAVILKUMS

| I. | Kopienas iniciatīva (KI) Interreg tika uzsākta 1990. gadā ar mērķi risināt robežapgabalu izolētību. Ierosinot partneriem dažādās dalībvalstīs sadarboties, šī KI veicina robežu atvēršanu. Interreg atjaunināja laika posmam no 1994. līdz 1999. gadam (Interreg II) un no 2000. gada līdz 2006. gadam (Interreg III). Interreg III ir piešķirtas saistību apropriācijas 4 875 miljonu EUR apmērā, tātad tā ir visapjomīgākā KI. |
| --- | --- |

I.

Kopienas iniciatīva (KI) Interreg tika uzsākta 1990. gadā ar mērķi risināt robežapgabalu izolētību. Ierosinot partneriem dažādās dalībvalstīs sadarboties, šī KI veicina robežu atvēršanu. Interreg atjaunināja laika posmam no 1994. līdz 1999. gadam (Interreg II) un no 2000. gada līdz 2006. gadam (Interreg III). Interreg III ir piešķirtas saistību apropriācijas 4 875 miljonu EUR apmērā, tātad tā ir visapjomīgākā KI.

| II. | Revidējot Interreg III, Palāta aptvēra laika posmu no Komisijas pamatnostādņu sagatavošanas līdz pirmajiem lēmumiem apstiprināt atbalsta saņēmēju projektus. Revīzijas mērķis bija atbildēt uz šādiem jautājumiem:






  a) | Vai pamatnostādnes palīdz sasniegt KI mērķus? |
| --- | --- | --- |

II.

Revidējot Interreg III, Palāta aptvēra laika posmu no Komisijas pamatnostādņu sagatavošanas līdz pirmajiem lēmumiem apstiprināt atbalsta saņēmēju projektus. Revīzijas mērķis bija atbildēt uz šādiem jautājumiem:

a)

Vai pamatnostādnes palīdz sasniegt KI mērķus?

| b) | Vai Komisija izmantoja piemērotu procedūru KIP priekšlikumu vērtēšanai, un vai lēmumi tika pieņemti noteiktajos termiņos? |
| --- | --- |

b)

Vai Komisija izmantoja piemērotu procedūru KIP priekšlikumu vērtēšanai, un vai lēmumi tika pieņemti noteiktajos termiņos?

| c) | Vai iesaistītie partneri sadarbojās, kā tas paredzēts pamatnostādnēs? |
| --- | --- |

c)

Vai iesaistītie partneri sadarbojās, kā tas paredzēts pamatnostādnēs?

| d) | Vai attiecīgo reģionu sākotnējā analīze saskan ar attiecīgo KIP prioritātēm un pasākumiem, kā to prasa pamatnostādnes? |
| --- | --- |

d)

Vai attiecīgo reģionu sākotnējā analīze saskan ar attiecīgo KIP prioritātēm un pasākumiem, kā to prasa pamatnostādnes?

| e) | Vai būs iespējams veikt sasniegumu pēcvērtēšanu? |
| --- | --- |

e)

Vai būs iespējams veikt sasniegumu pēcvērtēšanu?

| III. | Interreg III pamatnostādnēs galvenā uzmanība pievērsta procedūrām, saskaņā ar kurām īstenot programmas ar mērķi veicināt sadarbību. Taču šīs pamatnostādnes kļuva pieejamas pārāk vēlu, kad jau vismaz vienu gadu tika sagatavoti KIP priekšlikumi. Ierosinātie mērķi nav mērķtiecīgi, un tos nav iespējams izmērīt vai kvantificēt. Nepastāv rādītāji, ar kuru palīdzību būtu iespējams vērtēt vispārējus sasniegumus. |
| --- | --- |

III.

Interreg III pamatnostādnēs galvenā uzmanība pievērsta procedūrām, saskaņā ar kurām īstenot programmas ar mērķi veicināt sadarbību. Taču šīs pamatnostādnes kļuva pieejamas pārāk vēlu, kad jau vismaz vienu gadu tika sagatavoti KIP priekšlikumi. Ierosinātie mērķi nav mērķtiecīgi, un tos nav iespējams izmērīt vai kvantificēt. Nepastāv rādītāji, ar kuru palīdzību būtu iespējams vērtēt vispārējus sasniegumus.

| IV. | Procedūras, saskaņā ar kurām Komisija varētu vērtēt KIP priekšlikumus, tika izstrādātas un ieviestas. Taču netika noteikti pietiekami skaidri vērtēšanas kritēriji un netika darīts pietiekami daudz, lai novērstu priekšlikumos novērotos nopietnos trūkumus. Programmas tika apstiprinātas ar kavēšanos, kā iznākumā tika pārrauts atbilstīgo reģionu sadarbības process un pieejamās apropriācijas netika izmantotas pilnā apmērā. |
| --- | --- |

IV.

Procedūras, saskaņā ar kurām Komisija varētu vērtēt KIP priekšlikumus, tika izstrādātas un ieviestas. Taču netika noteikti pietiekami skaidri vērtēšanas kritēriji un netika darīts pietiekami daudz, lai novērstu priekšlikumos novērotos nopietnos trūkumus. Programmas tika apstiprinātas ar kavēšanos, kā iznākumā tika pārrauts atbilstīgo reģionu sadarbības process un pieejamās apropriācijas netika izmantotas pilnā apmērā.

| V. | Saskaņā ar pamatnostādņu norādījumiem programmas tika sagatavotas sadarbības garā. Partneri no attiecīgajām dalībvalstīm visumā veicina sadarbības aspektu. Taču vēl aizvien pastāv daži šķēršļi tam, lai izveidotu KIP īstenošanas struktūras ar patiesi dalītu atbildību un lai izvietotu ERAF finanšu līdzekļus. |
| --- | --- |

V.

Saskaņā ar pamatnostādņu norādījumiem programmas tika sagatavotas sadarbības garā. Partneri no attiecīgajām dalībvalstīm visumā veicina sadarbības aspektu. Taču vēl aizvien pastāv daži šķēršļi tam, lai izveidotu KIP īstenošanas struktūras ar patiesi dalītu atbildību un lai izvietotu ERAF finanšu līdzekļus.

| VI. | Attiecībā uz konsekvenci atzīstams, ka A un B daļas programmās ir iestrādātas dažādas analīzes. Tomēr tās nav īpaši noderīgas, jo prioritātēm un pasākumiem par pamatu ir citas vajadzības nekā programmās izklāstītās. Tāpat netika pieņemti lēmumi par to problēmu risināšanu, kurām par iemeslu ir robežas pastāvēšana, un analīzes nepalīdz noteikt atsauces stāvokļus, pret kuriem vēlāk mērīt sasniegumus. Pirmie apstiprināmie projekti tika sagatavoti un tiks īstenoti, sadarbojoties dažādiem iesaistītiem partneriem. Taču, tā kā daži projekti aprobežojas ar pieredzes apmaiņu, tie ne vienmēr pietiekami risina robežapgabaliem raksturīgās problēmas. |
| --- | --- |

VI.

Attiecībā uz konsekvenci atzīstams, ka A un B daļas programmās ir iestrādātas dažādas analīzes. Tomēr tās nav īpaši noderīgas, jo prioritātēm un pasākumiem par pamatu ir citas vajadzības nekā programmās izklāstītās. Tāpat netika pieņemti lēmumi par to problēmu risināšanu, kurām par iemeslu ir robežas pastāvēšana, un analīzes nepalīdz noteikt atsauces stāvokļus, pret kuriem vēlāk mērīt sasniegumus. Pirmie apstiprināmie projekti tika sagatavoti un tiks īstenoti, sadarbojoties dažādiem iesaistītiem partneriem. Taču, tā kā daži projekti aprobežojas ar pieredzes apmaiņu, tie ne vienmēr pietiekami risina robežapgabaliem raksturīgās problēmas.

| VII. | Rādītāji nav adekvāti tam, lai būtu iespējams veikt sasniegumu pēcvērtēšanu. Tajos pietiekamā mērā nav atspoguļoti mērķi. Turklāt dažus rādītājus jādefinē skaidrāk, kā arī skaidrāk jānosaka to izstrādē izmantotie informācijas avoti. Vairumā izskatīto gadījumu vēl nebija sākta datoru izmantošana. |
| --- | --- |

VII.

Rādītāji nav adekvāti tam, lai būtu iespējams veikt sasniegumu pēcvērtēšanu. Tajos pietiekamā mērā nav atspoguļoti mērķi. Turklāt dažus rādītājus jādefinē skaidrāk, kā arī skaidrāk jānosaka to izstrādē izmantotie informācijas avoti. Vairumā izskatīto gadījumu vēl nebija sākta datoru izmantošana.

| VIII. | Pašreizējā periodā Palāta iesaka vienkāršot un uzlabot katras KIP rādītāju sistēmas, lai būtu iespējams skaidrāk mērīt sasniegumus. Vajadzētu padarīt stingrākus projektu atlases kritērijus, lai projektiem būtu lielāka pievienotā vērtība, t. i., lai projekti vairāk risinātu ar robežas pastāvēšanu saistītas problēmas. |
| --- | --- |

VIII.

Pašreizējā periodā Palāta iesaka vienkāršot un uzlabot katras KIP rādītāju sistēmas, lai būtu iespējams skaidrāk mērīt sasniegumus. Vajadzētu padarīt stingrākus projektu atlases kritērijus, lai projektiem būtu lielāka pievienotā vērtība, t. i., lai projekti vairāk risinātu ar robežas pastāvēšanu saistītas problēmas.

| IX. | Ja Iniciatīva tiktu atjaunināta arī pēc 2006. gada, tad Komisijai vajadzētu ierosināt izpēti ar mērķi definēt problēmas, kurām par iemeslu ir robežas pastāvēšana. Neatkarīgi no pieņemtās metodes tāda izpēte palīdzētu noteikt konkrētus mērķus, kuriem KI īstenošanas gaitā piešķirams prioritārs statuss, kā arī KI pievienotu vērtību. Tādēļ katrai programmu daļai jādefinē rādītāji. Turklāt, sīki izstrādājot kritērijus, pēc kuriem Komisijai vērtēt KIP priekšlikumus, tiktu nodrošināta proaktīva attieksme pret dalībvalstīm. Katrai KIP piemērojamās analīzes būtu jāizmanto konkrētu mērķu noteikšanai un sasniegumu mērīšanai atsevišķu KIP līmenī. |
| --- | --- |

IX.

Ja Iniciatīva tiktu atjaunināta arī pēc 2006. gada, tad Komisijai vajadzētu ierosināt izpēti ar mērķi definēt problēmas, kurām par iemeslu ir robežas pastāvēšana. Neatkarīgi no pieņemtās metodes tāda izpēte palīdzētu noteikt konkrētus mērķus, kuriem KI īstenošanas gaitā piešķirams prioritārs statuss, kā arī KI pievienotu vērtību. Tādēļ katrai programmu daļai jādefinē rādītāji. Turklāt, sīki izstrādājot kritērijus, pēc kuriem Komisijai vērtēt KIP priekšlikumus, tiktu nodrošināta proaktīva attieksme pret dalībvalstīm. Katrai KIP piemērojamās analīzes būtu jāizmanto konkrētu mērķu noteikšanai un sasniegumu mērīšanai atsevišķu KIP līmenī.

| X. | Pamatnostādnes un metodoloģijas dokumentus vajadzētu darīt pieejamus, pirms tiek uzsākts darbs pie KIP sagatavošanas, un jāprecizē priekšvērtētāju loma un tālākās programmēšanas saturs. |
| --- | --- |

X.

Pamatnostādnes un metodoloģijas dokumentus vajadzētu darīt pieejamus, pirms tiek uzsākts darbs pie KIP sagatavošanas, un jāprecizē priekšvērtētāju loma un tālākās programmēšanas saturs.

| XI. | Lai sadarbību veicinātu efektīvāk, Iniciatīvai piešķirtos finanšu resursus nevajadzētu vairs asignēt pa dalībvalstīm, būtu jāpabeidz aizsāktais darbs saistībā ar sadarbības tiesiskiem instrumentiem un jāizpilda ieteikumi. |
| --- | --- |

XI.

Lai sadarbību veicinātu efektīvāk, Iniciatīvai piešķirtos finanšu resursus nevajadzētu vairs asignēt pa dalībvalstīm, būtu jāpabeidz aizsāktais darbs saistībā ar sadarbības tiesiskiem instrumentiem un jāizpilda ieteikumi.

IEVADS

Stāvokļa apraksts

| 1. | Kopienas iniciatīva (KI) Interreg tika izveidota 1990. gadā, lai risinātu jautājumus saistībā ar robežapgabalu izolētību. Valsts robežas ir barjera līdzsvarotai attīstībai un Eiropas teritorijas integrācijai. Pirmkārt, robežas ekonomiski, sociāli un kulturāli atdala pierobežas teritorijas, un tādējādi ir šķērslis to integrētā vadībā (1). Otrkārt, robežapgabali valsts politikā bieži tiek atstāti novārtā, tādējādi valsts teritorijas robežās tiem ir raksturīga nošķirtība. KI tika atjaunināta laika posmam no 1994. līdz 1999. gadam (Interreg II) un no 2000. līdz 2006. gadam (Interreg III). Meklējot veidus, kā veicināt sadarbību starp dažādiem Eiropas Savienības dalībvalstu reģioniem, šī iniciatīva ir Eiropas struktūras kodols. |
| --- | --- |

1.

Kopienas iniciatīva (KI) Interreg tika izveidota 1990. gadā, lai risinātu jautājumus saistībā ar robežapgabalu izolētību. Valsts robežas ir barjera līdzsvarotai attīstībai un Eiropas teritorijas integrācijai. Pirmkārt, robežas ekonomiski, sociāli un kulturāli atdala pierobežas teritorijas, un tādējādi ir šķērslis to integrētā vadībā (1). Otrkārt, robežapgabali valsts politikā bieži tiek atstāti novārtā, tādējādi valsts teritorijas robežās tiem ir raksturīga nošķirtība. KI tika atjaunināta laika posmam no 1994. līdz 1999. gadam (Interreg II) un no 2000. līdz 2006. gadam (Interreg III). Meklējot veidus, kā veicināt sadarbību starp dažādiem Eiropas Savienības dalībvalstu reģioniem, šī iniciatīva ir Eiropas struktūras kodols.

| 2. | Interreg ir skaidri noteikta struktūrfondu (SF) (2) tiesību aktos. Tā tiek īstenota pēc Komisijas iniciatīvas, attiecībā uz kuru tiek pieņemtas pamatnostādnes saistībā ar tās mērķiem, kā arī darbības jomu un īstenošanas metodi. Saistība starp pamata tiesību aktiem un projektiem, kurus īstenos atbalsta saņēmējs ir parādīta 1. tabulā. |
| --- | --- |

2.

Interreg ir skaidri noteikta struktūrfondu (SF) (2) tiesību aktos. Tā tiek īstenota pēc Komisijas iniciatīvas, attiecībā uz kuru tiek pieņemtas pamatnostādnes saistībā ar tās mērķiem, kā arī darbības jomu un īstenošanas metodi. Saistība starp pamata tiesību aktiem un projektiem, kurus īstenos atbalsta saņēmējs ir parādīta 1. tabulā.

| 3. | Laika posmam no 2000. līdz 2006. gadam intervencēm ir paredzētas saistību apropriācijas 4 875 miljonu EUR apmērā no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) – viens no četriem struktūrfondiem, kura kopējā summa ir 10 432,5 miljoni EUR, kas paredzēti visām četrām KI (3). Tiek aplūkota svarīgākā iniciatīva. Pārskats par pieejamo apropriāciju izmantošanu pēc darbības sākuma posma ir norādīts 2. tabulā. |
| --- | --- |

3.

Laika posmam no 2000. līdz 2006. gadam intervencēm ir paredzētas saistību apropriācijas 4 875 miljonu EUR apmērā no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) – viens no četriem struktūrfondiem, kura kopējā summa ir 10 432,5 miljoni EUR, kas paredzēti visām četrām KI (3). Tiek aplūkota svarīgākā iniciatīva. Pārskats par pieejamo apropriāciju izmantošanu pēc darbības sākuma posma ir norādīts 2. tabulā.

| 4. | Palāta ir jau pārbaudījusi KI Interreg pēc tās darbības pirmā posma beigām (Interreg I) (4). Svarīgākie secinājumi attiecas uz:






  a) | pārrobežu elementu trūkumu un arī pārrobežu sadarbības trūkumu projektos, tostarp Kopienas Iniciatīvas programmu (KIP) vadībā; |
| --- | --- | --- |

4.

Palāta ir jau pārbaudījusi KI Interreg pēc tās darbības pirmā posma beigām (Interreg I) (4). Svarīgākie secinājumi attiecas uz:

a)

pārrobežu elementu trūkumu un arī pārrobežu sadarbības trūkumu projektos, tostarp Kopienas Iniciatīvas programmu (KIP) vadībā;

| b) | rādītāju trūkumu un nepietiekamām KIP sasniegumu novērtēšanas iespējām; |
| --- | --- |

b)

rādītāju trūkumu un nepietiekamām KIP sasniegumu novērtēšanas iespējām;

| c) | Komisijas kavēšanos apstiprināt programmas. |
| --- | --- |

c)

Komisijas kavēšanos apstiprināt programmas.

| 5. | Attiecībā uz otro posmu (Interreg II) Komisija uzskatīja, ka ir jāuzlabo projektu pārrobežu elementu, iepriekšējo vērtēšanu un rādītāju sistēma (5). |
| --- | --- |

5.

Attiecībā uz otro posmu (Interreg II) Komisija uzskatīja, ka ir jāuzlabo projektu pārrobežu elementu, iepriekšējo vērtēšanu un rādītāju sistēma (5).

Iniciatīvas galvenās iezīmes laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam

| 6. | Interreg III ir trīs daļas (6) – A daļa, kura attiecas uz tiešu kaimiņreģionu pārrobežu sadarbību (53 KIP); B daļa, kura ietver starptautisku sadarbību plašas reģionu grupas iekšienē (13 KIP), un C daļa, kura paredz starpreģionu sadarbību visā Eiropas Savienības teritorijā (četras KIP). Tās raksturojošie pamatrādītāji ir izklāstīti 3. tabulā. Tādējādi iniciatīva netiek attiecināta tikai uz pārrobežu sadarbību, kas bija par pamatu tās izveidošanai 1990. gadā. Tā ir kļuvusi par Eiropas līmeņa (sk. saīsinājumus un terminus) (7) sadarbības iniciatīvu. |
| --- | --- |

6.

Interreg III ir trīs daļas (6) – A daļa, kura attiecas uz tiešu kaimiņreģionu pārrobežu sadarbību (53 KIP); B daļa, kura ietver starptautisku sadarbību plašas reģionu grupas iekšienē (13 KIP), un C daļa, kura paredz starpreģionu sadarbību visā Eiropas Savienības teritorijā (četras KIP). Tās raksturojošie pamatrādītāji ir izklāstīti 3. tabulā. Tādējādi iniciatīva netiek attiecināta tikai uz pārrobežu sadarbību, kas bija par pamatu tās izveidošanai 1990. gadā. Tā ir kļuvusi par Eiropas līmeņa (sk. saīsinājumus un terminus) (7) sadarbības iniciatīvu.

| 7. | Salīdzinājumā ar iepriekšējām iniciatīvām Interreg III pamatnostādnēs ir ievērojami pastiprināti nosacījumi ar mērķi panākt veiksmīgāku sadarbību, jo īpaši jautājumos, kas attiecas uz:






  a) | stratēģijas vispārīgiem elementiem atbilstīgajā apgabalā; |
| --- | --- | --- |

7.

Salīdzinājumā ar iepriekšējām iniciatīvām Interreg III pamatnostādnēs ir ievērojami pastiprināti nosacījumi ar mērķi panākt veiksmīgāku sadarbību, jo īpaši jautājumos, kas attiecas uz:

a)

stratēģijas vispārīgiem elementiem atbilstīgajā apgabalā;

| b) | noteiktām struktūrām KIP ieviešanai – katrai programmai ir jābūt atsevišķai vadošajai iestādei, atsevišķai maksātājai iestādei, kopējam tehniskajam sekretariātam (KTS), vadības komitejai, kurā ir dažādu valstu pārstāvji, un atsevišķai uzraudzības komitejai (sk. saīsinājumus un terminus); katrs subsīdijas līgums ir jāparaksta vienam juridiski atbildīgam palīdzības saņēmējam, kuram pēc tam ir jānoslēdz līgumi par tiesībām un pienākumiem ar saviem partneriem attiecīgajā projektā (8); |
| --- | --- |

b)

noteiktām struktūrām KIP ieviešanai – katrai programmai ir jābūt atsevišķai vadošajai iestādei, atsevišķai maksātājai iestādei, kopējam tehniskajam sekretariātam (KTS), vadības komitejai, kurā ir dažādu valstu pārstāvji, un atsevišķai uzraudzības komitejai (sk. saīsinājumus un terminus); katrs subsīdijas līgums ir jāparaksta vienam juridiski atbildīgam palīdzības saņēmējam, kuram pēc tam ir jānoslēdz līgumi par tiesībām un pienākumiem ar saviem partneriem attiecīgajā projektā (8);

| c) | KIP finanšu elementu vienotība – ir jābūt atsevišķam finanšu plānam, jo ERAF ieguldījums vairs netiek sadalīts starp dalībvalstīm, līdzīgi ir jābūt arī bankas kontam, kurā tiek veikti ERAF maksājumi (9). |
| --- | --- |

c)

KIP finanšu elementu vienotība – ir jābūt atsevišķam finanšu plānam, jo ERAF ieguldījums vairs netiek sadalīts starp dalībvalstīm, līdzīgi ir jābūt arī bankas kontam, kurā tiek veikti ERAF maksājumi (9).

| 8. | Faktiski ieviešanas struktūru un finanšu elementu vienotība veicina kopīgas stratēģijas un procedūras rašanos attiecīgajā zonā. Turklāt Komisijai tā atvieglos KIP vadību, jo iepriekš Komisija sadarbojās ar daudzām pusēm – ar katru atsevišķi – un tā saņēma tik daudz maksājumu pieprasījumus, cik bija dalībvalstu, uz kurām attiecās katra atbilstošā KIP. |
| --- | --- |

8.

Faktiski ieviešanas struktūru un finanšu elementu vienotība veicina kopīgas stratēģijas un procedūras rašanos attiecīgajā zonā. Turklāt Komisijai tā atvieglos KIP vadību, jo iepriekš Komisija sadarbojās ar daudzām pusēm – ar katru atsevišķi – un tā saņēma tik daudz maksājumu pieprasījumus, cik bija dalībvalstu, uz kurām attiecās katra atbilstošā KIP.

| 9. | Jāpiebilst, ka jaunās pamatnostādnes rada vajadzību uzsvērt savstarpējo papildināšanos ar citām SF intervencēm un, meklējot vienkāršākus risinājumus, finansiālais atbalsts KI Interreg tiek sniegts vienīgi no ERAF līdzekļiem. |
| --- | --- |

9.

Jāpiebilst, ka jaunās pamatnostādnes rada vajadzību uzsvērt savstarpējo papildināšanos ar citām SF intervencēm un, meklējot vienkāršākus risinājumus, finansiālais atbalsts KI Interreg tiek sniegts vienīgi no ERAF līdzekļiem.

Palātas veiktā revīzija

| 10. | Ņemot vērā iniciatīvas nozīmīgumu (sk. 3. punktu), sastaptās grūtības (sk. 4.–5. punktu) un ievērojamās izmaiņas attiecībā uz laika posmu no 2000. līdz 2006. gadam (sk. 7. punktu), Palāta nolēma pārbaudīt Interreg III programmēšanu. Revīzijas mērķis bija iegūt atbildes uz turpmākiem jautājumiem, vienlaicīgi pārbaudot, vai ir veikti kādi pasākumi pēc Palātas pirmajā pārbaudē izteiktajiem apsvērumiem (sk. 4. punktu):






  a) | Vai pamatnostādnes palīdz sasniegt KI mērķus? |
| --- | --- | --- |

10.

Ņemot vērā iniciatīvas nozīmīgumu (sk. 3. punktu), sastaptās grūtības (sk. 4.–5. punktu) un ievērojamās izmaiņas attiecībā uz laika posmu no 2000. līdz 2006. gadam (sk. 7. punktu), Palāta nolēma pārbaudīt Interreg III programmēšanu. Revīzijas mērķis bija iegūt atbildes uz turpmākiem jautājumiem, vienlaicīgi pārbaudot, vai ir veikti kādi pasākumi pēc Palātas pirmajā pārbaudē izteiktajiem apsvērumiem (sk. 4. punktu):

a)

Vai pamatnostādnes palīdz sasniegt KI mērķus?

| b) | Vai Komisija izmantoja piemērotu procedūru KIP priekšlikumu vērtēšanai, un vai lēmumi tika pieņemti noteiktajos termiņos? |
| --- | --- |

b)

Vai Komisija izmantoja piemērotu procedūru KIP priekšlikumu vērtēšanai, un vai lēmumi tika pieņemti noteiktajos termiņos?

| c) | Vai iesaistītie partneri sadarbojās, kā tas ir paredzēts pamatnostādnēs? |
| --- | --- |

c)

Vai iesaistītie partneri sadarbojās, kā tas ir paredzēts pamatnostādnēs?

| d) | Vai saskaņā ar pamatnostādņu prasībām attiecīgo reģionu sākotnējā analīze saskan ar attiecīgo KIP prioritātēm un pasākumiem? |
| --- | --- |

d)

Vai saskaņā ar pamatnostādņu prasībām attiecīgo reģionu sākotnējā analīze saskan ar attiecīgo KIP prioritātēm un pasākumiem?

| e) | Vai būs iespējams veikt sasniegumu pēcvērtēšanu? |
| --- | --- |

e)

Vai būs iespējams veikt sasniegumu pēcvērtēšanu?

| 11. | Revīzija aptvēra laika posmu no Komisijas pamatnostādņu sagatavošanas līdz pirmajiem lēmumiem par atbalsta saņēmēju projektu apstiprināšanu. Šajos projektos vēl nebija iekļauti izdevumu pārskati. Pirmie divi jautājumi tika pārbaudīti Komisijas līmenī, turpmākie trīs – Eiropas Savienības dalībvalstu līmenī. Tika izraudzītas astoņas KIP, tādējādi veidojot izlasi, kura norādīja uz dažādām sastaptajām situācijām, t. i., dažādām Komisijas pamatnostādnēs noteiktajām daļām un kontekstiem (sk. 4. tabulu). Tām bija piešķirti 20 % no iniciatīvai paredzētā budžeta. Revīzijā nebija ietverti jautājumi saistībā ar sadarbību uz ārējām robežām, jo tie ir specifiski, jo īpaši attiecībā uz koordināciju ar citiem finanšu instrumentiem (10). |
| --- | --- |

11.

Revīzija aptvēra laika posmu no Komisijas pamatnostādņu sagatavošanas līdz pirmajiem lēmumiem par atbalsta saņēmēju projektu apstiprināšanu. Šajos projektos vēl nebija iekļauti izdevumu pārskati. Pirmie divi jautājumi tika pārbaudīti Komisijas līmenī, turpmākie trīs – Eiropas Savienības dalībvalstu līmenī. Tika izraudzītas astoņas KIP, tādējādi veidojot izlasi, kura norādīja uz dažādām sastaptajām situācijām, t. i., dažādām Komisijas pamatnostādnēs noteiktajām daļām un kontekstiem (sk. 4. tabulu). Tām bija piešķirti 20 % no iniciatīvai paredzētā budžeta. Revīzijā nebija ietverti jautājumi saistībā ar sadarbību uz ārējām robežām, jo tie ir specifiski, jo īpaši attiecībā uz koordināciju ar citiem finanšu instrumentiem (10).

KOMISIJAS PAMATNOSTĀDNES

| 12. | Saistībā ar KI Komisija nosaka pamatnostādnes, kurās ir jāprecizē nosacījumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pievienotu vērtību attiecībā uz tradicionālajām 1. un 2. mērķa intervencēm (sk. saīsinājumus un terminus). Palāta uzskata, ka pamatnostādnēs būtu jāizvirza īpašas prasības attiecībā uz projektiem, kurus īstenos atbalsta saņēmēji, jāprecizē īpaši KIP piemērošanas noteikumi un jānosaka platības, kuras ir tiesīgas saņemt atbalstu, kā arī jāizvirza īpaši, darbojošies un izmērāmi mērķi, turklāt jānosaka arī mērķtiecīgi mērķi. Lai pamatnostādnes tiktu ņemtas vērā, ir svarīgi, lai tās būtu pieejamas, pirms tiek uzsākta KIP sagatavošana. |
| --- | --- |

12.

Saistībā ar KI Komisija nosaka pamatnostādnes, kurās ir jāprecizē nosacījumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pievienotu vērtību attiecībā uz tradicionālajām 1. un 2. mērķa intervencēm (sk. saīsinājumus un terminus). Palāta uzskata, ka pamatnostādnēs būtu jāizvirza īpašas prasības attiecībā uz projektiem, kurus īstenos atbalsta saņēmēji, jāprecizē īpaši KIP piemērošanas noteikumi un jānosaka platības, kuras ir tiesīgas saņemt atbalstu, kā arī jāizvirza īpaši, darbojošies un izmērāmi mērķi, turklāt jānosaka arī mērķtiecīgi mērķi. Lai pamatnostādnes tiktu ņemtas vērā, ir svarīgi, lai tās būtu pieejamas, pirms tiek uzsākta KIP sagatavošana.

Vai pamatnostādnēs atrodama adekvāta definīcija Eiropas pārrobežu projektiem?

| 13. | Komisija pamatnostādnēs ir sniegusi Eiropas pārrobežu projektu (11) definīciju, kas attiecas uz to īstenošanu un ietekmi – darbības ir “kopīgi jāizvēlas un jāīsteno vai nu divām, vai vairākām dalībvalstīm vai attiecīgām trešām valstīm, vai arī vienai dalībvalstij, ja ir iespējams pierādīt nozīmīgu ietekmi uz citām dalībvalstīm vai trešām valstīm” (12). Pamatnostādnēs ir noteikts, ka visiem projektiem un pasākumiem ir jāpierāda iegūtā pievienotā vērtība Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

13.

Komisija pamatnostādnēs ir sniegusi Eiropas pārrobežu projektu (11) definīciju, kas attiecas uz to īstenošanu un ietekmi – darbības ir “kopīgi jāizvēlas un jāīsteno vai nu divām, vai vairākām dalībvalstīm vai attiecīgām trešām valstīm, vai arī vienai dalībvalstij, ja ir iespējams pierādīt nozīmīgu ietekmi uz citām dalībvalstīm vai trešām valstīm” (12). Pamatnostādnēs ir noteikts, ka visiem projektiem un pasākumiem ir jāpierāda iegūtā pievienotā vērtība Eiropas līmenī.

| 14. | Tādējādi attiecībā uz katru KIP ir svarīgi veicināt Eiropas pārrobežu projekta definīcijas darbību praksē un nodrošināt, ka projekti sniedz ieguldījumu tādu problēmu risināšanā, kas saistītas ar robežu pastāvēšanu (sk. 66.–69. punktu). |
| --- | --- |

14.

Tādējādi attiecībā uz katru KIP ir svarīgi veicināt Eiropas pārrobežu projekta definīcijas darbību praksē un nodrošināt, ka projekti sniedz ieguldījumu tādu problēmu risināšanā, kas saistītas ar robežu pastāvēšanu (sk. 66.–69. punktu).

Vai pamatnostādnēs atrodami konkrēti īstenošanas noteikumi?

| 15. | Dažādi ar īstenošanu saistīti ieteikumi jau ir izteikti pēc Komisijas pieprasījuma veiktajā Interreg I pēcvērtēšanā. Turpmāk projektā “Linkage Assistance and Cooperation for the European border regions” (LACE, sadarbība robežapvidos Eiropā) (13) tika izstrādāta Interreg II KIP tipoloģija, kura balstās uz programmas īstenošanas metodēm un kurā uzsvars ir likts uz visintegrētākajām metodēm. Pamatnostādnēs atspoguļotie ieteikumi (sk. 7. punktu) paredzēja:






  a) | visu sektoru, tostarp privāto un bezpeļņas sektoru, pēc iespējas plašāku līdzdalību jau iesaistoties katras KIP sagatavošanā; |
| --- | --- | --- |

15.

Dažādi ar īstenošanu saistīti ieteikumi jau ir izteikti pēc Komisijas pieprasījuma veiktajā Interreg I pēcvērtēšanā. Turpmāk projektā “Linkage Assistance and Cooperation for the European border regions” (LACE, sadarbība robežapvidos Eiropā) (13) tika izstrādāta Interreg II KIP tipoloģija, kura balstās uz programmas īstenošanas metodēm un kurā uzsvars ir likts uz visintegrētākajām metodēm. Pamatnostādnēs atspoguļotie ieteikumi (sk. 7. punktu) paredzēja:

a)

visu sektoru, tostarp privāto un bezpeļņas sektoru, pēc iespējas plašāku līdzdalību jau iesaistoties katras KIP sagatavošanā;

| b) | kopīgu sagatavošanu un vadību, kuru vēlams nodrošināt pastāvīgai pārrobežu organizācijai; turklāt ieteikumi paredzēja, ka Komisijai jāveicina un jāatbalsta pastāvīgu pārrobežu struktūru veidošanās un jāsagatavo tipveida vienošanās starp reģioniem; |
| --- | --- |

b)

kopīgu sagatavošanu un vadību, kuru vēlams nodrošināt pastāvīgai pārrobežu organizācijai; turklāt ieteikumi paredzēja, ka Komisijai jāveicina un jāatbalsta pastāvīgu pārrobežu struktūru veidošanās un jāsagatavo tipveida vienošanās starp reģioniem;

| c) | viena atsevišķa bankas konta izmantošanu Eiropas Savienības līdzekļiem. Konts var tikt izmantots arī valsts līdzekļu uzglabāšanai; |
| --- | --- |

c)

viena atsevišķa bankas konta izmantošanu Eiropas Savienības līdzekļiem. Konts var tikt izmantots arī valsts līdzekļu uzglabāšanai;

| d) | atbalsta līguma noslēgšanu ar vienu partneri un atbalsta līdzekļu ieskaitīšanu tā kontā. Atbalsta saņēmējam jānoslēdz savi līgumi ar partneriem abās robežas pusēs. |
| --- | --- |

d)

atbalsta līguma noslēgšanu ar vienu partneri un atbalsta līdzekļu ieskaitīšanu tā kontā. Atbalsta saņēmējam jānoslēdz savi līgumi ar partneriem abās robežas pusēs.

| 16. | Pamatnostādnes paredz Eiropas Ekonomisko interešu grupu (EEIG) (sk. saīsinājumus un terminus), lai nodrošinātu, ka sadarbība var notikt, izmantojot reāli kopējas struktūras. Tomēr dalībvalstis norādīja uz juridiskām problēmām un Komisijai nebija laika tajās iedziļināties (sk. 44. punktu). Komisija 2003. gada janvārī uzsāka pētījumu par juridiskajiem instrumentiem, kurus būtu iespējams izmantot Eiropas pārrobežu sadarbībā. |
| --- | --- |

16.

Pamatnostādnes paredz Eiropas Ekonomisko interešu grupu (EEIG) (sk. saīsinājumus un terminus), lai nodrošinātu, ka sadarbība var notikt, izmantojot reāli kopējas struktūras. Tomēr dalībvalstis norādīja uz juridiskām problēmām un Komisijai nebija laika tajās iedziļināties (sk. 44. punktu). Komisija 2003. gada janvārī uzsāka pētījumu par juridiskajiem instrumentiem, kurus būtu iespējams izmantot Eiropas pārrobežu sadarbībā.

Vai pamatnostādnēs atrodami konkrēti izvērtējami mērķi un uz tiem orientēti pasākumi?

| 17. | Attiecībā uz mērķiem un rādītājiem jau Interreg I pēcvērtēšanas laikā tika pievērsta uzmanība šādiem jautājumiem:






  a) | vajadzībai noskaidrot sadarbības nolūku, jo Interreg programmas ir izstrādātas tā, lai tām būtu tie paši mērķi, kādi ir tradicionālajām programmām, lai gan tradicionālo programmu rīcībā ir daudz plašāki finanšu resursi, kā arī ne visiem reģioniem, kuri ir tiesīgi saņemt atbalstu, ir attīstības problēmas; |
| --- | --- | --- |

17.

Attiecībā uz mērķiem un rādītājiem jau Interreg I pēcvērtēšanas laikā tika pievērsta uzmanība šādiem jautājumiem:

a)

vajadzībai noskaidrot sadarbības nolūku, jo Interreg programmas ir izstrādātas tā, lai tām būtu tie paši mērķi, kādi ir tradicionālajām programmām, lai gan tradicionālo programmu rīcībā ir daudz plašāki finanšu resursi, kā arī ne visiem reģioniem, kuri ir tiesīgi saņemt atbalstu, ir attīstības problēmas;

| b) | izmērāmu un kvantificētu sākotnējo mērķu trūkumam; |
| --- | --- |

b)

izmērāmu un kvantificētu sākotnējo mērķu trūkumam;

| c) | vajadzībai ieviest atbilstīgus rādītājus. |
| --- | --- |

c)

vajadzībai ieviest atbilstīgus rādītājus.

| 18. | Komisija, paredzot Parlamenta atzinumu par Interreg III pamatnostādnēm, sagatavoja īsu informatīvu dokumentu, kurš vienlaicīgi bija pirmais ziņojums par Interreg II
   (14). Tas tomēr ir ļoti vispārīgs un galvenokārt skar ar īstenošanu saistītus jautājumus. Kaut gan ir veikta 15. punktā minētā analīze un ir zināmi KIP Interreg II starpposma vērtēšanas rezultāti, Komisijas rīcībā nav ne vispārīgas analīzes par īpašo situāciju, kādā atradās platības, kuras ir tiesīgas saņemt atbalstu, ne arī informācijas par sasniegto attīstību, tiecoties sasniegt iniciatīvas mērķus vai KIP īpašos mērķus neatkarīgi no tā, vai tie attiecas uz Interreg I vai Interreg II. Šī situācija bija šķērslis tam, lai izvirzītu konkrētus īpašos mērķus. |
| --- | --- |

18.

Komisija, paredzot Parlamenta atzinumu par Interreg III pamatnostādnēm, sagatavoja īsu informatīvu dokumentu, kurš vienlaicīgi bija pirmais ziņojums par Interreg II
   (14). Tas tomēr ir ļoti vispārīgs un galvenokārt skar ar īstenošanu saistītus jautājumus. Kaut gan ir veikta 15. punktā minētā analīze un ir zināmi KIP Interreg II starpposma vērtēšanas rezultāti, Komisijas rīcībā nav ne vispārīgas analīzes par īpašo situāciju, kādā atradās platības, kuras ir tiesīgas saņemt atbalstu, ne arī informācijas par sasniegto attīstību, tiecoties sasniegt iniciatīvas mērķus vai KIP īpašos mērķus neatkarīgi no tā, vai tie attiecas uz Interreg I vai Interreg II. Šī situācija bija šķērslis tam, lai izvirzītu konkrētus īpašos mērķus.

Mērķi un rādītāji

| 19. | Interreg III pamatnostādnēs katras daļas īpašie mērķi ir visaptveroši (sk. 3. tabulu). Turklāt, ņemot vērā struktūrfondu vispārīgās pamatnostādnes un Eiropas Savienības politiku, pamatnostādnēs ir paredzēts, ka par prioritāriem noteiks jautājumus, kuri ir saistīti ar nodarbinātību, konkurētspēju, ilgtspējīgu attīstību un vienlīdzīgu iespēju veicināšanu sievietēm un vīriešiem. |
| --- | --- |

19.

Interreg III pamatnostādnēs katras daļas īpašie mērķi ir visaptveroši (sk. 3. tabulu). Turklāt, ņemot vērā struktūrfondu vispārīgās pamatnostādnes un Eiropas Savienības politiku, pamatnostādnēs ir paredzēts, ka par prioritāriem noteiks jautājumus, kuri ir saistīti ar nodarbinātību, konkurētspēju, ilgtspējīgu attīstību un vienlīdzīgu iespēju veicināšanu sievietēm un vīriešiem.

| 20. | Saistībā ar KIP atbildīgajām iestādēm dalībvalstīs Komisija ir uzlikusi par pienākumu noteikt konkrētus mērķus, kuri pamatojas uz tādu problēmu analīzi, kas saistītas robežām. Kaut gan Komisija ir paredzējusi darbības noteikumus (sk. 7. un 15.–16. punktu), tā nav noteikusi īpašus un izmērāmus mērķus. Tādējādi ir īpaši svarīgi, lai, izvērtējot dalībvalstu programmu priekšlikumus, Komisija pievērstu uzmanību tam, vai ir veiktas pamatotas un mērķtiecīgas izvēles. |
| --- | --- |

20.

Saistībā ar KIP atbildīgajām iestādēm dalībvalstīs Komisija ir uzlikusi par pienākumu noteikt konkrētus mērķus, kuri pamatojas uz tādu problēmu analīzi, kas saistītas robežām. Kaut gan Komisija ir paredzējusi darbības noteikumus (sk. 7. un 15.–16. punktu), tā nav noteikusi īpašus un izmērāmus mērķus. Tādējādi ir īpaši svarīgi, lai, izvērtējot dalībvalstu programmu priekšlikumus, Komisija pievērstu uzmanību tam, vai ir veiktas pamatotas un mērķtiecīgas izvēles.

| 21. | Dokumentos, kuri ir paredzēti, lai palīdzētu iestādēm sagatavot KIP attiecībā uz to iepriekšēju vērtēšanu, kā arī izvēlēties Interreg
   (15) raksturīgos rādītājus, svarīgāk būtu izcelt pamatidejas, kuras izskaidro Komisijas prioritātes, jo īpaši ņemot vērā pēcvērtēšanu. Pamatojoties uz to un uz abu iepriekšējo KI darbības laikā iegūto pieredzi, ir būtu bijis lietderīgi noteikt minimālo kopējo rādītāju struktūru, kura būtu izmantojama visām vienas daļas programmām. Taču faktiski šajos dokumentos:






  a) | ir izceltas grūtības, ar kurām jāsaskaras, veicot iepriekšēju novērtēšanu, nosakot darbības prioritātes un mērot programmu ietekmi. Dokumenti tādējādi nav izmantojami tādas sistēmas ieviešanai, kura ļautu novērtēt KIP ietekmi; |
| --- | --- | --- |

21.

Dokumentos, kuri ir paredzēti, lai palīdzētu iestādēm sagatavot KIP attiecībā uz to iepriekšēju vērtēšanu, kā arī izvēlēties Interreg
   (15) raksturīgos rādītājus, svarīgāk būtu izcelt pamatidejas, kuras izskaidro Komisijas prioritātes, jo īpaši ņemot vērā pēcvērtēšanu. Pamatojoties uz to un uz abu iepriekšējo KI darbības laikā iegūto pieredzi, ir būtu bijis lietderīgi noteikt minimālo kopējo rādītāju struktūru, kura būtu izmantojama visām vienas daļas programmām. Taču faktiski šajos dokumentos:

a)

ir izceltas grūtības, ar kurām jāsaskaras, veicot iepriekšēju novērtēšanu, nosakot darbības prioritātes un mērot programmu ietekmi. Dokumenti tādējādi nav izmantojami tādas sistēmas ieviešanai, kura ļautu novērtēt KIP ietekmi;

| b) | ir saglabātas zināmas neskaidrības attiecībā uz kritērijiem. Kaut gan dokumentos ir uzsvērta ierobežota skaita rādītāju noteikšana, tomēr dažādās vietās tiek pieminēti konteksta, ietekmes, sadarbības/integrācijas, īstenošanas, iznākuma un pamatrādītāji, turklāt ieteikts izmantot kvalitatīvus rādītājus. Tiek sniegti piemēri īstenošanas, rezultātu un ietekmes rādītājiem, kuros, piemēram, dalībnieku skaits projektā reizēm tiek uzskatīts par rezultāta rādītāju; |
| --- | --- |

b)

ir saglabātas zināmas neskaidrības attiecībā uz kritērijiem. Kaut gan dokumentos ir uzsvērta ierobežota skaita rādītāju noteikšana, tomēr dažādās vietās tiek pieminēti konteksta, ietekmes, sadarbības/integrācijas, īstenošanas, iznākuma un pamatrādītāji, turklāt ieteikts izmantot kvalitatīvus rādītājus. Tiek sniegti piemēri īstenošanas, rezultātu un ietekmes rādītājiem, kuros, piemēram, dalībnieku skaits projektā reizēm tiek uzskatīts par rezultāta rādītāju;

| c) | nav ietverta C daļa, par kuru ir nolemts, ka rādītāji tai tiks izstrādāti laika gaitā. Komisija šo grupu izveidoja kā sadarbības pamatu, tajā laikā precīzi neapzinoties, kādas ir īpašās vajadzības un atbilstīgie mērķi (sk. 24. punktu). Kaut gan jau pēc 1995. gada ERAF atbalstīja starpreģionālās sadarbības projektus, Komisijas rīcībā laikā, kad tā izstrādāja pamatnostādnes C daļai, nebija šo projektu novērtējumu. |
| --- | --- |

c)

nav ietverta C daļa, par kuru ir nolemts, ka rādītāji tai tiks izstrādāti laika gaitā. Komisija šo grupu izveidoja kā sadarbības pamatu, tajā laikā precīzi neapzinoties, kādas ir īpašās vajadzības un atbilstīgie mērķi (sk. 24. punktu). Kaut gan jau pēc 1995. gada ERAF atbalstīja starpreģionālās sadarbības projektus, Komisijas rīcībā laikā, kad tā izstrādāja pamatnostādnes C daļai, nebija šo projektu novērtējumu.

Pasākumu mērķtiecīgums

| 22. | Attiecībā uz Iniciatīvas A daļu Komisijas pamatnostādnēs ir iekļauts tikai tādu pasākumu saraksts, kuri nav saistoši. Komisija ir atstājusi dalībvalstīm iespēju izstrādāt ļoti plaša mēroga programmas. Līdzīgi, kā tas ir 1. un 2. mērķa intervences programmu gadījumā, dalībvalstis var iekļaut programmā pasākumus, kuri skar ekonomikas, sociālo, kultūras vai vides jomu. Tikai programmas īstenošanu reglamentē īpaši nosacījumi, kuru mērķis ir pastiprināt pārrobežu sadarbību. Tomēr pieejamie finanšu resursi ir ievērojami mazāki nekā tradicionālajās programmās, jo īpaši ņemot vērā to teritoriju platību, kuras ir tiesīgas saņemt atbalstu saistībā ar KIP. Šajās teritorijās var būt arī tādi apvidi, kuri neatbilst 1. un 2. mērķa kritērijiem un nav tiesīgi saņemt ERAF atbalstu, jo tajos nav nav īpašu attīstības vai pārstrukturācijas problēmu. Šie apstākļi ir uzskatāmi par papildu iemesliem (sk. 20. punktu), kuru dēļ Komisijai, veicot dalībvalstu programmu priekšlikumu pārbaudi, ir jāpārliecinās par intervences mērķtiecību (sk. 59.–63. punktu). |
| --- | --- |

22.

Attiecībā uz Iniciatīvas A daļu Komisijas pamatnostādnēs ir iekļauts tikai tādu pasākumu saraksts, kuri nav saistoši. Komisija ir atstājusi dalībvalstīm iespēju izstrādāt ļoti plaša mēroga programmas. Līdzīgi, kā tas ir 1. un 2. mērķa intervences programmu gadījumā, dalībvalstis var iekļaut programmā pasākumus, kuri skar ekonomikas, sociālo, kultūras vai vides jomu. Tikai programmas īstenošanu reglamentē īpaši nosacījumi, kuru mērķis ir pastiprināt pārrobežu sadarbību. Tomēr pieejamie finanšu resursi ir ievērojami mazāki nekā tradicionālajās programmās, jo īpaši ņemot vērā to teritoriju platību, kuras ir tiesīgas saņemt atbalstu saistībā ar KIP. Šajās teritorijās var būt arī tādi apvidi, kuri neatbilst 1. un 2. mērķa kritērijiem un nav tiesīgi saņemt ERAF atbalstu, jo tajos nav nav īpašu attīstības vai pārstrukturācijas problēmu. Šie apstākļi ir uzskatāmi par papildu iemesliem (sk. 20. punktu), kuru dēļ Komisijai, veicot dalībvalstu programmu priekšlikumu pārbaudi, ir jāpārliecinās par intervences mērķtiecību (sk. 59.–63. punktu).

| 23. | Pamatnostādnes B daļai paredz, ka tiks ņemtas vērā Kopienas politikas prioritātes, un jo īpaši Eiropas tīkli, kā arī ieteikumi teritorijas attīstībai, kuri ir ietverti “Eiropas teritorijas (telpiskās) attīstības perspektīvā” (ETAP) (sk. saīsinājumus un terminus). Līdz ar to šī daļa iegūst konkrētu specifiku, kaut gan atbilstīgā teritorija ir ļoti plaša, bet finanšu resursi – ierobežoti, tādēļ ir jāizvēlas starp dažādām intervences iespējām. |
| --- | --- |

23.

Pamatnostādnes B daļai paredz, ka tiks ņemtas vērā Kopienas politikas prioritātes, un jo īpaši Eiropas tīkli, kā arī ieteikumi teritorijas attīstībai, kuri ir ietverti “Eiropas teritorijas (telpiskās) attīstības perspektīvā” (ETAP) (sk. saīsinājumus un terminus). Līdz ar to šī daļa iegūst konkrētu specifiku, kaut gan atbilstīgā teritorija ir ļoti plaša, bet finanšu resursi – ierobežoti, tādēļ ir jāizvēlas starp dažādām intervences iespējām.

| 24. | Sākotnējās Komisijas pamatnostādnēs C daļai bija izvirzīts tikai viens vispārīgs mērķis – uzlabot kohēzijas un reģionālās attīstības politikas un instrumentu efektivitāti (sk. 3. tabulu). Otrajā ziņojumā, kurš tika publicēts 2001. gada 15. maijā, bija noteikts šā mērķa saturs, nosaucot piecas starpreģionālās sadarbības tēmas (16), t. i., iekļaujot punktu “Citas”. Kopš C daļā ir uzsākts īstenot KIP, lielākā daļa atbalsta pieprasījumu un apstiprinātais atbalsts ir bijis tieši saistībā ar šo punktu. Tas liecina, ka šī daļa ir pārāk visaptveroša. |
| --- | --- |

24.

Sākotnējās Komisijas pamatnostādnēs C daļai bija izvirzīts tikai viens vispārīgs mērķis – uzlabot kohēzijas un reģionālās attīstības politikas un instrumentu efektivitāti (sk. 3. tabulu). Otrajā ziņojumā, kurš tika publicēts 2001. gada 15. maijā, bija noteikts šā mērķa saturs, nosaucot piecas starpreģionālās sadarbības tēmas (16), t. i., iekļaujot punktu “Citas”. Kopš C daļā ir uzsākts īstenot KIP, lielākā daļa atbalsta pieprasījumu un apstiprinātais atbalsts ir bijis tieši saistībā ar šo punktu. Tas liecina, ka šī daļa ir pārāk visaptveroša.

| 25. | Kopumā var secināt, ka Komisijas pamatnostādnēs iekļautie mērķi ir vispārēji. Pieejamie darba dokumenti nepietiekami veicina projektu vadītājus ieviest piemērotus darbības rādītājus, ar kuru palīdzību būtu iespējams novērtēt, cik lielā mērā mērķis ir sasniegts. Tādējādi jāsecina, ka izvēlētie mērķi nav viendabīgi un ir vērojama liela projektu dažādība. Tieši šos iemeslus Komisija minēja arī darba dokumentā Nr. 6, izskaidrojot iepriekšējās programmas vērtējumu zemo kvalitāti. Turklāt atbalsta koncentrācija ir viens no SF intervenču pamatprincipiem, kura mērķis ir nodrošināt efektivitāti. Ņemot vērā trūkumus, kuri ir vērojami KIP izvēlē, KIP īstenošana novedīs pie līdzekļu sadales vairākiem saņēmējiem un sasniegtie rezultāti būs ļoti grūti izmērāmi, ja vien pirms tam netiek noteikti konkrēti mērķi un ierobežota darbības joma. |
| --- | --- |

25.

Kopumā var secināt, ka Komisijas pamatnostādnēs iekļautie mērķi ir vispārēji. Pieejamie darba dokumenti nepietiekami veicina projektu vadītājus ieviest piemērotus darbības rādītājus, ar kuru palīdzību būtu iespējams novērtēt, cik lielā mērā mērķis ir sasniegts. Tādējādi jāsecina, ka izvēlētie mērķi nav viendabīgi un ir vērojama liela projektu dažādība. Tieši šos iemeslus Komisija minēja arī darba dokumentā Nr. 6, izskaidrojot iepriekšējās programmas vērtējumu zemo kvalitāti. Turklāt atbalsta koncentrācija ir viens no SF intervenču pamatprincipiem, kura mērķis ir nodrošināt efektivitāti. Ņemot vērā trūkumus, kuri ir vērojami KIP izvēlē, KIP īstenošana novedīs pie līdzekļu sadales vairākiem saņēmējiem un sasniegtie rezultāti būs ļoti grūti izmērāmi, ja vien pirms tam netiek noteikti konkrēti mērķi un ierobežota darbības joma.

Vai ir skaidra atbilstīgo robežapgabalu definīcija?

| 26. | Gatavojot jaunās pamatnostādnes, jautājums par atbilstīgo robežapgabalu noteikšanu tika aplūkots saistībā ar A daļu. Attālinoties vairāk nekā 50 līdz 70 kilometrus no robežas, pārrobežu sadarbības efektivitāte nepārtraukti samazinās. Ņemot vērā to, ka nav neviena instrumenta, ar kura palīdzību iedalītu teritoriju sīkākās vienībās, atkārtoti tika noteikti apvidi, pamatojoties uz NUTS III reģionālo klasifikāciju (sk. saīsinājumus un terminus), un tie sniedzas līdz pat 200 kilometru attālumā no robežas, dažās dalībvalstīs vēl tālāk. Gandrīz visās pārbaudītajās A daļās KIP ietvēra atbilstīgos robežapgabalus, kuri pletās tālāk nekā 70 kilometru attālumā no robežas (Ems-Dollart reģiona KIP, Alpu KIP, Īrijas–Velsas KIP, Spānijas–Portugāles KIP). |
| --- | --- |

26.

Gatavojot jaunās pamatnostādnes, jautājums par atbilstīgo robežapgabalu noteikšanu tika aplūkots saistībā ar A daļu. Attālinoties vairāk nekā 50 līdz 70 kilometrus no robežas, pārrobežu sadarbības efektivitāte nepārtraukti samazinās. Ņemot vērā to, ka nav neviena instrumenta, ar kura palīdzību iedalītu teritoriju sīkākās vienībās, atkārtoti tika noteikti apvidi, pamatojoties uz NUTS III reģionālo klasifikāciju (sk. saīsinājumus un terminus), un tie sniedzas līdz pat 200 kilometru attālumā no robežas, dažās dalībvalstīs vēl tālāk. Gandrīz visās pārbaudītajās A daļās KIP ietvēra atbilstīgos robežapgabalus, kuri pletās tālāk nekā 70 kilometru attālumā no robežas (Ems-Dollart reģiona KIP, Alpu KIP, Īrijas–Velsas KIP, Spānijas–Portugāles KIP).

| 27. | Uz B un C daļu šis jautājums nav attiecināms, jo sadarbība šajās daļās nav atkarīga no tieša tuvuma, kā tas ir A daļas gadījumā. |
| --- | --- |

27.

Uz B un C daļu šis jautājums nav attiecināms, jo sadarbība šajās daļās nav atkarīga no tieša tuvuma, kā tas ir A daļas gadījumā.

Vai pamatnostādnes un metodoloģiskie dokumenti dalībvalstīm bija pieejami savlaicīgi?

| 28. | Pirmos stratēģiskos komentārus par Interreg III Komisija sagatavoja 1997. gada beigās. Dokuments par vispārējām izvēles iespējām tika iesniegts 1998. gada martā (17). Komisijas pamatnostādnes tika pabeigtas tikai laika posmā no 2000. gada janvāra līdz maijam, bet attiecībā uz C daļu – 2001. gada pirmajos mēnešos. Vienlaicīgi ņemot vērā grūtības, ar kurām nākas saskarties gatavojot Interreg programmu, dalībvalstis jau bija uzsākušas darbu. Līdzīga situācija bija ar dažādiem Komisijas izstrādātajiem metodoloģiskajiem darba dokumentiem, kuri attiecas uz Interreg (sk. 21. punktu). |
| --- | --- |

28.

Pirmos stratēģiskos komentārus par Interreg III Komisija sagatavoja 1997. gada beigās. Dokuments par vispārējām izvēles iespējām tika iesniegts 1998. gada martā (17). Komisijas pamatnostādnes tika pabeigtas tikai laika posmā no 2000. gada janvāra līdz maijam, bet attiecībā uz C daļu – 2001. gada pirmajos mēnešos. Vienlaicīgi ņemot vērā grūtības, ar kurām nākas saskarties gatavojot Interreg programmu, dalībvalstis jau bija uzsākušas darbu. Līdzīga situācija bija ar dažādiem Komisijas izstrādātajiem metodoloģiskajiem darba dokumentiem, kuri attiecas uz Interreg (sk. 21. punktu).

| 29. | Ņemot vērā KI Interreg sarežģītību, novēlotā pamatnostādņu un metodoloģisko dokumentu publiskošana izraisīja efektīvas KIP uzsākšanas aizkavēšanos. Vienlaicīgi tā varēja būt par pamatu zemajai atsevišķu KIP priekšlikumu kvalitātei. |
| --- | --- |

29.

Ņemot vērā KI Interreg sarežģītību, novēlotā pamatnostādņu un metodoloģisko dokumentu publiskošana izraisīja efektīvas KIP uzsākšanas aizkavēšanos. Vienlaicīgi tā varēja būt par pamatu zemajai atsevišķu KIP priekšlikumu kvalitātei.

KOMISIJAS PROCEDŪRAS KOPIENAS INICIATĪVAS PROGRAMMAS (KIP) PRIEKŠLIKUMU VĒRTĒŠANAI

| 30. | Komisija pārbauda KIP atbilstību pamatnostādnēm. Palāta uzskata, ka KIP vērtēšanas procedūrai ir jābūt pietiekami sīki izstrādātai un ka, pamatojoties uz atklātajiem trūkumiem, ir jābūt iespējams uzlabot KIP. Ir svarīgi, ka KIP tiek apstiprinātas bez liekas kavēšanās, tādējādi izvairoties no pārtraukumiem saistībā ar Interreg II uzsāktajā sadarbībā un dodot iespēju izmantot pieejamās apropriācijas. |
| --- | --- |

30.

Komisija pārbauda KIP atbilstību pamatnostādnēm. Palāta uzskata, ka KIP vērtēšanas procedūrai ir jābūt pietiekami sīki izstrādātai un ka, pamatojoties uz atklātajiem trūkumiem, ir jābūt iespējams uzlabot KIP. Ir svarīgi, ka KIP tiek apstiprinātas bez liekas kavēšanās, tādējādi izvairoties no pārtraukumiem saistībā ar Interreg II uzsāktajā sadarbībā un dodot iespēju izmantot pieejamās apropriācijas.

Vai vērtēšana veicināja KIP kvalitāti?

| 31. | Programmu priekšlikumu pārbaudes procedūras ir izstrādātas un ieviestas. Tās ir sadalītas divos posmos. Pirmais posms attiecas uz atbilstību, un tā mērķis ir pārbaudīt, vai ir stingri ievēroti Eiropas Savienībā spēkā esošie tiesību akti. Otrais pārbaudes posms attiecas uz programmu kvalitāti un ir pamatojums to satura uzlabošanai sarunās ar dalībvalstīm. |
| --- | --- |

31.

Programmu priekšlikumu pārbaudes procedūras ir izstrādātas un ieviestas. Tās ir sadalītas divos posmos. Pirmais posms attiecas uz atbilstību, un tā mērķis ir pārbaudīt, vai ir stingri ievēroti Eiropas Savienībā spēkā esošie tiesību akti. Otrais pārbaudes posms attiecas uz programmu kvalitāti un ir pamatojums to satura uzlabošanai sarunās ar dalībvalstīm.

| 32. | Komisijas dienesti KIP priekšlikumu vērtēšanas kritēriju sarakstu ir izmantojuši vienīgi pirmajā posmā. Saraksts ir diezgan vispārējs, un veikto pārbaužu mērķis bija vienīgi pārliecināties, ka programmu priekšlikumos formāli ir iekļauti daži elementi. Visiem otrajā posmā veiktajiem apsvērumiem, kurus Komisija ir darījusi zināmus dalībvalstīm, pārbaudes laikā Palāta nav varējusi noskaidrot precīzu izcelsmi. Dokumentācijā ne vienmēr bija atrodams uzraudzības dokuments, kurā būtu norādīts, cik lielā mērā dalībvalstīm nosūtītajā vēstulē iekļautās prasības vai apsvērumi ir ņemti vērā (izņemot Īrijas–Velsas, Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein, Ems-Dollart reģiona KIP un daļēji Vidusjūras rietumu reģiona KIP). |
| --- | --- |

32.

Komisijas dienesti KIP priekšlikumu vērtēšanas kritēriju sarakstu ir izmantojuši vienīgi pirmajā posmā. Saraksts ir diezgan vispārējs, un veikto pārbaužu mērķis bija vienīgi pārliecināties, ka programmu priekšlikumos formāli ir iekļauti daži elementi. Visiem otrajā posmā veiktajiem apsvērumiem, kurus Komisija ir darījusi zināmus dalībvalstīm, pārbaudes laikā Palāta nav varējusi noskaidrot precīzu izcelsmi. Dokumentācijā ne vienmēr bija atrodams uzraudzības dokuments, kurā būtu norādīts, cik lielā mērā dalībvalstīm nosūtītajā vēstulē iekļautās prasības vai apsvērumi ir ņemti vērā (izņemot Īrijas–Velsas, Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein, Ems-Dollart reģiona KIP un daļēji Vidusjūras rietumu reģiona KIP).

| 33. | Ne vienmēr KIP priekšlikumu vērtēšanas procedūra ir beigusies ar paredzētajiem KIP kvalitātes uzlabojumiem:






  a) | aspekti, kuru dēļ pirmais programmas priekšlikums nav pieņemts, ne vienmēr ir tikuši pietiekami ievēroti. Spānijas–Portugāles KIP KTS darbība tika atzīta par neatbilstīgu pamatnostādnēm. Šis punkts no jauna parādījās Komisijas sarunās ar dalībvalstīm. Kaut gan programmas priekšlikums būtībā nebija mainīts, Komisija vēlāk apstiprināja to; |
| --- | --- | --- |

33.

Ne vienmēr KIP priekšlikumu vērtēšanas procedūra ir beigusies ar paredzētajiem KIP kvalitātes uzlabojumiem:

a)

aspekti, kuru dēļ pirmais programmas priekšlikums nav pieņemts, ne vienmēr ir tikuši pietiekami ievēroti. Spānijas–Portugāles KIP KTS darbība tika atzīta par neatbilstīgu pamatnostādnēm. Šis punkts no jauna parādījās Komisijas sarunās ar dalībvalstīm. Kaut gan programmas priekšlikums būtībā nebija mainīts, Komisija vēlāk apstiprināja to;

| b) | lai gan KIP priekšlikumos tika veiktas daudzas izmaiņas, daudzi nozīmīgi trūkumi netika novērsti; trūkumi gan bija noteikti jau pirmajā pārbaudes posmā, piemēram, attiecībā uz jautājumiem, kuri skar stratēģiju un rādītājus (Alpu KIP, Spānijas–Portugāles KIP, Vidusjūras rietumu reģiona KIP). Dažos gadījumos (Spānijas–Portugāles KIP, Vidusjūras rietumu reģiona KIP) par reģionālās politikas attīstību atbildīgie Komisijas dienesti bija uzskatījuši, ka KIP priekšlikumi ir izsludināmi par neatbilstīgiem. |
| --- | --- |

b)

lai gan KIP priekšlikumos tika veiktas daudzas izmaiņas, daudzi nozīmīgi trūkumi netika novērsti; trūkumi gan bija noteikti jau pirmajā pārbaudes posmā, piemēram, attiecībā uz jautājumiem, kuri skar stratēģiju un rādītājus (Alpu KIP, Spānijas–Portugāles KIP, Vidusjūras rietumu reģiona KIP). Dažos gadījumos (Spānijas–Portugāles KIP, Vidusjūras rietumu reģiona KIP) par reģionālās politikas attīstību atbildīgie Komisijas dienesti bija uzskatījuši, ka KIP priekšlikumi ir izsludināmi par neatbilstīgiem.

| 34. | Ņemot vērā pārbaudāmo programmu lielo skaitu un vērtēšanas sarežģītību, KIP satura uzlabošanu (sk. 51.–78. punktu) būtu bijis iespējams nodrošināt, veidojot strukturētāku procedūru, kura pamatotos uz sīki izstrādātiem kritērijiem un panāktu novērtēšanas caurskatāmību un saskaņotību. Šie kritēriji ir jādara zināmi dalībvalstīm, pirms tās sāk sagatavot KIP, iekļaujot tos kādā no Komisijas izstrādātajiem darba dokumentiem (sk. 21. punktu). |
| --- | --- |

34.

Ņemot vērā pārbaudāmo programmu lielo skaitu un vērtēšanas sarežģītību, KIP satura uzlabošanu (sk. 51.–78. punktu) būtu bijis iespējams nodrošināt, veidojot strukturētāku procedūru, kura pamatotos uz sīki izstrādātiem kritērijiem un panāktu novērtēšanas caurskatāmību un saskaņotību. Šie kritēriji ir jādara zināmi dalībvalstīm, pirms tās sāk sagatavot KIP, iekļaujot tos kādā no Komisijas izstrādātajiem darba dokumentiem (sk. 21. punktu).

Vai Komisija apstiprināja KIP noteiktajos termiņos?

| 35. | Komisija apstiprina programmu priekšlikumus šādos noteiktos termiņos:






  a) | dalībvalstis iesniedz savus priekšlikumus sešu mēnešu laikā pēc Komisijas paziņojuma publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī, proti, ne vēlāk kā 2000. gada 22. novembrī A un B daļas programmu priekšlikumus un ne vēlāk kā 2001. gada 14. novembrī – C daļas programmu priekšlikumus; |
| --- | --- | --- |

35.

Komisija apstiprina programmu priekšlikumus šādos noteiktos termiņos:

a)

dalībvalstis iesniedz savus priekšlikumus sešu mēnešu laikā pēc Komisijas paziņojuma publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī, proti, ne vēlāk kā 2000. gada 22. novembrī A un B daļas programmu priekšlikumus un ne vēlāk kā 2001. gada 14. novembrī – C daļas programmu priekšlikumus;

| b) | lēmumu par apstiprināšanu Komisija pieņem piecu mēnešu laikā pēc atbilstīgo priekšlikumu saņemšanas, proti, ne vēlāk kā 2001. gada 21. aprīlī A un B daļai un ne vēlāk kā 2002. gada 13. aprīlī – C daļai. |
| --- | --- |

b)

lēmumu par apstiprināšanu Komisija pieņem piecu mēnešu laikā pēc atbilstīgo priekšlikumu saņemšanas, proti, ne vēlāk kā 2001. gada 21. aprīlī A un B daļai un ne vēlāk kā 2002. gada 13. aprīlī – C daļai.

| 36. | Noteiktie termiņi ir ievērojami pārsniegti. No 66 A un B daļas KIP priekšlikumiem tikai 27 tika iesniegti noteiktajā termiņā. Neviens priekšlikums nav apstiprināts piecu mēnešu laikā pēc tā saņemšanas, apstiprināšanas termiņš svārstījās no septiņiem ar pusi mēnešiem līdz četrpadsmit ar pusi mēnešiem, vidējais apstiprināšanas termiņš bija viens gads. |
| --- | --- |

36.

Noteiktie termiņi ir ievērojami pārsniegti. No 66 A un B daļas KIP priekšlikumiem tikai 27 tika iesniegti noteiktajā termiņā. Neviens priekšlikums nav apstiprināts piecu mēnešu laikā pēc tā saņemšanas, apstiprināšanas termiņš svārstījās no septiņiem ar pusi mēnešiem līdz četrpadsmit ar pusi mēnešiem, vidējais apstiprināšanas termiņš bija viens gads.

| 37. | Lēmuma pieņemšanas procedūras pārbaude astoņām atlasītajām programmām norāda uz to, ka priekšlikumu apstiprināšanai vajadzīgais laiks iedalās šādos posmos:






  a) | apmēram viens mēnesis, kas vajadzīgs, lai programmu atzītu par atbilstīgu; |
| --- | --- | --- |

37.

Lēmuma pieņemšanas procedūras pārbaude astoņām atlasītajām programmām norāda uz to, ka priekšlikumu apstiprināšanai vajadzīgais laiks iedalās šādos posmos:

a)

apmēram viens mēnesis, kas vajadzīgs, lai programmu atzītu par atbilstīgu;

| b) | gandrīz trīs papildu mēneši, kas vajadzīgi, lai dalībvalstīm nosūtītu rakstveida apsvērumus par saņemto priekšlikumu; |
| --- | --- |

b)

gandrīz trīs papildu mēneši, kas vajadzīgi, lai dalībvalstīm nosūtītu rakstveida apsvērumus par saņemto priekšlikumu;

| c) | astoņi mēneši, kas vajadzīgi sarunām ar dalībvalstīm, lai saņemtu labotu priekšlikumu un lai to pārbaudītu un apstiprinātu. Kad programma beidzot ir saskaņota ar dalībvalstīm, ir vajadzīgs apmēram viens mēnesis lēmuma pieņemšanas procedūrai. |
| --- | --- |

c)

astoņi mēneši, kas vajadzīgi sarunām ar dalībvalstīm, lai saņemtu labotu priekšlikumu un lai to pārbaudītu un apstiprinātu. Kad programma beidzot ir saskaņota ar dalībvalstīm, ir vajadzīgs apmēram viens mēnesis lēmuma pieņemšanas procedūrai.

| 38. | Visbeidzot, kad Komisija ir apstiprinājusi katru programmu, katras KIP uzraudzības komitejai trīs mēnešu laikā jāsagatavo un jāpieņem programmas papildinājums. Šajā dokumentā bija jānosaka daži ar īstenošanu un uzraudzību saistīti aspekti. Vairākām pārbaudītajām programmām uzraudzības komiteja noteiktajos termiņos papildinājumu pieņemt nevarēja (Īrijas–Velsas KIP, Spānijas–Portugāles KIP). Dažos gadījumos saistībā ar papildinājumu zemo kvalitāti Komisija dokumentu redakciju varēja apstiprināt ne ātrāk kā pēc gada (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein KIP, Ems-Dollart reģiona KIP). Šajos programmu papildinājumos ir liels atkārtojumu skaits, un tie ievērojami sarežģīja sagatavošanas procedūru (18). |
| --- | --- |

38.

Visbeidzot, kad Komisija ir apstiprinājusi katru programmu, katras KIP uzraudzības komitejai trīs mēnešu laikā jāsagatavo un jāpieņem programmas papildinājums. Šajā dokumentā bija jānosaka daži ar īstenošanu un uzraudzību saistīti aspekti. Vairākām pārbaudītajām programmām uzraudzības komiteja noteiktajos termiņos papildinājumu pieņemt nevarēja (Īrijas–Velsas KIP, Spānijas–Portugāles KIP). Dažos gadījumos saistībā ar papildinājumu zemo kvalitāti Komisija dokumentu redakciju varēja apstiprināt ne ātrāk kā pēc gada (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein KIP, Ems-Dollart reģiona KIP). Šajos programmu papildinājumos ir liels atkārtojumu skaits, un tie ievērojami sarežģīja sagatavošanas procedūru (18).

| 39. | Programmu apstiprināšanas aizkavēšanās neietekmē posma sākumu, kad gala atbalsta saņēmēji dalībvalstīs iegūst tiesības uz izdevumiem. Posma sākums tiek noteikts datumā, kurā Komisija ir saņēmusi atbilstīgu KIP priekšlikumu. Tomēr šīs aizkavēšanās izraisa pārtraukumu sadarbības procesā. Atbalsta saņēmēji, pirms uzsākt projekta īstenošanu, dod priekšroku sagaidīt datumu, kad viņu pieprasījums tiek apstiprināts. Savukārt tas ir iespējams tikai pēc tam, kad Komisija ir apstiprinājusi programmu, kā arī pēc tam, kad ir noteikti un ieviesti citi elementi, piemēram, projektu izvēles kritēriji. Šī kavēšanās, turklāt arī novēlotā pamatnostādņu publicēšana ir uzskatāmas par faktoriem, kādēļ 2000. gada saistību apropriācijas tika atkārtoti sadalītas un 2001., 2002. un 2003. gadā pieejamās maksājumu apropriācijas tika maz izmantotas (sk. 2. tabulu). |
| --- | --- |

39.

Programmu apstiprināšanas aizkavēšanās neietekmē posma sākumu, kad gala atbalsta saņēmēji dalībvalstīs iegūst tiesības uz izdevumiem. Posma sākums tiek noteikts datumā, kurā Komisija ir saņēmusi atbilstīgu KIP priekšlikumu. Tomēr šīs aizkavēšanās izraisa pārtraukumu sadarbības procesā. Atbalsta saņēmēji, pirms uzsākt projekta īstenošanu, dod priekšroku sagaidīt datumu, kad viņu pieprasījums tiek apstiprināts. Savukārt tas ir iespējams tikai pēc tam, kad Komisija ir apstiprinājusi programmu, kā arī pēc tam, kad ir noteikti un ieviesti citi elementi, piemēram, projektu izvēles kritēriji. Šī kavēšanās, turklāt arī novēlotā pamatnostādņu publicēšana ir uzskatāmas par faktoriem, kādēļ 2000. gada saistību apropriācijas tika atkārtoti sadalītas un 2001., 2002. un 2003. gadā pieejamās maksājumu apropriācijas tika maz izmantotas (sk. 2. tabulu).

IESAISTĪTO PUŠU SADARBĪBA PROGRAMMU SAGATAVOŠANAS UN ĪSTENOŠANAS STADIJĀS

| 40. | Pamatnostādnēs ir noteikts, ka KIP sagatavošana un īstenošana tiek veikta sadarbības garā. Tādējādi to mērķis ir veicināt kopīgas stratēģijas izveidošanu atbilstīgajā robežapgabalā un paaugstināt intervences saņēmēju projektu kvalitāti. |
| --- | --- |

40.

Pamatnostādnēs ir noteikts, ka KIP sagatavošana un īstenošana tiek veikta sadarbības garā. Tādējādi to mērķis ir veicināt kopīgas stratēģijas izveidošanu atbilstīgajā robežapgabalā un paaugstināt intervences saņēmēju projektu kvalitāti.

Vai KIP sagatavošanas stadijā notika konsultācijas?

| 41. | Pamatnostādnēs ir atbalstīta privātā sektora, universitāšu un nevalstisko organizāciju iesaistīšanās jau KIP sagatavošanās posmā. Šie sektori tika piesaistīti jau pirmajās diskusijās par A daļas KIP, tomēr vienā gadījumā tas notika vēlāk (Spānijas–Portugāles KIP). B daļas KIP, kurās ir iesaistīts liels skaits dalībvalstu, ņemot vērā jau tā sarežģīto sagatavošanas procesu, apspriedes notika tikai daļēji vai arī nenotika nemaz. Kad tās tomēr tika rīkotas, rezultāti izrādījās nenozīmīgi. C daļas KIP sagatavošanu kopīgiem spēkiem veica Komisija un par programmām atbildīgie sekretariāti. |
| --- | --- |

41.

Pamatnostādnēs ir atbalstīta privātā sektora, universitāšu un nevalstisko organizāciju iesaistīšanās jau KIP sagatavošanās posmā. Šie sektori tika piesaistīti jau pirmajās diskusijās par A daļas KIP, tomēr vienā gadījumā tas notika vēlāk (Spānijas–Portugāles KIP). B daļas KIP, kurās ir iesaistīts liels skaits dalībvalstu, ņemot vērā jau tā sarežģīto sagatavošanas procesu, apspriedes notika tikai daļēji vai arī nenotika nemaz. Kad tās tomēr tika rīkotas, rezultāti izrādījās nenozīmīgi. C daļas KIP sagatavošanu kopīgiem spēkiem veica Komisija un par programmām atbildīgie sekretariāti.

| 42. | Tā kā programmas izstrādei, izmantojot “no apakšas uz augšu pieeju”, nesekoja izvēles, kuru mērķis būtu noteikt darbību prioritātes, tā beidzās ar ļoti plašām intervences programmām, kuras ietver neviendabīgus pasākumus un izraisa pieejamo resursu dekoncentrāciju (sk. 59.–63. punktu). |
| --- | --- |

42.

Tā kā programmas izstrādei, izmantojot “no apakšas uz augšu pieeju”, nesekoja izvēles, kuru mērķis būtu noteikt darbību prioritātes, tā beidzās ar ļoti plašām intervences programmām, kuras ietver neviendabīgus pasākumus un izraisa pieejamo resursu dekoncentrāciju (sk. 59.–63. punktu).

Vai dalībvalstis sadarbojas KIP īstenošanā?

| 43. | Starp galvenajām izmaiņām, kuras tika veiktas attiecībā uz trešās paaudzes Interreg programmām (sk. 7. punktu), ir jāmin, ka tika izveidota kopīga vadošā iestāde, maksātāja iestāde, uzraudzības komiteja, viens atsevišķs bankas konts ERAF maksājumu saņemšanai un viens finanšu plāns, ka arī tika izveidots KTS un vadības komitejas. |
| --- | --- |

43.

Starp galvenajām izmaiņām, kuras tika veiktas attiecībā uz trešās paaudzes Interreg programmām (sk. 7. punktu), ir jāmin, ka tika izveidota kopīga vadošā iestāde, maksātāja iestāde, uzraudzības komiteja, viens atsevišķs bankas konts ERAF maksājumu saņemšanai un viens finanšu plāns, ka arī tika izveidots KTS un vadības komitejas.

| 44. | Katrai programmai ir paredzēta viena vadošā iestāde un maksātāja iestāde. Ir tikusi izveidota vadības komiteja, kurā ir pārstāvji no dažādām iesaistītajām valstīm. Mēģinājumi izveidot EEIG kā Interreg programmu ieviešanā iesaistītās puses nav bijuši veiksmīgi (Alpu KIP, Ziemeļrietumeiropas KIP), kaut gan šo grupu izveidošanu atbalstīja Komisija (sk. 16. punktu). Šāda veida juridiskās personas ļautu pārstāvēt dažādas dalībvalstis, uz kurām attiecas KIP. Šāda pārstāvniecība nav iespējama, kamēr šīs iestādes ir reģionālas, kā tas ir pārbaudīto programmu gadījumā. |
| --- | --- |

44.

Katrai programmai ir paredzēta viena vadošā iestāde un maksātāja iestāde. Ir tikusi izveidota vadības komiteja, kurā ir pārstāvji no dažādām iesaistītajām valstīm. Mēģinājumi izveidot EEIG kā Interreg programmu ieviešanā iesaistītās puses nav bijuši veiksmīgi (Alpu KIP, Ziemeļrietumeiropas KIP), kaut gan šo grupu izveidošanu atbalstīja Komisija (sk. 16. punktu). Šāda veida juridiskās personas ļautu pārstāvēt dažādas dalībvalstis, uz kurām attiecas KIP. Šāda pārstāvniecība nav iespējama, kamēr šīs iestādes ir reģionālas, kā tas ir pārbaudīto programmu gadījumā.

| 45. | KTS ir veidoti pēc dažādiem modeļiem, kuri reizēm nav atbilduši pamatnostādņu principiem, kuru mērķis cita starpā ir veicināt sadarbību starp iestādēm, kuras ir atbildīgas par KIP īstenošanu. Lai programmu apstiprināšana netiktu vēl vairāk aizkavēta, Komisija šos sekretariātus tomēr ir pieņēmusi:






  a) | veiksmīgākie modeļi ir, kad KTS ir izveidots vienā vietā un tajā apvienojas dažādu iesaistīto dalībvalstu pārstāvji, vairumā gadījumu sekretariātam ir nodaļas vairākās vai pat visās dalībvalstīs. Labākajā no šiem gadījumiem KTS ietilpst dalībvalstu izveidotas Eiropas līmeņa sadarbības struktūrā (Ems-Dollart reģiona KIP). Citā gadījumā sekretariāts ir pakļauts ārējai KIP īstenošanas uzņēmējsabiedrībai, bet tai tomēr ir raksturīga darbība Eiropas līmenī (Ziemeļrietumeiropas KIP). Visbeidzot pēdējā gadījumā sekretariāts juridiski ir daļa no vadības iestādes, kaut gan fiziski atrodas ārpus tās, un tajā ir pārstāvēti dažādi dalībvalstu reģioni (Alpu KIP); |
| --- | --- | --- |

45.

KTS ir veidoti pēc dažādiem modeļiem, kuri reizēm nav atbilduši pamatnostādņu principiem, kuru mērķis cita starpā ir veicināt sadarbību starp iestādēm, kuras ir atbildīgas par KIP īstenošanu. Lai programmu apstiprināšana netiktu vēl vairāk aizkavēta, Komisija šos sekretariātus tomēr ir pieņēmusi:

a)

veiksmīgākie modeļi ir, kad KTS ir izveidots vienā vietā un tajā apvienojas dažādu iesaistīto dalībvalstu pārstāvji, vairumā gadījumu sekretariātam ir nodaļas vairākās vai pat visās dalībvalstīs. Labākajā no šiem gadījumiem KTS ietilpst dalībvalstu izveidotas Eiropas līmeņa sadarbības struktūrā (Ems-Dollart reģiona KIP). Citā gadījumā sekretariāts ir pakļauts ārējai KIP īstenošanas uzņēmējsabiedrībai, bet tai tomēr ir raksturīga darbība Eiropas līmenī (Ziemeļrietumeiropas KIP). Visbeidzot pēdējā gadījumā sekretariāts juridiski ir daļa no vadības iestādes, kaut gan fiziski atrodas ārpus tās, un tajā ir pārstāvēti dažādi dalībvalstu reģioni (Alpu KIP);

| b) | KTS modelis, kurš mazāk atbilst pamatnostādņu garam, ir, kad sekretariāts fiziski atrodas vadības iestādes iekšienē un tajā nav pārstāvētas citas dalībvalstis, ar kurām tomēr tiek rīkotas apspriedes (Īrijas–Velsas KIP un Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein KIP); |
| --- | --- |

b)

KTS modelis, kurš mazāk atbilst pamatnostādņu garam, ir, kad sekretariāts fiziski atrodas vadības iestādes iekšienē un tajā nav pārstāvētas citas dalībvalstis, ar kurām tomēr tiek rīkotas apspriedes (Īrijas–Velsas KIP un Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein KIP);

| c) | pēdējā gadījumā neatbilstība pamatnostādņu prinipiem ir vēl lielāka (Spānijas–Portugāles KIP) – ir tikai nodaļas reģionālajās administrācijās abās robežas pusēs. Tās bieži atrodas ārpus atbilstīgā robežapgabala, kas turklāt bieži aizstiepjas tālu prom no robežas. Tādējādi pārrobežas reģions zaudē centru, no kura sniegt informāciju par KIP. |
| --- | --- |

c)

pēdējā gadījumā neatbilstība pamatnostādņu prinipiem ir vēl lielāka (Spānijas–Portugāles KIP) – ir tikai nodaļas reģionālajās administrācijās abās robežas pusēs. Tās bieži atrodas ārpus atbilstīgā robežapgabala, kas turklāt bieži aizstiepjas tālu prom no robežas. Tādējādi pārrobežas reģions zaudē centru, no kura sniegt informāciju par KIP.

| 46. | Katrai no pārbaudītajām programmām ir atsevišķs bankas konts, kurš tiek izmantots Kopienas līdzekļu saņemšanai. |
| --- | --- |

46.

Katrai no pārbaudītajām programmām ir atsevišķs bankas konts, kurš tiek izmantots Kopienas līdzekļu saņemšanai.

| 47. | Katrai no pārbaudītajām KIP ir atsevišķs finanšu plāns, proti, katras dalībvalsts daļa nav norādīta. Tomēr ir gadījumi, kad šo sadalījumu dalībvalsts iesniedz kā pielikumu programmas papildinājumam, kura saturu pārbauda Komisija (Alpu KIP), vai KIP ir ietverta katras dalībvalsts daļa attiecībā uz ERAF atbalstu (Spānijas–Portugāles KIP, Vidusjūras rietumu reģiona KIP). Vienā gadījumā turklāt reklāmas materiālos, kuru mērķis bija KIP veicināšana, tika minēta tikai viena no divām dalībvalstīm (Spānijas–Portugāles KIP). |
| --- | --- |

47.

Katrai no pārbaudītajām KIP ir atsevišķs finanšu plāns, proti, katras dalībvalsts daļa nav norādīta. Tomēr ir gadījumi, kad šo sadalījumu dalībvalsts iesniedz kā pielikumu programmas papildinājumam, kura saturu pārbauda Komisija (Alpu KIP), vai KIP ir ietverta katras dalībvalsts daļa attiecībā uz ERAF atbalstu (Spānijas–Portugāles KIP, Vidusjūras rietumu reģiona KIP). Vienā gadījumā turklāt reklāmas materiālos, kuru mērķis bija KIP veicināšana, tika minēta tikai viena no divām dalībvalstīm (Spānijas–Portugāles KIP).

| 48. | Tomēr katras dalībvalsts KIP finanšu plānā noteikto apropriāciju izmantošana tiek kopumā uzraudzīta. Katras KIP atsevišķu finanšu plānu izstrādā, pamatojoties uz intervences veidu (19), dalībvalstu ERAF piešķirto līdzekļu pārdalījumu, kā arī pārdalījumu, kuru, ievērojot savas prioritātes, katra dalībvalsts veic konkrētai Interreg programmai. |
| --- | --- |

48.

Tomēr katras dalībvalsts KIP finanšu plānā noteikto apropriāciju izmantošana tiek kopumā uzraudzīta. Katras KIP atsevišķu finanšu plānu izstrādā, pamatojoties uz intervences veidu (19), dalībvalstu ERAF piešķirto līdzekļu pārdalījumu, kā arī pārdalījumu, kuru, ievērojot savas prioritātes, katra dalībvalsts veic konkrētai Interreg programmai.

| 49. | Visbeidzot, pamatnostādnēs ir ierosināts atbalsta līgumus slēgt ar vienu atbalsta saņēmēju, kurš ir noteikts par līderi un kuram pēc tam ir jānoslēdz līgumi par katras puses tiesībām un pienākumiem ar saviem Eiropas līmeņa partneriem attiecīgajā projektā. Šis princips ir ievērots katrā no pārbaudītajām programmām, izņemot vienu gadījumu, kad katras subsīdijas priekšlikumu ir parakstījuši visi projekta partneri (Īrijas–Velsas KIP). |
| --- | --- |

49.

Visbeidzot, pamatnostādnēs ir ierosināts atbalsta līgumus slēgt ar vienu atbalsta saņēmēju, kurš ir noteikts par līderi un kuram pēc tam ir jānoslēdz līgumi par katras puses tiesībām un pienākumiem ar saviem Eiropas līmeņa partneriem attiecīgajā projektā. Šis princips ir ievērots katrā no pārbaudītajām programmām, izņemot vienu gadījumu, kad katras subsīdijas priekšlikumu ir parakstījuši visi projekta partneri (Īrijas–Velsas KIP).

| 50. | Joprojām ir šķēršļi sadarbībai starp visiem partneriem, uz kuriem attiecas pārbaudītās KIP. Tie galvenokārt attiecas uz juridiskiem jautājumiem un ERAF finanšu līdzekļu piešķiršanu KI. Interreg III pamatnostādnes tomēr ir ļāvušas veicināt sadarbību starp visiem partneriem, pat ja to iesaistīšanās ir atkarīga no konkrētās KIP. |
| --- | --- |

50.

Joprojām ir šķēršļi sadarbībai starp visiem partneriem, uz kuriem attiecas pārbaudītās KIP. Tie galvenokārt attiecas uz juridiskiem jautājumiem un ERAF finanšu līdzekļu piešķiršanu KI. Interreg III pamatnostādnes tomēr ir ļāvušas veicināt sadarbību starp visiem partneriem, pat ja to iesaistīšanās ir atkarīga no konkrētās KIP.

KONSEKVENCE STARP SĀKOTNĒJO ANALĪZI UN IZVĒLĒTAJIEM PASĀKUMIEM UN PIRMO APSTIPRINĀMO PROJEKTU PIEVIENOTĀ VĒRTĪBA

| 51. | Pamatnostādnes paredz KIP sagatavošanas procedūru, kura ir analoga tai, kas izklāstīta SF pamatregulā. Šīs procedūras mērķis ir nodrošināt tādu pasākumu izvēli, kuros iekļaujas atbalsta saņēmēju projekti, balstot to uz reģiona situācijas analīzi. Šajā analīzē un KIP sagatavošanā ir jāņem vērā dalībvalstu izvēlētā novērtētāja viedoklis. KI sasniegumi ir atkarīgi tieši no šīs procedūras atbilstības, kā arī attiecīgi no pasākumu atbilstības konstatētajām problēmām. Nepietiek ar to vien, ka projekti tiek noteikti par Eiropas pārrobežu projektiem; tiem ir jātiecas atrisināt arī ar robežu jautājumiem saistītas problēmas. |
| --- | --- |

51.

Pamatnostādnes paredz KIP sagatavošanas procedūru, kura ir analoga tai, kas izklāstīta SF pamatregulā. Šīs procedūras mērķis ir nodrošināt tādu pasākumu izvēli, kuros iekļaujas atbalsta saņēmēju projekti, balstot to uz reģiona situācijas analīzi. Šajā analīzē un KIP sagatavošanā ir jāņem vērā dalībvalstu izvēlētā novērtētāja viedoklis. KI sasniegumi ir atkarīgi tieši no šīs procedūras atbilstības, kā arī attiecīgi no pasākumu atbilstības konstatētajām problēmām. Nepietiek ar to vien, ka projekti tiek noteikti par Eiropas pārrobežu projektiem; tiem ir jātiecas atrisināt arī ar robežu jautājumiem saistītas problēmas.

Vai programmu izstrādes stadijā tiek veikta priekšvērtēšana?

| 52. | Priekšvērtētāji bieži tiek iesaistīti KIP sagatavošanā un dokumentu izstrādāšanā. Sagatavotie dokumenti, kuri tiek dēvēti par “priekšvērtējumu”, pārsvarā ietver no KIP pārņemtus gatavus tekstus un elementus, kuru mērķis ir izskaidrot to saturu. Tādējādi priekšvērtētāji pārsvarā nav izteikušies kritiski par Komisijai iesniegtajiem programmu priekšlikumiem, kuru izstrādāšanā viņi paši ir piedalījušies. Tomēr vienā gadījumā (Ziemeļrietumeiropas KIP) ir izteiktas vairākas būtiski kritiskas piezīmes, piemēram, norāde uz to, ka KIP mērķis ir pārāk plašs un ka atsevišķa skaidra un nepārprotama mērķa noteikšanai piemīt priekšrocības. Jāatzīmē, ka būtiskākās piezīmes ir izteicis priekšvērtētājs, kurš nebija iesaistīts KIP izstrādāšanā (Īrijas–Velsas KIP). Viņš uzsvēra daudzveidīgu analīžu lietderību, vājo sasaisti starp analīzi un prioritāšu un mērķu noteikšanu, kā arī nepilnības ar robežu jautājumiem saistīto problēmu un potenciālu noteikšanā. Kritiska skatījuma trūkums, sagatavojot KIP priekšlikumus, KI mērķu vispārējais raksturs un noteiktas informācijas trūkums par atbilstīgajiem robežapgabaliem (sk. 17.–25. punktu), kā arī savlaicīgi noteiktu sīki izstrādātu kvalitātes kritēriju trūkums (sk. 34. punktu) ir radījuši šķērsli kvalitatīvu KIP sagatavošanai. |
| --- | --- |

52.

Priekšvērtētāji bieži tiek iesaistīti KIP sagatavošanā un dokumentu izstrādāšanā. Sagatavotie dokumenti, kuri tiek dēvēti par “priekšvērtējumu”, pārsvarā ietver no KIP pārņemtus gatavus tekstus un elementus, kuru mērķis ir izskaidrot to saturu. Tādējādi priekšvērtētāji pārsvarā nav izteikušies kritiski par Komisijai iesniegtajiem programmu priekšlikumiem, kuru izstrādāšanā viņi paši ir piedalījušies. Tomēr vienā gadījumā (Ziemeļrietumeiropas KIP) ir izteiktas vairākas būtiski kritiskas piezīmes, piemēram, norāde uz to, ka KIP mērķis ir pārāk plašs un ka atsevišķa skaidra un nepārprotama mērķa noteikšanai piemīt priekšrocības. Jāatzīmē, ka būtiskākās piezīmes ir izteicis priekšvērtētājs, kurš nebija iesaistīts KIP izstrādāšanā (Īrijas–Velsas KIP). Viņš uzsvēra daudzveidīgu analīžu lietderību, vājo sasaisti starp analīzi un prioritāšu un mērķu noteikšanu, kā arī nepilnības ar robežu jautājumiem saistīto problēmu un potenciālu noteikšanā. Kritiska skatījuma trūkums, sagatavojot KIP priekšlikumus, KI mērķu vispārējais raksturs un noteiktas informācijas trūkums par atbilstīgajiem robežapgabaliem (sk. 17.–25. punktu), kā arī savlaicīgi noteiktu sīki izstrādātu kvalitātes kritēriju trūkums (sk. 34. punktu) ir radījuši šķērsli kvalitatīvu KIP sagatavošanai.

Vai tika ņemti vērā iepriekšējā programmēšanas perioda rezultāti?

| 53. | Interreg III programmu sagatavošanas laikā bija pieejami vienīgi iepriekšējā posma starpvērtējumi. To saturs attiecībā uz ieteikumiem jaunajam posmam bija ļoti dažāds. Svarīgākie aspekti, kuriem vērtētāji pievērsa uzmanību un kuri nav pietiekami ņemti vērā, ir šādi aspekti:






  a) | nepietiekami skaidra stratēģija un programmā noteiktās prioritātes (sk. 58.–63. punktu); |
| --- | --- | --- |

53.

Interreg III programmu sagatavošanas laikā bija pieejami vienīgi iepriekšējā posma starpvērtējumi. To saturs attiecībā uz ieteikumiem jaunajam posmam bija ļoti dažāds. Svarīgākie aspekti, kuriem vērtētāji pievērsa uzmanību un kuri nav pietiekami ņemti vērā, ir šādi aspekti:

a)

nepietiekami skaidra stratēģija un programmā noteiktās prioritātes (sk. 58.–63. punktu);

| b) | vajadzība noteikt rādītājus, kuri ļautu izmērīt programmas ietekmi. Kaut gan ir strādāts pie šā jautājuma (sk. 21. punktu), izteiktie priekšlikumi joprojām nav pietiekami (sk. 73.–77. punktu). |
| --- | --- |

b)

vajadzība noteikt rādītājus, kuri ļautu izmērīt programmas ietekmi. Kaut gan ir strādāts pie šā jautājuma (sk. 21. punktu), izteiktie priekšlikumi joprojām nav pietiekami (sk. 73.–77. punktu).

| 54. | Interreg II nebija C daļas. Starpreģionu sadarbības projektus kā inovatīvas SF darbības vadīja Komisija. Komisijas rīcībā nebija to novērtējuma. |
| --- | --- |

54.

Interreg II nebija C daļas. Starpreģionu sadarbības projektus kā inovatīvas SF darbības vadīja Komisija. Komisijas rīcībā nebija to novērtējuma.

Vai tika veiktas reģionu stāvokļu integrētas analīzes?

| 55. | Izņemot vienu pārbaudīto programmu (Īrijas–Velsas KIP), bija iesniegti ar statistikas datiem pamatoti integrēti reģionu apraksti. Analīze bija vispilnīgākā pārbaudītajās B daļas programmās. To noteikti var izskaidrot ar faktu, ka katrā no šīm programmām piedalās lielāks skaits dalībvalstu. Ir daudzas grūtības, lai iegūtu viendabīgus un aktuālus statistikas datus – vienā vai otrā dalībvalstī trūkst statistikas datu vai tie tiek iesniegti atšķirīgā laikā, vai arī tie iegūti pēc atšķirīgiem kritērijiem, vai arī šie dati nav ticami, ņemot vērā teritorijas sadalījumu ģeogrāfiski mazos apvidos A daļā. |
| --- | --- |

55.

Izņemot vienu pārbaudīto programmu (Īrijas–Velsas KIP), bija iesniegti ar statistikas datiem pamatoti integrēti reģionu apraksti. Analīze bija vispilnīgākā pārbaudītajās B daļas programmās. To noteikti var izskaidrot ar faktu, ka katrā no šīm programmām piedalās lielāks skaits dalībvalstu. Ir daudzas grūtības, lai iegūtu viendabīgus un aktuālus statistikas datus – vienā vai otrā dalībvalstī trūkst statistikas datu vai tie tiek iesniegti atšķirīgā laikā, vai arī tie iegūti pēc atšķirīgiem kritērijiem, vai arī šie dati nav ticami, ņemot vērā teritorijas sadalījumu ģeogrāfiski mazos apvidos A daļā.

| 56. | Šīs analīzes nav īpaši noderīgas, jo tās nepilda divas savas funkcijas:






  a) | pamatojoties uz tām, nav veiktas mērķtiecīgas izvēles, kuras būtu tuvinājušas attiecīgo reģionu stratēģiju izstrādei, kuras savukārt varētu tikt izmantotas KIP prioritāšu un pasākumu noteikšanai (sk. 58.–63. punktu); |
| --- | --- | --- |

56.

Šīs analīzes nav īpaši noderīgas, jo tās nepilda divas savas funkcijas:

a)

pamatojoties uz tām, nav veiktas mērķtiecīgas izvēles, kuras būtu tuvinājušas attiecīgo reģionu stratēģiju izstrādei, kuras savukārt varētu tikt izmantotas KIP prioritāšu un pasākumu noteikšanai (sk. 58.–63. punktu);

| b) | statistikas dati, ar kuriem pamatotas analīzes, nav palīdzējuši noteikt reģiona sākotnējo stāvokli, pret kuru, izmantojot rādītājus, varētu mērīt KIP ietekmi (sk. 73.–77. punktu). Tas savukārt neļauj veikt atbilstīgu ietekmes novērtēšanu. |
| --- | --- |

b)

statistikas dati, ar kuriem pamatotas analīzes, nav palīdzējuši noteikt reģiona sākotnējo stāvokli, pret kuru, izmantojot rādītājus, varētu mērīt KIP ietekmi (sk. 73.–77. punktu). Tas savukārt neļauj veikt atbilstīgu ietekmes novērtēšanu.

| 57. | Vajadzību precīzas identifikācijas trūkums Komisijas pamatnostādnēs attiecībā uz C daļu (sk. 24. punktu) atklājas arī šīs daļas KIP, kurās nav veikta nekāda veida analīze. Tādējādi ir grūti noteikt šo programmu mērķus un veidu, kādā varētu tikt mērīti programmu sasniegumi. |
| --- | --- |

57.

Vajadzību precīzas identifikācijas trūkums Komisijas pamatnostādnēs attiecībā uz C daļu (sk. 24. punktu) atklājas arī šīs daļas KIP, kurās nav veikta nekāda veida analīze. Tādējādi ir grūti noteikt šo programmu mērķus un veidu, kādā varētu tikt mērīti programmu sasniegumi.

Vai risināmo problēmu iemesls ir robežas pastāvēšana?

| 58. | Aprakstos, līdzīgi kā tradicionālajās ERAF intervences programmās, ir izklāstītas attīstības problēmas un nav pievērsta pastiprināta uzmanība problēmām, kuras ir saistītas ar robežām, piemēram, “trūkstošās saiknes” (20). Tomēr:






  a) | dažās jomās robežas var kavēt attīstības mērķu sasniegšanu. Piemēram, ja vienā robežas pusē rodas vides problēmas, tās ietekmē arī otru robežas pusi (ūdens kvalitāte, cīņa ar ugunsgrēkiem, apmežošana, kopīgas darbības aizsargājamās teritorijās, dabas katastrofas utt.); |
| --- | --- | --- |

58.

Aprakstos, līdzīgi kā tradicionālajās ERAF intervences programmās, ir izklāstītas attīstības problēmas un nav pievērsta pastiprināta uzmanība problēmām, kuras ir saistītas ar robežām, piemēram, “trūkstošās saiknes” (20). Tomēr:

a)

dažās jomās robežas var kavēt attīstības mērķu sasniegšanu. Piemēram, ja vienā robežas pusē rodas vides problēmas, tās ietekmē arī otru robežas pusi (ūdens kvalitāte, cīņa ar ugunsgrēkiem, apmežošana, kopīgas darbības aizsargājamās teritorijās, dabas katastrofas utt.);

| b) | dažās programmās ir sniegts pārrobežu sadarbības vērtējums un no tās izrietošie iespējamie ieguvumi dažādās nozarēs, piemēram, darba tirgū, transporta un komunikāciju jomā, zinātnes un veselības aprūpes nozarē (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein KIP, Ems-Dollart reģiona KIP). Citā programmā (Spānijas–Portugāles KIP) ir uzsvērts sadarbības izdevīgums citās jomās, piemēram, dzelzceļa pārvadājumu jomā un telpas, upju un ūdens resursu vadībā pierobežas teritorijā utt.; |
| --- | --- |

b)

dažās programmās ir sniegts pārrobežu sadarbības vērtējums un no tās izrietošie iespējamie ieguvumi dažādās nozarēs, piemēram, darba tirgū, transporta un komunikāciju jomā, zinātnes un veselības aprūpes nozarē (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein KIP, Ems-Dollart reģiona KIP). Citā programmā (Spānijas–Portugāles KIP) ir uzsvērts sadarbības izdevīgums citās jomās, piemēram, dzelzceļa pārvadājumu jomā un telpas, upju un ūdens resursu vadībā pierobežas teritorijā utt.;

| c) | B daļas programmā (Ziemeļrietumeiropas KIP) ir uzsvērts vairāku jaunu ar teritorijas attīstību (ETAP) saistītu jautājumu starptautiskais raksturs. Tas attiecas, piemēram, uz jaunu alternatīvu transporta veidu attīstīšanu un to savstarpējo savietojamību, reģiona upju vadības koordināciju, apmežošanu, pilsētu piemērošanu tam, lai tās viena otru papildinātu, transporta attīstību reģiona nomalē, pret Lamanša kanāla piesārņošanu vērsto darbību koordināciju u. c. |
| --- | --- |

c)

B daļas programmā (Ziemeļrietumeiropas KIP) ir uzsvērts vairāku jaunu ar teritorijas attīstību (ETAP) saistītu jautājumu starptautiskais raksturs. Tas attiecas, piemēram, uz jaunu alternatīvu transporta veidu attīstīšanu un to savstarpējo savietojamību, reģiona upju vadības koordināciju, apmežošanu, pilsētu piemērošanu tam, lai tās viena otru papildinātu, transporta attīstību reģiona nomalē, pret Lamanša kanāla piesārņošanu vērsto darbību koordināciju u. c.

Vai programmu prioritātes sakrīt ar apzinātajām vajadzībām?

| 59. | Lielākā daļa A daļas programmu ir izstrādātas, pamatojoties uz Komisijas pamatnostādnēs ieteikto “no augšas uz apakšu” pieeju – potenciālie KI ieinteresētie partneri tika aicināti sagatavot priekšlikumus par tām jomām, kurās būtu jāīsteno projekti. Šie priekšlikumi palīdzēja, neizdarot izvēli, noteikt pasākumus un vēlāk arī KIP prioritātes. Bija vērojama vēlme izstrādāt ļoti plašas programmas, kuru īstenošanā varētu piedalīties pēc iespējas vairāk dalībnieku. Reizēm attiecīgās dalībvalstis pirms reģiona situācijas analīzes kopīgi izvēlējās pasākumus (Ems-Dollart reģiona KIP, Spānijas–Portugāles KIP). |
| --- | --- |

59.

Lielākā daļa A daļas programmu ir izstrādātas, pamatojoties uz Komisijas pamatnostādnēs ieteikto “no augšas uz apakšu” pieeju – potenciālie KI ieinteresētie partneri tika aicināti sagatavot priekšlikumus par tām jomām, kurās būtu jāīsteno projekti. Šie priekšlikumi palīdzēja, neizdarot izvēli, noteikt pasākumus un vēlāk arī KIP prioritātes. Bija vērojama vēlme izstrādāt ļoti plašas programmas, kuru īstenošanā varētu piedalīties pēc iespējas vairāk dalībnieku. Reizēm attiecīgās dalībvalstis pirms reģiona situācijas analīzes kopīgi izvēlējās pasākumus (Ems-Dollart reģiona KIP, Spānijas–Portugāles KIP).

| 60. | Tādēļ sagatavotās programmas bieži ir ļoti plašas un ietver mākslīgi apvienotus pasākumus un noteiktie mērķi un prioritātes ir abstrakti. Šādu mērķu sasniegšanu nav iespējams izmērīt. Līdzīgas piezīmes par šo posmu ir izteikuši jau vairāki priekšvērtētāji (sk. 52.–53. punktu), un tādas ir atrodamas arī iepriekšējo posmu novērtējumos. Piemēram, visās pārbaudītajās A daļas programmās ir paredzēti pasākumi ekonomikas, sociālajā, lauku attīstības, cilvēkresursu, vides aizsardzības, kultūras mantojuma un tūrisma jomā. Tas izskaidro to, kāpēc šīs KIP gandrīz nav atšķirīgas no klasiskajām intervences programmām, izņemot to vienīgo atšķirību, proti, īpašos iniciatīvas īstenošanas noteikumus (sk. 43.–49. punktu). Vienā gadījumā, kad Komisija uzskatīja, ka pasākumi ir pārāk plaši (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein KIP), viena prioritāte tika svītrota, bet tai pakārtotie pasākumi tika iedalīti citās prioritātēs. |
| --- | --- |

60.

Tādēļ sagatavotās programmas bieži ir ļoti plašas un ietver mākslīgi apvienotus pasākumus un noteiktie mērķi un prioritātes ir abstrakti. Šādu mērķu sasniegšanu nav iespējams izmērīt. Līdzīgas piezīmes par šo posmu ir izteikuši jau vairāki priekšvērtētāji (sk. 52.–53. punktu), un tādas ir atrodamas arī iepriekšējo posmu novērtējumos. Piemēram, visās pārbaudītajās A daļas programmās ir paredzēti pasākumi ekonomikas, sociālajā, lauku attīstības, cilvēkresursu, vides aizsardzības, kultūras mantojuma un tūrisma jomā. Tas izskaidro to, kāpēc šīs KIP gandrīz nav atšķirīgas no klasiskajām intervences programmām, izņemot to vienīgo atšķirību, proti, īpašos iniciatīvas īstenošanas noteikumus (sk. 43.–49. punktu). Vienā gadījumā, kad Komisija uzskatīja, ka pasākumi ir pārāk plaši (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein KIP), viena prioritāte tika svītrota, bet tai pakārtotie pasākumi tika iedalīti citās prioritātēs.

| 61. | B daļas gadījumā pasākumi ir specifiskāki, jo abos pārbaudītajos gadījumos tie ir saistīti ar ETAP. Neskatoties uz to, lai panāktu vienošanos starp dažādām dalībvalstīm, tajos ir saglabātas dažādas ETAP (21) prioritātes un ir pievienotas vēl citas. Ņemot vērā to, ka šīs programmas aptvertā teritorija ir lielāka nekā lielāko ES dalībvalstu teritorija, neviens no pasākumiem nav īpaši nozīmīgs. |
| --- | --- |

61.

B daļas gadījumā pasākumi ir specifiskāki, jo abos pārbaudītajos gadījumos tie ir saistīti ar ETAP. Neskatoties uz to, lai panāktu vienošanos starp dažādām dalībvalstīm, tajos ir saglabātas dažādas ETAP (21) prioritātes un ir pievienotas vēl citas. Ņemot vērā to, ka šīs programmas aptvertā teritorija ir lielāka nekā lielāko ES dalībvalstu teritorija, neviens no pasākumiem nav īpaši nozīmīgs.

| 62. | C daļas programmas, kuras neietver vajadzību analīzi un kurās nav sadalīts pamatnostādnēs šai daļai noteiktais vispārīgais mērķis, nav iedalītas prioritātēs un pasākumos. |
| --- | --- |

62.

C daļas programmas, kuras neietver vajadzību analīzi un kurās nav sadalīts pamatnostādnēs šai daļai noteiktais vispārīgais mērķis, nav iedalītas prioritātēs un pasākumos.

| 63. | Visās pārbaudītajās A un B daļas programmās nav atbilstības starp Interreg atbilstīgā reģiona analīzi un programmas prioritāšu un stratēģijas definīciju. Galvenie programmas pasākumi tika izstrādāti, pamatojoties uz problēmām, kuras šajās programmās nav izskaidrotas, un to saturs ir ļoti plašs. “No augšas uz apakšu” un “no apakšas uz augšu” apvienotajai pieejai ir jāļauj vienlaicīgi ņemt vērā gan no veiktās sākotnējās analīzes izrietošās vajadzības, gan arī iesaistīto vietējo partneru izteiktās vajadzības. Lai gan tas, ka KIP īstenošanas iestādes un finansējuma pamati veicina sadarbību (sk. 50. punktu), tas nav palīdzējis izveidot mērķtiecīgu stratēģiju, kura būtu vērsta uz to problēmu risināšanu, kas saistītas ar robežām. |
| --- | --- |

63.

Visās pārbaudītajās A un B daļas programmās nav atbilstības starp Interreg atbilstīgā reģiona analīzi un programmas prioritāšu un stratēģijas definīciju. Galvenie programmas pasākumi tika izstrādāti, pamatojoties uz problēmām, kuras šajās programmās nav izskaidrotas, un to saturs ir ļoti plašs. “No augšas uz apakšu” un “no apakšas uz augšu” apvienotajai pieejai ir jāļauj vienlaicīgi ņemt vērā gan no veiktās sākotnējās analīzes izrietošās vajadzības, gan arī iesaistīto vietējo partneru izteiktās vajadzības. Lai gan tas, ka KIP īstenošanas iestādes un finansējuma pamati veicina sadarbību (sk. 50. punktu), tas nav palīdzējis izveidot mērķtiecīgu stratēģiju, kura būtu vērsta uz to problēmu risināšanu, kas saistītas ar robežām.

Vai
  Interreg III
  KIP un tradicionālā
  ERAF
  intervence ir viens otru papildinoši pasākumi?

| 64. | Pārbaudītās A daļas KIP reizēm ietver apsvērumus, kuru mērķis ir pierādīt, ka tās savstarpēji papildinās ar tradicionālajām intervences programmām. Faktiski šī savstarpējā papildināšanās izriet tikai no fakta, ka Interreg KIP ir pārāk plašas un ka tās ietver daudzus tradicionālo intervences programmu pasākumus, to vienīgā atšķirība ir redzama to īstenošanas noteikumos (22) (sk. 22.–25. un 59.–60. punktu). |
| --- | --- |

64.

Pārbaudītās A daļas KIP reizēm ietver apsvērumus, kuru mērķis ir pierādīt, ka tās savstarpēji papildinās ar tradicionālajām intervences programmām. Faktiski šī savstarpējā papildināšanās izriet tikai no fakta, ka Interreg KIP ir pārāk plašas un ka tās ietver daudzus tradicionālo intervences programmu pasākumus, to vienīgā atšķirība ir redzama to īstenošanas noteikumos (22) (sk. 22.–25. un 59.–60. punktu).

| 65. | Pārbaudot B un C daļas, salīdzināšana netika veikta, attiecīgie reģioni pārsvarā atbilst vairākiem desmitiem dažādu 1. un 2. mērķa programmu. Iespējamie apsvērumi attiecībā uz savstarpējo papildināšanos ir tikai formāla atbilde uz tiesību aktos ietvertajām prasībām (Ziemeļrietumeiropas KIP). |
| --- | --- |

65.

Pārbaudot B un C daļas, salīdzināšana netika veikta, attiecīgie reģioni pārsvarā atbilst vairākiem desmitiem dažādu 1. un 2. mērķa programmu. Iespējamie apsvērumi attiecībā uz savstarpējo papildināšanos ir tikai formāla atbilde uz tiesību aktos ietvertajām prasībām (Ziemeļrietumeiropas KIP).

Vai pirmie apstiprinātie projekti tiešām ir pārrobežu projekti, un vai tiem ir pievienotā vērtība?

| 66. | Visās pārbaudītajās programmās no Komisijas pamatnostādnēm pārņemtā (sk. 13.–14. punktu) Eiropas pārrobežu projekta definīcija izpaužas atbilstības un izvēles kritērijos, kuriem ir piemērots punktu novērtējums (izņemot Ems-Dollart reģiona KIP). Šie kritēriji attiecas, piemēram, uz abu robežas pušu ietekmi, sadarbības intensitāti starp partneriem un pārrobežu tīklu izveidi. Citi kritēriji ir pievienoti, lai novērtētu vispārīgo projekta kvalitāti, piemēram, tā ietekmi uz pasākuma mērķiem, tā inovāciju faktoru, rezultātu ilgtspējību un sadarbības partneru spēju īstenot projektu līdz galam. Katra projekta novērtējums, uz kura pamata to varētu salīdzināt ar citiem projektiem, ne vienmēr tiek veikts (Alpu KIP, Spānijas–Portugāles KIP, Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein KIP, Ziemeļu zonas KIP). Bez tam nevienam no pārbaudītajiem projektiem nebija noteiktas obligātās kvalitātes prasības, kuras jāizpilda, lai projektu varētu iesniegt lēmuma pieņemšanai vai lai to varētu apstiprināt. Tomēr būtu vēlams noteikt obligātās kvalitātes prasības, jo rūpes par apropriāciju izlietojumu var novest pie sliktākas kvalitātes projektu apstiprināšanas. |
| --- | --- |

66.

Visās pārbaudītajās programmās no Komisijas pamatnostādnēm pārņemtā (sk. 13.–14. punktu) Eiropas pārrobežu projekta definīcija izpaužas atbilstības un izvēles kritērijos, kuriem ir piemērots punktu novērtējums (izņemot Ems-Dollart reģiona KIP). Šie kritēriji attiecas, piemēram, uz abu robežas pušu ietekmi, sadarbības intensitāti starp partneriem un pārrobežu tīklu izveidi. Citi kritēriji ir pievienoti, lai novērtētu vispārīgo projekta kvalitāti, piemēram, tā ietekmi uz pasākuma mērķiem, tā inovāciju faktoru, rezultātu ilgtspējību un sadarbības partneru spēju īstenot projektu līdz galam. Katra projekta novērtējums, uz kura pamata to varētu salīdzināt ar citiem projektiem, ne vienmēr tiek veikts (Alpu KIP, Spānijas–Portugāles KIP, Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein KIP, Ziemeļu zonas KIP). Bez tam nevienam no pārbaudītajiem projektiem nebija noteiktas obligātās kvalitātes prasības, kuras jāizpilda, lai projektu varētu iesniegt lēmuma pieņemšanai vai lai to varētu apstiprināt. Tomēr būtu vēlams noteikt obligātās kvalitātes prasības, jo rūpes par apropriāciju izlietojumu var novest pie sliktākas kvalitātes projektu apstiprināšanas.

| 67. | Lielākā daļa pārbaudīto projektu (23) ir Eiropas pārrobežu projekti, tos ir sagatavojuši partneri no dažādām dalībvalstīm, un tie jāīsteno visiem kopīgi. Projektiem ir raksturīga sadarbība. Dažos projektos tomēr galvenokārt ir abās robežas pusēs īstenotu apakšprojektu salīdzināšana, un to Eiropas līmeņa vērtība ir samērā zema (A daļā – ūdenstūrismam piemērotas infrastruktūras izveide abās robežas pusēs, muzeju ierīkošana, divu vēsturisku ēku atjaunošana. Turpmāk ir paredzēts īstenot kādu darbību, kuras mērķis ir piešķirt šiem projektiem pārrobežu nozīmi – divu ceļu remonts vienā robežas pusē un jauna ceļa izbūve otrā, tehnoloģiju parka daļas izbūve vienā robežas pusē un tirdzniecības parka – otrā robežas pusē. B daļā – astoņu partneru no četrām dalībvalstīm saslēgšana tīklā, lai katram no reģioniem uz vienota modeļa pamata būtu iespējams izveidot savu interneta portālu). |
| --- | --- |

67.

Lielākā daļa pārbaudīto projektu (23) ir Eiropas pārrobežu projekti, tos ir sagatavojuši partneri no dažādām dalībvalstīm, un tie jāīsteno visiem kopīgi. Projektiem ir raksturīga sadarbība. Dažos projektos tomēr galvenokārt ir abās robežas pusēs īstenotu apakšprojektu salīdzināšana, un to Eiropas līmeņa vērtība ir samērā zema (A daļā – ūdenstūrismam piemērotas infrastruktūras izveide abās robežas pusēs, muzeju ierīkošana, divu vēsturisku ēku atjaunošana. Turpmāk ir paredzēts īstenot kādu darbību, kuras mērķis ir piešķirt šiem projektiem pārrobežu nozīmi – divu ceļu remonts vienā robežas pusē un jauna ceļa izbūve otrā, tehnoloģiju parka daļas izbūve vienā robežas pusē un tirdzniecības parka – otrā robežas pusē. B daļā – astoņu partneru no četrām dalībvalstīm saslēgšana tīklā, lai katram no reģioniem uz vienota modeļa pamata būtu iespējams izveidot savu interneta portālu).

| 68. | Projektu ieguldījums ar robežām saistītu problēmu risināšanā ne vienmēr ir liels, jo dažos projektos ir paredzēta vienīgi pieredzes apmaiņa, un tie nav vērsti uz konkrētu darbību (A daļā – prasmju nodošana medicīnas nozarē, pieredzes apmaiņa starp lauksaimniekiem, tādu organizāciju tīkla izveide, kas sniedz atbalstu uzņēmumiem, rīkojot kopīgus seminārus. B daļā – pieredzes apmaiņa cīņā pret krastu eroziju). |
| --- | --- |

68.

Projektu ieguldījums ar robežām saistītu problēmu risināšanā ne vienmēr ir liels, jo dažos projektos ir paredzēta vienīgi pieredzes apmaiņa, un tie nav vērsti uz konkrētu darbību (A daļā – prasmju nodošana medicīnas nozarē, pieredzes apmaiņa starp lauksaimniekiem, tādu organizāciju tīkla izveide, kas sniedz atbalstu uzņēmumiem, rīkojot kopīgus seminārus. B daļā – pieredzes apmaiņa cīņā pret krastu eroziju).

| 69. | Analizējot pirmos apstiprinātos projektus, ir redzams, ka projektu definīcija attiecībā uz Eiropas pārrobežu sadarbību ir ievērota un ka daudzos projektos ir paredzēta sadarbība starp dažādiem partneriem. Vairāku projektu pievienotā vērtība tomēr ir zema, jo tie vai nu nav vērsti uz darbību, vai arī tos būtu bijis vēlams realizēt citos reģionos. Kaut gan būtu iespējams uzlabot izvēles kritēriju sistēmu, minētie trūkumi galvenokārt izriet no pārāk plašajiem mērķiem, kuriem katrā KIP attiecīgi seko plaši pasākumi (sk. 59.–63. punktu). |
| --- | --- |

69.

Analizējot pirmos apstiprinātos projektus, ir redzams, ka projektu definīcija attiecībā uz Eiropas pārrobežu sadarbību ir ievērota un ka daudzos projektos ir paredzēta sadarbība starp dažādiem partneriem. Vairāku projektu pievienotā vērtība tomēr ir zema, jo tie vai nu nav vērsti uz darbību, vai arī tos būtu bijis vēlams realizēt citos reģionos. Kaut gan būtu iespējams uzlabot izvēles kritēriju sistēmu, minētie trūkumi galvenokārt izriet no pārāk plašajiem mērķiem, kuriem katrā KIP attiecīgi seko plaši pasākumi (sk. 59.–63. punktu).

SASNIEGUMU PĒCVĒRTĒŠANAS IESPĒJAMĪBA

| 70. | Pamatregula par struktūrfondiem paredz intervenču izvērtēšanu, un jo īpaši pēcvērtēšanu, lai tādējādi novērtētu to ietekmi. Pēcvērtēšanas rezultāti jāizmanto, lai uzlabotu intervenču kvalitāti nākamajos periodos. |
| --- | --- |

70.

Pamatregula par struktūrfondiem paredz intervenču izvērtēšanu, un jo īpaši pēcvērtēšanu, lai tādējādi novērtētu to ietekmi. Pēcvērtēšanas rezultāti jāizmanto, lai uzlabotu intervenču kvalitāti nākamajos periodos.

Vai programmu mērķi ir labi strukturēti?

| 71. | Kā to pierādīja prioritāšu un pasākumu noteikšanas process kopienas iniciatīvas programmām iepriekš pārbaudītajā A un B daļā (sk. 55.–63. punktu), mērķus nebija iespējams noteikt, pamatojoties uz reģiona stāvokļa analīzi vai stratēģijas izvēli. Programmām pārsvarā ir viens vai divi vispārīgi mērķi, kuriem ir pakārtoti daži apakšmērķi, izņemot dažas programmas, kam ir izvirzīti daudzi apakšmērķi (15 apakšmērķi Spānijas–Portugāles KIP, 21 – Ziemeļrietumeiropas KIP un 10 – Vidusjūras rietumu reģiona KIP) (sk. 5. tabulu). Viena galvenā mērķa trūkums, kurš būtu sīkāk izvērsts apakšmērķos, rada grūtības ietekmes novērtēšanā. |
| --- | --- |

71.

Kā to pierādīja prioritāšu un pasākumu noteikšanas process kopienas iniciatīvas programmām iepriekš pārbaudītajā A un B daļā (sk. 55.–63. punktu), mērķus nebija iespējams noteikt, pamatojoties uz reģiona stāvokļa analīzi vai stratēģijas izvēli. Programmām pārsvarā ir viens vai divi vispārīgi mērķi, kuriem ir pakārtoti daži apakšmērķi, izņemot dažas programmas, kam ir izvirzīti daudzi apakšmērķi (15 apakšmērķi Spānijas–Portugāles KIP, 21 – Ziemeļrietumeiropas KIP un 10 – Vidusjūras rietumu reģiona KIP) (sk. 5. tabulu). Viena galvenā mērķa trūkums, kurš būtu sīkāk izvērsts apakšmērķos, rada grūtības ietekmes novērtēšanā.

| 72. | KIP C daļā ir sagatavotas, iekļaujot tajās vienu Komisijas noteiktu mērķi, kas paredz kohēzijas un reģionālās attīstības politikas un instrumentu pilnveidošanu. Nav noteikts neviens apakšmērķis. |
| --- | --- |

72.

KIP C daļā ir sagatavotas, iekļaujot tajās vienu Komisijas noteiktu mērķi, kas paredz kohēzijas un reģionālās attīstības politikas un instrumentu pilnveidošanu. Nav noteikts neviens apakšmērķis.

Vai mērķi ir izmērāmi un kvantificējami?

| 73. | Komisija pieprasīja, lai katrā programmā tiktu iekļauti rādītāji, izņemot C daļas programmas, kurām šī prasība tika atlikta līdz laikam, kad būs apstiprināts pietiekams skaits projektu un saprasts, kāda veida pasākumi tiek īstenoti. Tātad tika sagatavoti rādītāji. Tomēr visās pārbaudītajās programmās vai nu nav minēts veids, kādā iespējams novērtēt to ietekmi, vai arī tas ir ļoti neprecīzs un ļauj novērtēt tikai vienu izvirzīto mērķu aspektu. Ja vērtēšana attiecas uz prioritātēm, tiek skarta tikai daļa no tās veidojošiem pasākumiem (sk. 5. tabulu). Bez tam dažām programmām katram projekta partnerim ir iespēja pašam noteikt arī savus rādītājus (Ems-Dollart reģiona KIP, Alpu KIP, Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein KIP). |
| --- | --- |

73.

Komisija pieprasīja, lai katrā programmā tiktu iekļauti rādītāji, izņemot C daļas programmas, kurām šī prasība tika atlikta līdz laikam, kad būs apstiprināts pietiekams skaits projektu un saprasts, kāda veida pasākumi tiek īstenoti. Tātad tika sagatavoti rādītāji. Tomēr visās pārbaudītajās programmās vai nu nav minēts veids, kādā iespējams novērtēt to ietekmi, vai arī tas ir ļoti neprecīzs un ļauj novērtēt tikai vienu izvirzīto mērķu aspektu. Ja vērtēšana attiecas uz prioritātēm, tiek skarta tikai daļa no tās veidojošiem pasākumiem (sk. 5. tabulu). Bez tam dažām programmām katram projekta partnerim ir iespēja pašam noteikt arī savus rādītājus (Ems-Dollart reģiona KIP, Alpu KIP, Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein KIP).

| 74. | Dažas A daļas programmas ietver noteiktus mērķus, kuri nav saistīti ar rādītājiem un kuri tiek dēvēti par pārrobežu konteksta rādītājiem (24) un sadarbības intensitātes rādītājiem (25) (Alpu KIP, Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein KIP, Ems-Dollart reģiona KIP; Spānijas–Portugāles KIP tos paredz, bet tie nav izstrādāti). Kaut gan rādītāji dažādās programmās ir atšķirīgi, tie visi ir vispārīgi, un programma no tiem iegūst maz. Plašākā iniciatīvas A daļai tie tomēr var tikt piemēroti, ja būtu izstrādāti un saskaņoti piemēroti visām šīs daļas KIP. |
| --- | --- |

74.

Dažas A daļas programmas ietver noteiktus mērķus, kuri nav saistīti ar rādītājiem un kuri tiek dēvēti par pārrobežu konteksta rādītājiem (24) un sadarbības intensitātes rādītājiem (25) (Alpu KIP, Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein KIP, Ems-Dollart reģiona KIP; Spānijas–Portugāles KIP tos paredz, bet tie nav izstrādāti). Kaut gan rādītāji dažādās programmās ir atšķirīgi, tie visi ir vispārīgi, un programma no tiem iegūst maz. Plašākā iniciatīvas A daļai tie tomēr var tikt piemēroti, ja būtu izstrādāti un saskaņoti piemēroti visām šīs daļas KIP.

| 75. | Vēl viens trūkums ir tāds, ka nav noteikti informācijas avoti, uz kuriem pamatojoties tiks aprēķināti rādītāji vai arī kādā veidā tie tiks iegūti. Bieži vien nav iespējams noteikt saikni starp zemāko un augstāko līmeņu rādītājiem, tātad bieži nav skaidrs, kuri rādītāji attiecas uz atsevišķiem projektiem, bet kuri – uz vispārīgiem KIP mērķiem. |
| --- | --- |

75.

Vēl viens trūkums ir tāds, ka nav noteikti informācijas avoti, uz kuriem pamatojoties tiks aprēķināti rādītāji vai arī kādā veidā tie tiks iegūti. Bieži vien nav iespējams noteikt saikni starp zemāko un augstāko līmeņu rādītājiem, tātad bieži nav skaidrs, kuri rādītāji attiecas uz atsevišķiem projektiem, bet kuri – uz vispārīgiem KIP mērķiem.

| 76. | Visbeidzot, neņemot vērā atklātos trūkumus, vairākām programmām ir mēģināts vispārējā, prioritāšu vai reizēm pasākumu līmenī veikt kvantifikāciju. Nebija iespējams iegūt darba dokumentus, kuros būtu redzams, kādā veidā kvantifikācija ir īstenota. Tomēr, lai šiem kvantificētajiem mērķiem būtu kāda nozīme, jābūt iespējai tos vēlāk salīdzināt ar to, kas ir panākts, lai varētu izdarīt secinājumus. Ja nav iespējams noteikt, kādos apstākļos ir izvirzīti mērķi, secinājumi, kas izdarīti salīdzināšanā, nebūs pietiekami pamatoti. |
| --- | --- |

76.

Visbeidzot, neņemot vērā atklātos trūkumus, vairākām programmām ir mēģināts vispārējā, prioritāšu vai reizēm pasākumu līmenī veikt kvantifikāciju. Nebija iespējams iegūt darba dokumentus, kuros būtu redzams, kādā veidā kvantifikācija ir īstenota. Tomēr, lai šiem kvantificētajiem mērķiem būtu kāda nozīme, jābūt iespējai tos vēlāk salīdzināt ar to, kas ir panākts, lai varētu izdarīt secinājumus. Ja nav iespējams noteikt, kādos apstākļos ir izvirzīti mērķi, secinājumi, kas izdarīti salīdzināšanā, nebūs pietiekami pamatoti.

| 77. | Pastāv tendence atlikt jautājumu par mērķu sasniegšanas līmeņa novērtējumu. Katras KIP mērķu vispārīgais raksturs un pasākumu dažādība ir būtisks šķērslis noderīgu un adekvātu rādītāju noteikšanai. Tomēr ir svarīgi ieviest skaidrību attiecībā uz rādītājiem un atlasīt tādus, kuri ir noderīgi KIP gaitas uzraudzībai, lēmumu pieņemšanai un programmas ietekmes izmērīšanai. |
| --- | --- |

77.

Pastāv tendence atlikt jautājumu par mērķu sasniegšanas līmeņa novērtējumu. Katras KIP mērķu vispārīgais raksturs un pasākumu dažādība ir būtisks šķērslis noderīgu un adekvātu rādītāju noteikšanai. Tomēr ir svarīgi ieviest skaidrību attiecībā uz rādītājiem un atlasīt tādus, kuri ir noderīgi KIP gaitas uzraudzībai, lēmumu pieņemšanai un programmas ietekmes izmērīšanai.

| 78. | Tikai divās no astoņām pārbaudītajām programmām (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein KIP un Ems-Dollart reģiona KIP) tika izmantota datorizēta projektu vadības sistēma un to rīcībā bija datubāze, kurā tika apkopota informācija, kas izmantojama, lai noteiktu rādītājus. Sistēmas izolēti bija izstrādājuši dalībvalstu reģioni, kas var vienīgi izraisīt izmaksu paaugstināšanos un KIP uzraudzības ieviešanas aizkavēšanos. |
| --- | --- |

78.

Tikai divās no astoņām pārbaudītajām programmām (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein KIP un Ems-Dollart reģiona KIP) tika izmantota datorizēta projektu vadības sistēma un to rīcībā bija datubāze, kurā tika apkopota informācija, kas izmantojama, lai noteiktu rādītājus. Sistēmas izolēti bija izstrādājuši dalībvalstu reģioni, kas var vienīgi izraisīt izmaksu paaugstināšanos un KIP uzraudzības ieviešanas aizkavēšanos.

SECINĀJUMS UN IETEIKUMI

Secinājums

| 79. | Salīdzinājumā ar trūkumiem, ko Palāta konstatēja, pārbaudot Interreg I, Eiropas pārrobežu projekti un sadarbība KIP īstenošanā ir uzlabojusies (sk. 7. punktu). Tomēr joprojām vērojama nopietna kavēšanās, un, neraugoties uz zināmiem centieniem, uz jautājumu par KI ietekmes novērtējumu apmierinoša atbilde vēl nav sniegta. Daļēji tam par iemeslu ir pamatnostādnēs izvirzīto mērķu un KIP nenoteiktais un ļoti plašais raksturs. |
| --- | --- |

79.

Salīdzinājumā ar trūkumiem, ko Palāta konstatēja, pārbaudot Interreg I, Eiropas pārrobežu projekti un sadarbība KIP īstenošanā ir uzlabojusies (sk. 7. punktu). Tomēr joprojām vērojama nopietna kavēšanās, un, neraugoties uz zināmiem centieniem, uz jautājumu par KI ietekmes novērtējumu apmierinoša atbilde vēl nav sniegta. Daļēji tam par iemeslu ir pamatnostādnēs izvirzīto mērķu un KIP nenoteiktais un ļoti plašais raksturs.

Pamatnostādnēs galvenā uzmanība ir pievērsta darbības procedūrām, bet šis dokuments bija pieejams pārāk vēlu un tajā definētie mērķi ir pārāk vispārēji

| 80. | Komisijas pamatnostādnes ietver katrā KIP īstenojamā Eiropas pārrobežu projekta definīciju (sk. 13.–14. punktu) un stingrākas prasības attiecībā uz īstenošanu ar nolūku veicināt sadarbību. Tomēr nav pietiekoši pievērsta uzmanība jautājumam par sadarbības īstenošanu ar tādu uzticamu kopīgu struktūru palīdzību kā EEIG. Šīs struktūras var pārstāvēt dažādus iesaistītos reģionus un būt atbildīgas par īstenošanu (sk. 15.–16. punktu). |
| --- | --- |

80.

Komisijas pamatnostādnes ietver katrā KIP īstenojamā Eiropas pārrobežu projekta definīciju (sk. 13.–14. punktu) un stingrākas prasības attiecībā uz īstenošanu ar nolūku veicināt sadarbību. Tomēr nav pietiekoši pievērsta uzmanība jautājumam par sadarbības īstenošanu ar tādu uzticamu kopīgu struktūru palīdzību kā EEIG. Šīs struktūras var pārstāvēt dažādus iesaistītos reģionus un būt atbildīgas par īstenošanu (sk. 15.–16. punktu).

| 81. | Komisijas rīcībā nebija analīzes par atbilstīgo robežapgabalu īpašo situāciju un gūtajiem sasniegumiem KI mērķu vai KIP raksturīgo mērķu realizēšanā. Jaunās pamatnostādnes nav paredzējušas mērķtiecīgus un izmēramus mērķus. Tās drīzāk veido iespējamo darbību jomu, kurā dalībvalstu reģioni aicināti kopīgi strādāt pie jautājumiem, kas viņiem jānosaka kopīgi. Ja konkrētu mērķu izvirzīšanai netiks veikta izvēle KIP līmenī, KI īstenošana novedīs pie resursu dekoncentrācijas. Komisija nav noteikusi vienotus rādītājus, ar kuru palīdzību Kopienas globālā līmenī izsvērt sasniegtos panākumus, īstenojot iniciatīvu (sk. 17.–25. punktu). |
| --- | --- |

81.

Komisijas rīcībā nebija analīzes par atbilstīgo robežapgabalu īpašo situāciju un gūtajiem sasniegumiem KI mērķu vai KIP raksturīgo mērķu realizēšanā. Jaunās pamatnostādnes nav paredzējušas mērķtiecīgus un izmēramus mērķus. Tās drīzāk veido iespējamo darbību jomu, kurā dalībvalstu reģioni aicināti kopīgi strādāt pie jautājumiem, kas viņiem jānosaka kopīgi. Ja konkrētu mērķu izvirzīšanai netiks veikta izvēle KIP līmenī, KI īstenošana novedīs pie resursu dekoncentrācijas. Komisija nav noteikusi vienotus rādītājus, ar kuru palīdzību Kopienas globālā līmenī izsvērt sasniegtos panākumus, īstenojot iniciatīvu (sk. 17.–25. punktu).

| 82. | Izmantojot iedalījumu atbilstīgi NUTS nomenklatūrai, saistībā ar A daļu nav rasts risinājums problēmai par to, ka dažās dalībvalstīs ir pārāk plaši apvidi, lai varētu notikt efektīva sadarbība (sk. 26. punktu). |
| --- | --- |

82.

Izmantojot iedalījumu atbilstīgi NUTS nomenklatūrai, saistībā ar A daļu nav rasts risinājums problēmai par to, ka dažās dalībvalstīs ir pārāk plaši apvidi, lai varētu notikt efektīva sadarbība (sk. 26. punktu).

| 83. | Komisijas izstrādātās pamatnostādnes un darba dokumenti, kuru mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm izstrādāt savas programmas, tika publicēti novēloti pēc tam, kad KIP priekšlikumu sagatavošana dalībvalstīs bija jau uzsākta. Tas izraisīja KIP īstenošanas aizkavēšanos un varēja novest pie nepietiekamas kvalitātes programmām (sk. 28.–29. punktu). |
| --- | --- |

83.

Komisijas izstrādātās pamatnostādnes un darba dokumenti, kuru mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm izstrādāt savas programmas, tika publicēti novēloti pēc tam, kad KIP priekšlikumu sagatavošana dalībvalstīs bija jau uzsākta. Tas izraisīja KIP īstenošanas aizkavēšanos un varēja novest pie nepietiekamas kvalitātes programmām (sk. 28.–29. punktu).

KIP priekšlikumu vērtēšanas procedūra jāuzlabo

| 84. | Dalībvalstu iesniegto programmu priekšlikumu izvērtēšanas kritēriji attiecībā uz kvalitāti nebija pietiekami sīki izstrādāti un sagatavoti. KIP priekšlikumu izvērtēšanas procesā ne vienmēr tika veikti vēlamie uzlabojumi (sk. 31.–33.a punktu). |
| --- | --- |

84.

Dalībvalstu iesniegto programmu priekšlikumu izvērtēšanas kritēriji attiecībā uz kvalitāti nebija pietiekami sīki izstrādāti un sagatavoti. KIP priekšlikumu izvērtēšanas procesā ne vienmēr tika veikti vēlamie uzlabojumi (sk. 31.–33.a punktu).

| 85. | Programmu priekšlikumu pārbaudes laiks bija daudz ilgāks, nekā paredzēts. Šī aizkavēšanās saīsina periodu, kura laikā projektus var izstrādāt, un izraisa vairāk vai mazāk būtisku sadarbības procesa pārtraukumu starp atbilstīgajiem robežapgabaliem dalībvalstīs. Tādēļ 2000. gadā notika saistību apropriāciju pārdale un perioda pirmo četru gadu laikā maksājumu apropriācijas tika nepilnīgi izmantotas (sk. 35.–39. punktu). |
| --- | --- |

85.

Programmu priekšlikumu pārbaudes laiks bija daudz ilgāks, nekā paredzēts. Šī aizkavēšanās saīsina periodu, kura laikā projektus var izstrādāt, un izraisa vairāk vai mazāk būtisku sadarbības procesa pārtraukumu starp atbilstīgajiem robežapgabaliem dalībvalstīs. Tādēļ 2000. gadā notika saistību apropriāciju pārdale un perioda pirmo četru gadu laikā maksājumu apropriācijas tika nepilnīgi izmantotas (sk. 35.–39. punktu).

Programmas īstenošanas sagatavošana un uzsākšana visumā noris sadarbības garā

| 86. | Vairākums programmu guva labumu no tā, ka norisinājās iepriekšējas konsultācijas ar potenciālajiem projektu partneriem. Tomēr, tā kā šim procesam nesekoja izvēles izdarīšana, tad šis process noveda pie vājas mērķtiecības KIP (sk. 41.–42. punktu). |
| --- | --- |

86.

Vairākums programmu guva labumu no tā, ka norisinājās iepriekšējas konsultācijas ar potenciālajiem projektu partneriem. Tomēr, tā kā šim procesam nesekoja izvēles izdarīšana, tad šis process noveda pie vājas mērķtiecības KIP (sk. 41.–42. punktu).

| 87. | Tika izveidotas vienotas programmas īstenošanas struktūras un vienoti KIP finanšu pamati. Tas efektīvi pastiprināja sadarbību visu partneru starpā. Tomēr vajadzētu vēl veikt dažādus uzlabojumus, no vienas puses, tas, ka nav dažādas dalībvalstis pārstāvošas kopīgas struktūras, piešķīra vadošajām iestādēm mākslīgu lomu (sk. 43.–44. punktu); no otras puses, ne vienmēr tika ievērots sadarbības gars, kam būtu jāpastāv KTS izveidē, un daudzos gadījumos netika pilnībā ievērots vienota finanšu plāna princips tādēļ, ka SF, bet jo īpaši KI piešķirtie līdzekļi tika sadalīti pa dalībvalstīm (sk. 45.–50. punktu). |
| --- | --- |

87.

Tika izveidotas vienotas programmas īstenošanas struktūras un vienoti KIP finanšu pamati. Tas efektīvi pastiprināja sadarbību visu partneru starpā. Tomēr vajadzētu vēl veikt dažādus uzlabojumus, no vienas puses, tas, ka nav dažādas dalībvalstis pārstāvošas kopīgas struktūras, piešķīra vadošajām iestādēm mākslīgu lomu (sk. 43.–44. punktu); no otras puses, ne vienmēr tika ievērots sadarbības gars, kam būtu jāpastāv KTS izveidē, un daudzos gadījumos netika pilnībā ievērots vienota finanšu plāna princips tādēļ, ka SF, bet jo īpaši KI piešķirtie līdzekļi tika sadalīti pa dalībvalstīm (sk. 45.–50. punktu).

Analīzes visumā ir integrētas, bet ne īpaši noderīgas, jo nav saiknes starp analīzēm un programmas pasākumu definēšanu, jāvairo projektu pievienotā vērtība

| 88. | Priekšvērtētāji, veicinot galvenokārt KIP sagatavošanu un dokumentu izstrādāšanu, nespēj sniegt pilnīgi neatkarīgu kritisku slēdzienu, kādu no viņiem prasa (sk. 52. punktu). |
| --- | --- |

88.

Priekšvērtētāji, veicinot galvenokārt KIP sagatavošanu un dokumentu izstrādāšanu, nespēj sniegt pilnīgi neatkarīgu kritisku slēdzienu, kādu no viņiem prasa (sk. 52. punktu).

| 89. | Analīzes, kurām būtu jākalpo par pamatu KIP programmu prioritāšu un pasākumu noteikšanā, prasa daudz laika un darba, kā arī rada vajadzību piesaistīt ekspertus. Kaut arī analīzes ir galvenokārt vērstas uz atbilstīgajiem robežapgabaliem, tās tomēr nav īpaši noderīgas, jo īpaši tāpēc, ka tajās ietvertās ziņas netiek izmantotas reģiona sākotnējās situācijas noteikšanā, attiecībā pret kuru ar rādītāju palīdzību būtu jānovērtē KIP ietekme. Ja no “apakšas uz augšu” apspriežu procesa rezultāti nesakrīt ar šo analīžu rezultātiem, tad programmām būtu jāizskaidro tā iemesli (sk. 55.–57. punktu). |
| --- | --- |

89.

Analīzes, kurām būtu jākalpo par pamatu KIP programmu prioritāšu un pasākumu noteikšanā, prasa daudz laika un darba, kā arī rada vajadzību piesaistīt ekspertus. Kaut arī analīzes ir galvenokārt vērstas uz atbilstīgajiem robežapgabaliem, tās tomēr nav īpaši noderīgas, jo īpaši tāpēc, ka tajās ietvertās ziņas netiek izmantotas reģiona sākotnējās situācijas noteikšanā, attiecībā pret kuru ar rādītāju palīdzību būtu jānovērtē KIP ietekme. Ja no “apakšas uz augšu” apspriežu procesa rezultāti nesakrīt ar šo analīžu rezultātiem, tad programmām būtu jāizskaidro tā iemesli (sk. 55.–57. punktu).

| 90. | Turklāt konstatētās problēmas ir vispārīgas un tās nav īpaši radītas saistībā ar robežu esamību, kaut arī atsevišķu KIP pasākumi (vide, ar ETAP saistītie teritoriālie aspekti u. c.) pamatojas uz to, ka dabā robežas ir šķērslis (sk. 58. punktu). |
| --- | --- |

90.

Turklāt konstatētās problēmas ir vispārīgas un tās nav īpaši radītas saistībā ar robežu esamību, kaut arī atsevišķu KIP pasākumi (vide, ar ETAP saistītie teritoriālie aspekti u. c.) pamatojas uz to, ka dabā robežas ir šķērslis (sk. 58. punktu).

| 91. | Visbeidzot, šo analīžu un KIP prioritāšu cēloņsakarība ir neskaidra. Izvirzītajiem mērķiem, prioritātēm, kā arī pasākumiem pamatā ir citas vajadzības, nevis tās, kuru nolūks ir atrisināt ar robežām saistītas īpašās problēmas ar mērķtiecīgu pasākumu palīdzību. Programmās ietverta liela pasākumu dažādība, kas noved pie līdzekļu dekoncentrācijas un ietekmes vājināšanās. Lai gan KIP kopēja īstenošanas struktūra veicina pēc būtības sadarbību, tas nav novedis pie mērķtiecīgas stratēģijas (sk. 59.–63. punktu). |
| --- | --- |

91.

Visbeidzot, šo analīžu un KIP prioritāšu cēloņsakarība ir neskaidra. Izvirzītajiem mērķiem, prioritātēm, kā arī pasākumiem pamatā ir citas vajadzības, nevis tās, kuru nolūks ir atrisināt ar robežām saistītas īpašās problēmas ar mērķtiecīgu pasākumu palīdzību. Programmās ietverta liela pasākumu dažādība, kas noved pie līdzekļu dekoncentrācijas un ietekmes vājināšanās. Lai gan KIP kopēja īstenošanas struktūra veicina pēc būtības sadarbību, tas nav novedis pie mērķtiecīgas stratēģijas (sk. 59.–63. punktu).

| 92. | Programmas C daļā nav pietiekami noteiktas, jo tās apkopo īpašas un nekonkrētas pamatnostādnes, iztrūkstot priekšvērtējumam, kas būtu varējis precizēt vajadzības. Neiespējamība noteikt rādītājus arī norāda uz to, ka Komisija nebija pietiekami gatava šīs daļas ieviešanai (sk. 24., 57., 62., 72. punktu). |
| --- | --- |

92.

Programmas C daļā nav pietiekami noteiktas, jo tās apkopo īpašas un nekonkrētas pamatnostādnes, iztrūkstot priekšvērtējumam, kas būtu varējis precizēt vajadzības. Neiespējamība noteikt rādītājus arī norāda uz to, ka Komisija nebija pietiekami gatava šīs daļas ieviešanai (sk. 24., 57., 62., 72. punktu).

| 93. | KIP A daļā ir papildinājušas tradicionālās intervences galvenokārt tādēļ, ka Interreg KIP ir tik visaptverošas. Nav vērts pārbaudīt KIP komplementaritāti, ja vien tās nav mērķtiecīgākas (sk. 64.–65. punktu). |
| --- | --- |

93.

KIP A daļā ir papildinājušas tradicionālās intervences galvenokārt tādēļ, ka Interreg KIP ir tik visaptverošas. Nav vērts pārbaudīt KIP komplementaritāti, ja vien tās nav mērķtiecīgākas (sk. 64.–65. punktu).

| 94. | Lielākā pirmo apstiprināto projektu daļa tika sagatavota un tiks īstenota sadarbības garā. Tomēr projektu ieguldījums ar robežām saistīto problēmu risināšanā ne vienmēr ir liels, jo daži projekti aprobežojas ar pieredzes apmaiņu vai nav saistīti ar robežu pastāvēšanu. Palāta uzskata, ka šī pievienotā vērtība ir pārāk zema, kas galvenokārt ir izvirzīto mērķu nenoteiktības dēļ un katras KIP pasākumu apjoma dēļ (sk. 66.–69. punktu). |
| --- | --- |

94.

Lielākā pirmo apstiprināto projektu daļa tika sagatavota un tiks īstenota sadarbības garā. Tomēr projektu ieguldījums ar robežām saistīto problēmu risināšanā ne vienmēr ir liels, jo daži projekti aprobežojas ar pieredzes apmaiņu vai nav saistīti ar robežu pastāvēšanu. Palāta uzskata, ka šī pievienotā vērtība ir pārāk zema, kas galvenokārt ir izvirzīto mērķu nenoteiktības dēļ un katras KIP pasākumu apjoma dēļ (sk. 66.–69. punktu).

Trūkst adekvātu iespēju KIP sasniegumu vērtēšanai attiecībā pret noteiktajiem mērķiem

| 95. | KIP ietver mērķus globālā, prioritāšu un pasākumu ziņā. Tie neizriet no vēlmes atrisināt īpašas ar robežām saistītas problēmas, un šķiet, ka tie nav savā starpā saistīti (sk. 71.–72. punktu). |
| --- | --- |

95.

KIP ietver mērķus globālā, prioritāšu un pasākumu ziņā. Tie neizriet no vēlmes atrisināt īpašas ar robežām saistītas problēmas, un šķiet, ka tie nav savā starpā saistīti (sk. 71.–72. punktu).

| 96. | Daudzie KIP rādītāji programmu mērķus skaidro nepietiekoši vai nemaz. Tie ir drīzāk tādēļ, ka ir obligāti, nevis tādēļ, ka ir vajadzība novērtēt panākumus izvirzīto mērķu sasniegšanā. Turklāt atsevišķi rādītāji būtu jānosaka un jāprecizē arī informācijas avoti. Bija centieni kvantificēt dažus rādītājus, bet tie nebija pamatoti ar sākotnējo analīzi un attiecas uz diezgan nenozīmīgiem mērķiem. Vairākumā pārbaudīto gadījumu vēl nav datorprogrammas, ar kuras palīdzību būtu iespējams apkopot statistikas datus par rādītājiem (sk. 73.–78. punktu). |
| --- | --- |

96.

Daudzie KIP rādītāji programmu mērķus skaidro nepietiekoši vai nemaz. Tie ir drīzāk tādēļ, ka ir obligāti, nevis tādēļ, ka ir vajadzība novērtēt panākumus izvirzīto mērķu sasniegšanā. Turklāt atsevišķi rādītāji būtu jānosaka un jāprecizē arī informācijas avoti. Bija centieni kvantificēt dažus rādītājus, bet tie nebija pamatoti ar sākotnējo analīzi un attiecas uz diezgan nenozīmīgiem mērķiem. Vairākumā pārbaudīto gadījumu vēl nav datorprogrammas, ar kuras palīdzību būtu iespējams apkopot statistikas datus par rādītājiem (sk. 73.–78. punktu).

Ieteikumi

| 97. | Pašreizējam laika posmam:






  a) | jāveic uzlabojumi katrā KIP pieņemtajā rādītāju sistēmā un tā jāvienkāršo tā, lai varētu lietderīgi novērtēt programmas ietekmi, jo īpaši ņemot vērā atklātos trūkumus; |
| --- | --- | --- |

97.

Pašreizējam laika posmam:

a)

jāveic uzlabojumi katrā KIP pieņemtajā rādītāju sistēmā un tā jāvienkāršo tā, lai varētu lietderīgi novērtēt programmas ietekmi, jo īpaši ņemot vērā atklātos trūkumus;

| b) | lai efektīvāk risinātu ar robežām saistītās īpašās problēmas, jaunajiem projektiem, kuriem varētu piešķirt apropriācijas, kas vēl paredzamas katrai KIP, ir jābūt stingrākiem atlases kritērijiem. |
| --- | --- |

b)

lai efektīvāk risinātu ar robežām saistītās īpašās problēmas, jaunajiem projektiem, kuriem varētu piešķirt apropriācijas, kas vēl paredzamas katrai KIP, ir jābūt stingrākiem atlases kritērijiem.

| 98. | Ja iniciatīva tiktu atjaunināta pēc 2006. gada:






  a) | vajadzētu ierosināt veikt pētījumu, lai noteiktu kādas problēmas pastāv saistībā ar robežām un kurās jomās Interreg var sniegt pievienoto vērtību salīdzinājumā ar 1. un 2. mērķa tradicionālajām intervencēm; |
| --- | --- | --- |

98.

Ja iniciatīva tiktu atjaunināta pēc 2006. gada:

a)

vajadzētu ierosināt veikt pētījumu, lai noteiktu kādas problēmas pastāv saistībā ar robežām un kurās jomās Interreg var sniegt pievienoto vērtību salīdzinājumā ar 1. un 2. mērķa tradicionālajām intervencēm;

| b) | katrai Interreg daļai Komisijai vajadzētu noteikt konkrētus mērķus, kurus tā uzskatītu par prioritāriem, ņemot vērā informāciju, ko tā iegūtu par atbilstīgo robežapgabalu situāciju. Pēc tam katrā daļā Komisijai vajadzētu ierosināt kopīgu rādītāju sistēmu, ar kuras palīdzību sekot panāktajiem sasniegumiem; |
| --- | --- |

b)

katrai Interreg daļai Komisijai vajadzētu noteikt konkrētus mērķus, kurus tā uzskatītu par prioritāriem, ņemot vērā informāciju, ko tā iegūtu par atbilstīgo robežapgabalu situāciju. Pēc tam katrā daļā Komisijai vajadzētu ierosināt kopīgu rādītāju sistēmu, ar kuras palīdzību sekot panāktajiem sasniegumiem;

| c) | būtu sīki jānosaka KIP priekšlikumu izvērtēšanas kritēriji. Tie nodrošinātu proaktīvu attieksmi pret dalībvalstīm, lai jau sākotnēji palielinātu KIP priekšlikumu kvalitāti un tajos ietvertās informācijas atbilstību, kas savukārt padarītu IK mērķus skaidrākus un radītu lielāku pievienoto vērtību īstenojamajiem projektiem; |
| --- | --- |

c)

būtu sīki jānosaka KIP priekšlikumu izvērtēšanas kritēriji. Tie nodrošinātu proaktīvu attieksmi pret dalībvalstīm, lai jau sākotnēji palielinātu KIP priekšlikumu kvalitāti un tajos ietvertās informācijas atbilstību, kas savukārt padarītu IK mērķus skaidrākus un radītu lielāku pievienoto vērtību īstenojamajiem projektiem;

| d) | katrai KIP pieprasītajai analīzei ir jākalpo par pamatu mērķu noteikšanā un sasniegumu novērtēšanā; |
| --- | --- |

d)

katrai KIP pieprasītajai analīzei ir jākalpo par pamatu mērķu noteikšanā un sasniegumu novērtēšanā;

| e) | pamatnostādnēm, darba dokumentiem un citai informācijai, kas paredzēta, lai palīdzētu KIP priekšlikumu sagatavošanā, ir jābūt pieejamai, pirms tiek uzsākta priekšlikumu sagatavošana; |
| --- | --- |

e)

pamatnostādnēm, darba dokumentiem un citai informācijai, kas paredzēta, lai palīdzētu KIP priekšlikumu sagatavošanā, ir jābūt pieejamai, pirms tiek uzsākta priekšlikumu sagatavošana;

| f) | ir jāizskaidro priekšvērtētāju loma un viņu vērtējumu saturs, jo palīdzības funkcijas KIP priekšlikumu izstrādāšanā un to satura kritiskā izvērtētāja loma ne vienmēr ir viegli savienojama; |
| --- | --- |

f)

ir jāizskaidro priekšvērtētāju loma un viņu vērtējumu saturs, jo palīdzības funkcijas KIP priekšlikumu izstrādāšanā un to satura kritiskā izvērtētāja loma ne vienmēr ir viegli savienojama;

| g) | lai samazinātu informācijas apjomu, ir jāpārbauda tās informācijas lietderība, kas tiek iekļauta programmas papildinājumā; |
| --- | --- |

g)

lai samazinātu informācijas apjomu, ir jāpārbauda tās informācijas lietderība, kas tiek iekļauta programmas papildinājumā;

| h) | iniciatīvai piešķirtos finanšu resursus nevajadzētu iedalīt katrai dalībvalstij atsevišķi, bet gan visām dalībvalstīm kopīgi; |
| --- | --- |

h)

iniciatīvai piešķirtos finanšu resursus nevajadzētu iedalīt katrai dalībvalstij atsevišķi, bet gan visām dalībvalstīm kopīgi;

| i) | jāturpina aizsāktais darbs saistībā ar sadarbības tiesiskajiem instrumentiem, lai būtu iespējama to piemērošana saistībā ar Interreg. |
| --- | --- |

i)

jāturpina aizsāktais darbs saistībā ar sadarbības tiesiskajiem instrumentiem, lai būtu iespējama to piemērošana saistībā ar Interreg.

| 99. | Kopienas inciatīva Interreg ierosina partneriem dažādās dalībvalstīs sadarboties, tādējādi veicinot robežu atvēršanu. Visos tās īstenošanas posmos iniciatīva piesaista vairākas dalībvalstis un to reģionus. Tā gūtu labumu, ja 2000.–2006. gadam programmēšanas posma laikā tiktu sniegts papildu ieguldījums rādītāju, iniciatīvas ietekmes izvērtēšanas un atlases kritēriju ziņā. Apsverot nākamo posmu, ja Komisija plānotu iniciatīvas atjaunošanu pēc 2006. gada, būtu jāvelta īpaša uzmanība programmas plānošanai un īstenošanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

99.

Kopienas inciatīva Interreg ierosina partneriem dažādās dalībvalstīs sadarboties, tādējādi veicinot robežu atvēršanu. Visos tās īstenošanas posmos iniciatīva piesaista vairākas dalībvalstis un to reģionus. Tā gūtu labumu, ja 2000.–2006. gadam programmēšanas posma laikā tiktu sniegts papildu ieguldījums rādītāju, iniciatīvas ietekmes izvērtēšanas un atlases kritēriju ziņā. Apsverot nākamo posmu, ja Komisija plānotu iniciatīvas atjaunošanu pēc 2006. gada, būtu jāvelta īpaša uzmanība programmas plānošanai un īstenošanas nosacījumiem.

Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēmusi 2004. gada 1. jūlija sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā —

priekšsēdētājs

Juan Manuel FABRA VALLÉS

---

(1)  Piemēram, lēmumi vides jautājumos (piesārņojums, ūdens resursi u. c.) var tikt pieņemti vienā robežas pusē, neņemot vērā situāciju otrpus robežai. Infrastruktūra (ceļi, ēkas u. c.) var tikt izbūvēta vienā pusē, nerēķinoties ar vajadzībām, kuras ir otrpus robežai. Sabiedriskais transports var iet tikai līdz robežai vai arī tā grafiks var nebūt saskaņots ar sabiedriskā transporta grafiku otrā robežas pusē.

1

(2)  Preambulas 38. punkts un 20. un 21. pants Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem (OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp.).

2

(3)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/1999 7. pantu 5,35 % struktūrfondu saistību apropriāciju laika posmam no 2000. līdz 2006. gadam, kas ir 195 miljardiem EUR 1999. gada cenās, ir paredzētas KI (Interreg, Urban, Leader un Equal) finansēšanai un 20. pantā ir norādīts, ka 2,5 % no 195 miljardiem EUR tiek piešķirti Interreg.

3

Interreg, Urban, Leader

Equal

Interreg

(4)  Gada pārskats par 1994. finanšu gadu, 4.61.–4.72. punkts un 4.89. punkts (OV C 303, 14.11.1995.).

4

(5)  Sk. “Kopienas iniciatīva Interreg II, 1994.–1999. gads – sākotnējais vērtējums”, 2000. gada janvāris, un Darba dokuments Nr. 6 (2000. gada 5. maijs) – “Interreg priekšvērtēšana un rādītāji (A daļa)”. Darba dokuments Nr. 6 tika izvērsts Darba dokumentā Nr. 7, iekļaujot tajā arī B daļu.

5

Interreg II

Interreg

(6)  Komisijas 2000. gada 28. aprīļa paziņojums dalībvalstīm, kurā ir noteiktas pamatnostādnes Kopienas iniciatīvai Interreg III, kura attiecas uz Eiropas pārrobežu sadarbību un kuras mērķis ir veicināt saskaņotu un līdzsvarotu Eiropas teritorijas attīstību (OV C 143, 23.5.2000., 6. lpp.), un Komisijas 2001. gada 7. maija paziņojums dalībvalstīm “Starpreģionālā sadarbība” – Kopienas iniciatīvas Interreg III C daļa (OV C 141, 15.5.2001., 2. lpp.).

6

Interreg III

Interreg III

(7)  Kaut gan Eiropas Savienības kandidātvalstu un trešo valstu reģioni ir iesaistīti dažu KIP īstenošanā (sk. dažu KIP nosaukumus 1. kartē, iesvītrotus reģionus 2. kartē un dažus reģionus vai valstis 3. kartē), tie nesaņem finansiālu atbalstu no KI. Līdzekļi, kurus šie reģioni saņem, ir no citiem Kopienas finanšu instrumentiem, nevis SF.

7

1. kartē

2. kartē

3. kartē

(8)  Iepriekš atsevišķas ieviešanas iestādes un atbalsta gala saņēmēji tika nozīmēti katrai dalībvalstij, kura piedalījās KIP.

8

(9)  Iepriekš KIP bija tikpat daudz finanšu plānu un bankas kontu Kopienas maksājumu saņemšanai, cik daudz bija dalībvalstu, kuras piedalījās konkrētajā KIP.

9

(10)  Sk. gada pārskata par 2002. finanšu gadu 7.46.–7.59. punktu (Pārrobežu sadarbības programma Tacis) un 8.51.–8.57. punktu (Pārrobežu sadarbības programma Phare) (OV C 286, 28.11.2003.).

10

Tacis

Phare

(11)  Termins, kuru izmanto attiecībā uz visām trijām iniciatīvas daļām – pārrobežu sadarbība (A daļa), starptautiskā sadarbība (B daļa) un starpreģionālā sadarbība (C daļa).

11

(12)  2000. gada 28. aprīļa paziņojuma dalībvalstīm 7. punkts.

12

(13)  1989.–1993. gada pārrobežu KIP pēcvērtējums – Fère Consultants konsultāciju biroja 1996. gada augustā veiktais iniciatīvas Interreg I novērtējums. Projektu “Linkage Assistance and Cooperation for the European border regions” (Robežapgabalu sadarbība Eiropā, LACE) vadīja Eiropas Robežreģionu asociācija (AEBR). AEBR tika izveidota 1971. gadā, un tās mērķis bija pārstāvēt Eiropas pārrobežas reģionus. Asociācijā ietilpst apmēram 80 biedri, kuri pārstāv 160 iekšējo un ārējo Eiropas Savienības robežu pierobežas apgabalus. Asociācija ir izstrādājusi šādus dokumentus – “Pārrobežu sadarbība jūras robežu jomā” (1998. gada jūnijs), “Pārrobežu sadarbības institucionālie aspekti” (1999. gada marts), “Interreg III A – pārvaldības programmas modeļi” (1999. gada novembris). Ir arī citi dokumenti, bet tie ir izstrādāti pēc pamatnostādņu sagatavošanas – “Pārrobežu finansiālā vadība” (2000. gada janvāris) un “Operatīvais pamatnostādņu dokuments Interreg III A programmu sagatavošanai un vadībai (2000.–2006. gads)” (2000. gada jūnijs).

13

Fère Consultants

Interreg I

Linkage Assistance and Cooperation for the European border regions

LACE

AEBR

AEBR

Interreg III

Interreg III

(14)  “Kopienas iniciatīva Interreg II, 1994.–1999. gads – sākotnējais ieskats”, 2000. gada janvāris, Eiropas Savienība – Reģionālā politika.

14

Interreg II

(15)  Šeit tiek norādīts uz Darba dokumentu Nr. 6 (2000. gada 5. maijs) “Interreg priekšvērtēšana un rādītāji (A daļa)” un Darba dokumentu Nr. 7 (2000. gada oktobris), kurā ir atkārtots iepriekšējā darba dokumentā rakstītais, kas ir ticis papildināts ar datiem, kuri attiecas uz B daļu. Ņemot vērā noteiktās priekšrocības un trūkumus priekšvērtēšanā, ir jānovērtē stratēģijas atbilstība izvirzītajiem mērķiem.

15

Interreg

(16)  “Struktūrfondu 1. un 2. mērķu atbalstītās darbības”, “Starpreģionālā sadarbība, kurā ir iesaistītas valsts iestādes vai līdzvērtīgas organizācijas, kuras piedalās citās Interreg programmās”, “Starpreģionālā sadarbība pilsētu attīstības jomā”, “Starpreģionālā sadarbība, kurā ir iesaistīti reģioni, kuri laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam piedalās vienā vai vairākās inovatīvās reģionālajās darbībās kādā no trijām tēmām” un “Citas ar starpreģionālo sadarbību saistītas tēmas”.

16

Interreg

(17)  Trans-european co-operation initiative for balanced development, 6.3.1998., ģenerāldirektorāts XVI/A/1.

17

Trans-european co-operation initiative for balanced development

(18)  Sk. Īpašo ziņojumu Nr. 7/2003 par atbalsta plānošanas veikšanu 2000.–2006. gada periodam saistībā ar struktūrfondiem, 18.–24. punkts (OV C 174, 23.7.2003.).

18

(19)  Šis sadalījums tika apspriests valstu un valdību vadītāju tikšanās reizē Berlīnē 1999. gada 24. un 25. martā.

19

(20)  Šis izteiciens ir izmantots Komisijas Darba dokumentā Nr. 6 (2000. gada 5. maijs) – “Interreg priekšvērtēšana un rādītāji (A daļa)” – 7. lpp. Trūkstošā saikne atbilst robežas barjeras efektam. Komisija min piemērus par pārrobežu sakaru trūkumu, pārrobežu upju piesārņojumu un faktu, ka kvalifikācija netiek abpusēji atzīta.

20

Interreg

(21)  ETAP prioritātes attiecas uz “decentralizētu telpas attīstību un jaunām attiecībām pilsēta/lauki”, “vienlīdzīgas piekļuves iespējām infrastruktūrai un zināšanām” un “dabas un kultūras mantojuma piesardzīgu vadību”.

21

(22)  Konkrētam atbilstīgajam robežapgabalam ir grūti salīdzināt, kādi finanšu resursi nonāk tā rīcībā saistībā ar Interreg III, un kādi – saistībā ar 1. un 2. mērķa intervences programmām, tāpēc ka atbilstīgie apgabali nav tieši tie paši, jo Interreg intervencei atbilstīgajiem apgabaliem nav obligāti jābūt atbilstīgiem arī 1. un 2. mērķim. Tomēr aptuveni ir iespējams noteikt, ka Interreg A daļas programmām attiecība starp to finanšu resursiem svārstās no 1:20 līdz 1:50.

22

Interreg III

Interreg

Interreg

(23)  Pārbaude attiecās uz projektu atlasi, kas veikta no pirmajiem projektiem, kurus apstiprinājušas par katru KIP atbildīgās iestādes. Par šiem projektiem vēl nav iesniegti izdevumu pārskati.

23

(24)  Piemēram, pārrobežas strādājošo skaits, uzņēmumu skaits, kuru darbībai piemīt pārrobežas elements, kaimiņzemes valodā runājošo iedzīvotāju īpatsvars.

24

(25)  Piemēram, kopējo informācijas sistēmu skaits, pārrobežu tīklu skaits.

25

---

Image

2. tabula

Interreg III budžeta izpilde

| (milj. EUR) |
| --- |
| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (provizoriskie dati) |
| Saistības |
| Sākotnējās apropriācijas | 818,0 | 777,0 | 762,9 | 688,9 |
| – apropriāciju pārdale | – 818,0 (1) | | + 147,3 | + 188,0 |
| – pārskaitījumi | | –73,3 (2) | –46,7 (2) | |
| + pārnestās apropriācijas | | | + 109,4 (3) | |
| = pieejamās apropriācijas (a) | | 703,7 | 972,8 | 876,9 |
| Izpilde (b) | | 594,3 | 972,8 | 876,9 |
| Pārnestās apropriācijas (a)–(b) | | 109,4 (3) | 0,0 | 0,0 |
| Izpildes rādītājs (b)/(a) | 0 % | 84 % | 100 % (4) | 100 % (4) |
| Maksājumi |
| Sākotnējās apropriācijas | 139,0 | 223,6 | 370,0 | 563,3 |
| – pārskaitījumi | | –22,7 (5) | | – 370,0 (5) |
| = pieejamās apropriācijas (a) | | 200,90 | 370,0 | 193,3 |
| Izpilde (b) | | 82,9 | 267,5 | 182,2 |
| Atceltās apropriācijas (a)–(b) | 139,0 | 118,0 (5) | 102,5 (5) | 11,1 (5) |
| Izpildes rādītājs (b)/(a) | 0 % | 41 % (5) | 72 % (5) | 94 % (5) |
| N.B. Skatīt gada pārskatu par 2001. finanšu gadu, 3.7.-3.8. un 3.34. punkts (OV C 295, 28.11.2002.).

  Avots: pārskati par ieņēmumiem un izdevumiem un Reģionālās politikas ĢD. |

(milj. EUR)

2000

2001

2002

2003 (provizoriskie dati)

Saistības

Sākotnējās apropriācijas

818,0

777,0

762,9

688,9

– apropriāciju pārdale

– 818,0 (1)

+ 147,3

+ 188,0

– pārskaitījumi

–73,3 (2)

–46,7 (2)

- pārnestās apropriācijas

+ 109,4 (3)

= pieejamās apropriācijas (a)

703,7

972,8

876,9

Izpilde (b)

594,3

972,8

876,9

Pārnestās apropriācijas (a)–(b)

109,4 (3)

0,0

0,0

Izpildes rādītājs (b)/(a)

0 %

84 %

100 % (4)

100 % (4)

Maksājumi

Sākotnējās apropriācijas

139,0

223,6

370,0

563,3

– pārskaitījumi

–22,7 (5)

– 370,0 (5)

= pieejamās apropriācijas (a)

200,90

370,0

193,3

Izpilde (b)

82,9

267,5

182,2

Atceltās apropriācijas (a)–(b)

139,0

118,0 (5)

102,5 (5)

11,1 (5)

Izpildes rādītājs (b)/(a)

0 %

41 % (5)

72 % (5)

94 % (5)

N.B. Skatīt gada pārskatu par 2001. finanšu gadu, 3.7.-3.8. un 3.34. punkts (OV C 295, 28.11.2002.).

Avots: pārskati par ieņēmumiem un izdevumiem un Reģionālās politikas ĢD.

3. tabula

Kopienas iniciatīvas Interreg III triju daļu galvenās iezīmes

| | Mērķis | Atbilstīgās teritorijas | Prioritārās tēmas | Resursi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A daļa:
  pārrobežu sadarbība | Sadarbojoties pierobežas kaimiņreģioniem, izveidot pārrobežas saimnieciskos un sociālos centrus, kas balstās uz kopējo ilgtspējīgas teritoriālas attīstības stratēģiju. | Teritorijas, kas atrodas gar Kopienas iekšējo un ārējo sauszemes robežu, un daži jūras reģioni, kuri minēti Komisijas vadlīniju pielikumā; par atbilstīgām var uzskatīt arī blakus esošas teritorijas, ievērojot noteiktos nosacījumus. Sk. 1. karti. | Kā norādīts vadlīniju pielikumā, lai gan šo sarakstu var papildināt (pilsētu, lauku un piekrastes zonas attīstība; MVU; nodarbinātības iniciatīvas; darba tirgus un sociālā integrācija; cilvēkresursu un iekārtu kopīga lietošana; vide, enerģētika, transports, sakari; juridiskā un administratīvā sadarbība; cilvēku un iestāžu potenciāls u. c.). | Vismaz 50 % no katras dalībvalsts piešķīruma Interreg vajadzībām, t. i., 3 539,2 miljoni EUR pēc 2003. gada cenām. Šajā daļā ir 53 KIP. |
| Projektu piemēri:






  — | viendienas biļetes ieviešana un popularizēšana braukšanai jebkādā sabiedriskā transporta līdzeklī pierobežas teritorijā, |

Mērķis

Atbilstīgās teritorijas

Prioritārās tēmas

Resursi

A daļa:

pārrobežu sadarbība

Sadarbojoties pierobežas kaimiņreģioniem, izveidot pārrobežas saimnieciskos un sociālos centrus, kas balstās uz kopējo ilgtspējīgas teritoriālas attīstības stratēģiju.

Teritorijas, kas atrodas gar Kopienas iekšējo un ārējo sauszemes robežu, un daži jūras reģioni, kuri minēti Komisijas vadlīniju pielikumā; par atbilstīgām var uzskatīt arī blakus esošas teritorijas, ievērojot noteiktos nosacījumus. Sk. 1. karti.

Kā norādīts vadlīniju pielikumā, lai gan šo sarakstu var papildināt (pilsētu, lauku un piekrastes zonas attīstība; MVU; nodarbinātības iniciatīvas; darba tirgus un sociālā integrācija; cilvēkresursu un iekārtu kopīga lietošana; vide, enerģētika, transports, sakari; juridiskā un administratīvā sadarbība; cilvēku un iestāžu potenciāls u. c.).

Vismaz 50 % no katras dalībvalsts piešķīruma Interreg vajadzībām, t. i., 3 539,2 miljoni EUR pēc 2003. gada cenām. Šajā daļā ir 53 KIP.

Projektu piemēri:

—

viendienas biļetes ieviešana un popularizēšana braukšanai jebkādā sabiedriskā transporta līdzeklī pierobežas teritorijā,

| — | kopīgā rīcība, veicinot pierobežas tūrisma reģiona attīstību (gidu sagatavošana, veicināšanas pasākumi, rezervāciju sistēma). |
| --- | --- |

—

kopīgā rīcība, veicinot pierobežas tūrisma reģiona attīstību (gidu sagatavošana, veicināšanas pasākumi, rezervāciju sistēma).

B daļa:

starptautiskā sadarbība

Veicināt arvien plašāku teritoriālu integrāciju, kas aptver lielas reģionu grupas Eiropā, lai panāktu ilgtspējīgu, harmonisku un līdzsvarotu attīstību Kopienā un ciešāku teritoriālu integrāciju ar kandidātvalstīm un kaimiņvalstīm.

Plašas teritorijas, kas noteiktas vadlīnijās un aptver vairākus Eiropas reģionus un pat veselas dalībvalstis. Sk. 2. karti.

Kā norādīts vadlīniju pielikumā, lai gan šo sarakstu var papildināt (teritoriju starptautiskās attīstības stratēģijas; efektīva un ilgtspējīga transporta, kā arī informācijas sabiedrības veicināšana; vides, kultūras mantojuma un dabas resursu aizsardzība; integrācijas veicināšana starp jūras reģioniem un salu reģioniem; sadarbības veicināšana starp galēji nomaļiem reģioniem.

Vismaz 14 % no katras dalībvalsts piešķīruma Interreg vajadzībām, t. i., 1 313,6 miljoni EUR pēc 2003. gada cenām. Šajā daļā ir 13 KIP.

Projektu piemēri:

| — | koordinēta rīcība, iesaistot 14 partnerus no četrām dalībvalstīm, ar mērķi popularizēt esošos ātrgaitas vilcienu tīklus (īpaši pārdošanas punkti, ceļojošas izstādes un pasākumi, aptaujas par pasažieru vajadzībām un apmierinātību, publikācijas u. c.), |
| --- | --- |

—

koordinēta rīcība, iesaistot 14 partnerus no četrām dalībvalstīm, ar mērķi popularizēt esošos ātrgaitas vilcienu tīklus (īpaši pārdošanas punkti, ceļojošas izstādes un pasākumi, aptaujas par pasažieru vajadzībām un apmierinātību, publikācijas u. c.),

| — | piedaloties partneriem no trim dalībvalstīm, eksperimenti un modelēšana reģiona mērogā lauksaimniecības, mežsaimniecības un vides jomā, lai cīnītos pret augsnes eroziju, virszemes ūdeņu noteci un ūdens uzkrāšanos. Datu piemērošana diviem citiem reģioniem un sabiedrības informēšanas kampaņas, proti, lai iesaistītu cilvēkus zemes izmantošanas plānošanā. |
| --- | --- |

—

piedaloties partneriem no trim dalībvalstīm, eksperimenti un modelēšana reģiona mērogā lauksaimniecības, mežsaimniecības un vides jomā, lai cīnītos pret augsnes eroziju, virszemes ūdeņu noteci un ūdens uzkrāšanos. Datu piemērošana diviem citiem reģioniem un sabiedrības informēšanas kampaņas, proti, lai iesaistītu cilvēkus zemes izmantošanas plānošanā.

C daļa:

starpreģionālā sadarbība

Veicināt reģionālās attīstības politikas un instrumentu efektivitāti un kohēziju, izmantojot partnerības tīklus.

Visa Kopienas teritorija, iesaistot partnerus arī no tādiem dažādu dalībvalstu reģioniem, kas nav kaimiņreģioni. Sk. 3. karti.

Piecas starpreģionālās sadarbības tēmas (pasākumi saistībā ar 1. un 2. mērķi, Interreg programmas, pilsētu attīstība, reģionāli jauninājumi un, kopumā ņemot, jebkāda tēma, kas skar starpreģionālo sadarbību).

6 % no katras dalībvalsts piešķīruma Interreg vajadzībām, t. i., 307,5 miljoni EUR pēc 2003. gada cenām. Šajā daļā ir četras KIP.

Projektu piemēri:

| — | tīkla izveide, tajā iesaistot 19 partnerus no 13 valstīm, struktūrfondu programmu vadīšanai ar mērķi veicināt informācijas un pieredzes apmaiņu lauku attīstības jomā (konferences, semināri, īpašu uzmanību pievēršot jaunajām dalībvalstīm). |
| --- | --- |

—

tīkla izveide, tajā iesaistot 19 partnerus no 13 valstīm, struktūrfondu programmu vadīšanai ar mērķi veicināt informācijas un pieredzes apmaiņu lauku attīstības jomā (konferences, semināri, īpašu uzmanību pievēršot jaunajām dalībvalstīm).

4. tabula

Programmas, kas pārbaudītas revīzijas gaitā

| KIP | Tips – ERAF budžets | Īpašas piezīmes | Atbilstīgās teritorijas platība (1 000 km2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ems-Dollart reģions (D un NL) | A daļa – 35,4 miljoni EUR | neliela programma | 19 |
| Alpi (F un I) | A daļa – 63,3 miljoni EUR | kalnains reģions | 45 |
| Īrija–Velsa (IRL un UK) | A daļa – 47,6 miljoni EUR | jūras reģions | 27 |
| Spānija–Portugāle (E un P) | A daļa - 806,9 miljoni EUR
  Apstiprinātas divas apakšprogrammas ar ERAF budžetu 330,2 miljoni EUR | vislielākā programma | 137 |
| Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein (A, D, CH un LI) | A daļa – 17,5 miljoni EUR | neliela programma | 27 |
| Ziemeļrietumeiropa (ZRE) (B, D, F, IRL, L, NL, UK) | B daļa – 329,7 miljoni EUR | starptautiska programma | 787 |
| Vidusjūras rietumu reģions (MEDOCC) (E, F, I, P, UK) | B daļa – 103,8 miljoni EUR | starptautiska programma | 545 |
| Ziemeļu zona (ZZ) (DK, D, S, SF) | C daļa – 32,8 miljoni EUR | starpreģionāla programma | skatīt piezīmi (6) |

KIP

Tips – ERAF budžets

Īpašas piezīmes

Atbilstīgās teritorijas platība (1 000 km2)

Ems-Dollart reģions (D un NL)

A daļa – 35,4 miljoni EUR

neliela programma

19

Alpi (F un I)

A daļa – 63,3 miljoni EUR

kalnains reģions

45

Īrija–Velsa (IRL un UK)

A daļa – 47,6 miljoni EUR

jūras reģions

27

Spānija–Portugāle (E un P)

A daļa - 806,9 miljoni EUR

Apstiprinātas divas apakšprogrammas ar ERAF budžetu 330,2 miljoni EUR

vislielākā programma

137

Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein (A, D, CH un LI)

A daļa – 17,5 miljoni EUR

neliela programma

27

Ziemeļrietumeiropa (ZRE) (B, D, F, IRL, L, NL, UK)

B daļa – 329,7 miljoni EUR

starptautiska programma

787

Vidusjūras rietumu reģions (MEDOCC) (E, F, I, P, UK)

B daļa – 103,8 miljoni EUR

starptautiska programma

545

Ziemeļu zona (ZZ) (DK, D, S, SF)

C daļa – 32,8 miljoni EUR

starpreģionāla programma

skatīt piezīmi (6)

5. tabula

Rādītāji, pēc kuriem būtu kopumā jānosaka programmu vispārīgā ietekme vai rezultāti

Šajā tabulā ir apkopoti daži rādītāji astoņām revīzijas gaitā pārbaudītajām KIP, pēc kuriem būtu jānosaka to vispārīgā ietekme vai rezultāti kopumā un/vai apakšmērķu līmenī. Rādītāji, pēc kuriem vērtē rezultātus, pastāv arī zemākos KIP līmeņos. Tie sniedz papildu informāciju, bet, kā norādīts 75. punktā, vēl nav skaidrības par to, kā tie būtu apkopojami augstākos līmeņos.

| KIP | Vispārīgais mērķis | Vispārīgās ietekmes vai rezultātu rādītājs | Prioritātes vai apakšmērķi | Ietekmes vai rezultātu rādītājs |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Reģions Ems-Dollart (A daļa) | Veicināt ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo integrāciju un attīstību Ems-Dollart reģionā, kas ļautu pienācīgi izmantot cilvēku, ekonomikas un dabas potenciālu, kas pašlaik netiek izmantots esošās robežas dēļ. | — | 1) | Kvalitatīvas izaugsmes veicināšana. |

KIP

Vispārīgais mērķis

Vispārīgās ietekmes vai rezultātu rādītājs

Prioritātes vai apakšmērķi

Ietekmes vai rezultātu rādītājs

Reģions Ems-Dollart (A daļa)

Veicināt ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo integrāciju un attīstību Ems-Dollart reģionā, kas ļautu pienācīgi izmantot cilvēku, ekonomikas un dabas potenciālu, kas pašlaik netiek izmantots esošās robežas dēļ.

—

1)

Kvalitatīvas izaugsmes veicināšana.

| 2) | Tīklu izveide struktūru līmenī. |
| --- | --- |

2)

Tīklu izveide struktūru līmenī.

| 3) | Cilvēkresursu attīstīšana. |
| --- | --- |

3)

Cilvēkresursu attīstīšana.

| 4) | Savstarpēju kontaktu, valodu mācību un pieredzes apmaiņas veicināšana. |
| --- | --- |

4)

Savstarpēju kontaktu, valodu mācību un pieredzes apmaiņas veicināšana.

| 5) | IT potenciāla izmantošana. |
| --- | --- |

5)

IT potenciāla izmantošana.

| 6) | Mobilitātes un pieejamības veicināšana. |
| --- | --- |

6)

Mobilitātes un pieejamības veicināšana.

Rezultātu rādītāji

| 1) | Projektu skaits. |
| --- | --- |

1)

Projektu skaits.

| 2) | Tīklu skaits. |
| --- | --- |

2)

Tīklu skaits.

| 3) | Partneru skaits. |
| --- | --- |

3)

Partneru skaits.

| 4) | Radīto un saglabāto darba vietu skaits. |
| --- | --- |

4)

Radīto un saglabāto darba vietu skaits.

| 5) | Kaimiņvalsts valodu apguvušo cilvēku skaits. |
| --- | --- |

5)

Kaimiņvalsts valodu apguvušo cilvēku skaits.

| 6) | Vienlīdzīgu iespēju pastāvēšana. |
| --- | --- |

6)

Vienlīdzīgu iespēju pastāvēšana.

| 7) | Projekta ilgtspējība. |
| --- | --- |

7)

Projekta ilgtspējība.

Izraudzītie rādītāji neļauj novērtēt, cik lielā mērā ir sasniegti vispārīgie mērķi vai apakšmērķi.

Alpi (A daļa)

Veicināt pārrobežas teritorijas ilgtspējīgu attīstību, novēršot robežas radītos šķēršļus.

| 1) | Lielākas iespējas atrast darbu. |
| --- | --- |

1)

Lielākas iespējas atrast darbu.

| 2) | Panākt, lai cilvēki nepamet lauku apvidus un kalnu apvidus. |
| --- | --- |

2)

Panākt, lai cilvēki nepamet lauku apvidus un kalnu apvidus.

| 3) | Divi rādītāji, pēc kuriem nosaka sadarbības iniciatīvu skaitu. |
| --- | --- |

3)

Divi rādītāji, pēc kuriem nosaka sadarbības iniciatīvu skaitu.

| 1) | Kopīgi apsaimniekot teritorijas, lai panāktu to ilgtspējīgu attīstību. |
| --- | --- |

1)

Kopīgi apsaimniekot teritorijas, lai panāktu to ilgtspējīgu attīstību.

| 2) | Veicināt pārrobežas vienotības apziņu Eiropas pilsonības kontekstā. |
| --- | --- |

2)

Veicināt pārrobežas vienotības apziņu Eiropas pilsonības kontekstā.

| 3) | Sekmēt pierobežas teritoriju konkurētspēju. |
| --- | --- |

3)

Sekmēt pierobežas teritoriju konkurētspēju.

Piemēram, pēdējais apakšmērķis ir vērtējams, piemērojot tam rādītājus, pēc kuriem spriež par galīgo ietekmi:

| 1) | uzņēmējsabiedrību attīstības līmenis laukos; |
| --- | --- |

1)

uzņēmējsabiedrību attīstības līmenis laukos;

| 2) | tūristu apmeklējumu skaita sadalījums pēc laika un vietas; |
| --- | --- |

2)

tūristu apmeklējumu skaita sadalījums pēc laika un vietas;

| 3) | divi rādītāji, pēc kuriem nosaka uzņēmējsabiedrību sadarbību; |
| --- | --- |

3)

divi rādītāji, pēc kuriem nosaka uzņēmējsabiedrību sadarbību;

| 4) | sertificētu uzņēmējsabiedrību un marķētu izstrādājumu pieaugums. |
| --- | --- |

4)

sertificētu uzņēmējsabiedrību un marķētu izstrādājumu pieaugums.

Vispārīgais mērķis atbilst A daļas vispārējam mērķim. Ilgtspējīgo attīstību novērtē tikai daļēji. Trešā apakšmērķa rādītāji ir samērā labi piemērojami, bet tie nav vēl pilnībā noteikti.

Īrija–Velsa (A daļa)

Panākt ilgtspējīgu attīstību, pakāpeniski integrējot vietējo ekonomisko, sociālo un vides attīstību reģionā, kas atvērts izmaiņām un ir pievilcīgs no dzīves kvalitātes, sociālās vienlīdzības, vides un sakaru tīklu viedokļa; izveidot reģionu, kas atbilst konkurences un pasaules ekonomikas prasībām. Šos mērķus var sasniegt, stiprinot sakarus starp valsts, privāto un nevalstisko organizāciju sektoru, lai veicinātu pievilcīgu darba vietu radīšanu mūsdienu ekonomikai.

—

| 1) | Veicināt ekonomisko, sociālo un tehnisko attīstību pierobežas teritorijās. |
| --- | --- |

1)

Veicināt ekonomisko, sociālo un tehnisko attīstību pierobežas teritorijās.

| 2) | Panākt ilgtspējīgu izaugsmi, uzlabojot pierobežas teritoriju kvalitāti kopumā. |
| --- | --- |

2)

Panākt ilgtspējīgu izaugsmi, uzlabojot pierobežas teritoriju kvalitāti kopumā.

Piemēram, pirmais apakšmērķis ir vērtējams, piemērojot tam rādītājus, pēc kuriem spriež par rezultātiem:

| 1) | Radīto un saglabāto darba vietu kopējais skaits. |
| --- | --- |

1)

Radīto un saglabāto darba vietu kopējais skaits.

| 2) | Mācību kursu apmeklētāju skaits. |
| --- | --- |

2)

Mācību kursu apmeklētāju skaits.

| 3) | IT projektu īpatsvars. |
| --- | --- |

3)

IT projektu īpatsvars.

Otrais apakšmērķis:

| 1) | Kopējo kultūras pasākumu skaits. |
| --- | --- |

1)

Kopējo kultūras pasākumu skaits.

| 2) | Kopējo iniciatīvu skaits tūrisma veicināšanas jomā. |
| --- | --- |

2)

Kopējo iniciatīvu skaits tūrisma veicināšanas jomā.

| 3) | Jūras un vides pētniecības projektu skaits. |
| --- | --- |

3)

Jūras un vides pētniecības projektu skaits.

Nospraustie mērķi ir sarežģīti un nekonkrēti. Rādītāji nav ļoti cieši saistīti ar mērķiem un tikai nelielā mērā liecina par KIP ietekmi.

Spānija–Portugāle (A daļa)

Veicināt harmonisku un līdzsvarotu attīstību pierobežas teritorijās, izmantojot dažādas iespējas, kā izmainīt attieksmi pret pierobežas telpu, attīstīt nomaļo reģionu ekonomiku Eiropas Kopienas dalībvalstīs.

—

Piecpadsmit konkrēti mērķi, kas aptver četras prioritātes. Piemēram, pirmās prioritātes mērķi ir šādi:

| 1) | sekmēt ekonomikas un tirgus integrāciju; |
| --- | --- |

1)

sekmēt ekonomikas un tirgus integrāciju;

| 2) | veicināt ieguldījumu plūsmu, ekonomiskos sakarus un apmeklējumus starp divām valstīm; |
| --- | --- |

2)

veicināt ieguldījumu plūsmu, ekonomiskos sakarus un apmeklējumus starp divām valstīm;

| 3) | plānot teritorijas apsaimniekošanu, lai palielinātu tās konkurētspēju; |
| --- | --- |

3)

plānot teritorijas apsaimniekošanu, lai palielinātu tās konkurētspēju;

| 4) | veicināt teritoriālo integrāciju un lauku apvidu attīstību. |
| --- | --- |

4)

veicināt teritoriālo integrāciju un lauku apvidu attīstību.

Kas attiecas uz pirmo darbības jomu, ir noteikti šādi rādītāji, kas raksturo projektu ietekmi:

| 1) | cilvēku un preču plūsma; |
| --- | --- |

1)

cilvēku un preču plūsma;

| 2) | notekūdeņu sateces baseina nodrošinājums; |
| --- | --- |

2)

notekūdeņu sateces baseina nodrošinājums;

| 3) | dzelzceļa sakari un citi transporta sakari starp galvenajām pilsētām. |
| --- | --- |

3)

dzelzceļa sakari un citi transporta sakari starp galvenajām pilsētām.

Vispārīgais mērķis ir nekonkrēts un aptver vairākus apakšmērķus. Izvēlētie rādītāji ir nepietiekami, ņemot vērā nosprausto mērķu mērogu.

Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein (A daļa)

Veicināt ilgtspējīgu attīstību reģionā un izveidot un pilnveidot pārrobežas tīklus.

Rezultātu rādītāji:

| 1) | atbalstīto projektu skaits; |
| --- | --- |

1)

atbalstīto projektu skaits;

| 2) | atbalstīto sadarbības iniciatīvu skaits; |
| --- | --- |

2)

atbalstīto sadarbības iniciatīvu skaits;

| 3) | pētījumu un plānošanas pamatdokumentu skaits; |
| --- | --- |

3)

pētījumu un plānošanas pamatdokumentu skaits;

| 4) | atbalstīto tīklu skaits; |
| --- | --- |

4)

atbalstīto tīklu skaits;

| 5) | infrastruktūras pilnveidošanas projektu skaits. |
| --- | --- |

5)

infrastruktūras pilnveidošanas projektu skaits.

| 1) | Ekonomikas attīstība. |
| --- | --- |

1)

Ekonomikas attīstība.

| 2) | Vides un teritorijas attīstība. |
| --- | --- |

2)

Vides un teritorijas attīstība.

| 3) | Sociālās vides un kultūras attīstība. |
| --- | --- |

3)

Sociālās vides un kultūras attīstība.

Rādītāji, kas izraudzīti katrai prioritātei, ņem vērā projektu skaitu noteiktās jomās, piemēram, projektus, kuru mērķis ir popularizēt reģionu, un jauninājumu tālāknodošanas projektus.

Mērķi ir pārāk vispārīgi, tiem grūti piemērot rādītājus.

Ziemeļrietumeiropa (B daļa)

Izmantojot inovatīvu un koordinētu pieeju starptautiskās sadarbības teritoriāliem jautājumiem, veicināt saskaņotu, līdzsvarotu un ilgtspējīgu attīstību Eiropas teritorijā, un jo īpaši Ziemeļrietum eiropā.

Rezultātu rādītāji:

| 1) | plānotais projektu skaits atkarībā no prioritātes; |
| --- | --- |

1)

plānotais projektu skaits atkarībā no prioritātes;

| 2) | teritorijas starptautiskās apsaimniekošanas dokumentu skaits; |
| --- | --- |

2)

teritorijas starptautiskās apsaimniekošanas dokumentu skaits;

| 3) | pastāvīgi izveidoto tīklu skaits par darbiniekiem valsts un privātajā sektorā; |
| --- | --- |

3)

pastāvīgi izveidoto tīklu skaits par darbiniekiem valsts un privātajā sektorā;

| 4) | sadarbības mehānismu skaits starp ministrijām jautājumos, kas cieši saistīti ar teritorijas apsaimniekošanu. |
| --- | --- |

4)

sadarbības mehānismu skaits starp ministrijām jautājumos, kas cieši saistīti ar teritorijas apsaimniekošanu.

Divdesmit viens mērķis, tostarp, piemēram, šādi mērķi prioritātei “reģiona iekšējā un ārējā pieejamība”:

| 1) | nodrošināt ilgtspējīgu savienojamību starp ZRE un pārējo pasauli; |
| --- | --- |

1)

nodrošināt ilgtspējīgu savienojamību starp ZRE un pārējo pasauli;

| 2) | veicināt teritoriālo kohēziju, nodrošinot ilgtspējīgu transporta sistēmu; |
| --- | --- |

2)

veicināt teritoriālo kohēziju, nodrošinot ilgtspējīgu transporta sistēmu;

| 3) | uzlabot zināšanu un informācijas pieejamību; |
| --- | --- |

3)

uzlabot zināšanu un informācijas pieejamību;

| 4) | uzlabot lēmumu pieņemšanas bāzi nākotnes vajadzībām. |
| --- | --- |

4)

uzlabot lēmumu pieņemšanas bāzi nākotnes vajadzībām.

Projektu ietekmes rādītāji prioritātei “reģiona iekšējā un ārējā pieejamība”:

| 1) | teritorijas pieejamība (iekšējā un ārējā); |
| --- | --- |

1)

teritorijas pieejamība (iekšējā un ārējā);

| 2) | transporta veidu attīstība (režīmu plaisa), jo īpaši “eirokoridoros”; |
| --- | --- |

2)

transporta veidu attīstība (režīmu plaisa), jo īpaši “eirokoridoros”;

| 3) | satiksmes sastrēgumu samazināšana. |
| --- | --- |

3)

satiksmes sastrēgumu samazināšana.

| 4) | jauninājumu skaits; |
| --- | --- |

4)

jauninājumu skaits;

| 5) | starptautiskās sadarbības tīklu skaits; |
| --- | --- |

5)

starptautiskās sadarbības tīklu skaits;

| 6) | nelielo ieguldījumu kopsumma. |
| --- | --- |

6)

nelielo ieguldījumu kopsumma.

Vispārīgais mērķis ir nekonkrēts, un pēc izraudzītajiem rādītājiem nevar spriest par tā sasniegšanu. Ir daudz apakšmērķu. Attiecīgie rādītāji ir izraudzīti, bet tos grūti piemērot, ņemot vērā rādītāju skaitu.

Vidusjūras rietumu reģions (B daļa)

Veicināt teritoriju konkurētspēju visā Medo reģionā; sekmēt kohēziju sadarbības telpā, saskaņojot teritoriālās attīstības politiku, ko var panākt ar starpiestāžu integrāciju; sekmēt un ierosināt arvien lielākā skaitā starptautiskās sadarbības iniciatīvas, lai panāktu ilgtspējīgu attīstību Eiropas reģionos, uz kuriem attiecas šī programma, kā arī iniciatīvas ar trešām valstīm Vidusjūras dienvidu krastā.

Rezultātu rādītāji:

| 1) | projektos iesaistīto organizāciju skaits; |
| --- | --- |

1)

projektos iesaistīto organizāciju skaits;

| 2) | stratēģisko un teritoriālo pētījumu skaits; |
| --- | --- |

2)

stratēģisko un teritoriālo pētījumu skaits;

| 3) | valsts iestādes aptverošo tīklu skaits; |
| --- | --- |

3)

valsts iestādes aptverošo tīklu skaits;

| 4) | tādu projektu skaits, kuros iesaistītas vairāk nekā divas valstis vai vismaz viena ārpuskopienas valsts. |
| --- | --- |

4)

tādu projektu skaits, kuros iesaistītas vairāk nekā divas valstis vai vismaz viena ārpuskopienas valsts.

Četras prioritātes:

| 1) | Vidusjūras baseins; |
| --- | --- |

1)

Vidusjūras baseins;

| 2) | teritoriju attīstības stratēģija un pilsētsistēmas; |
| --- | --- |

2)

teritoriju attīstības stratēģija un pilsētsistēmas;

| 3) | transporta sistēmas un informācijas sabiedrība; |
| --- | --- |

3)

transporta sistēmas un informācijas sabiedrība;

| 4) | vide, mantojuma popularizēšana un ilgtspējīga attīstība. |
| --- | --- |

4)

vide, mantojuma popularizēšana un ilgtspējīga attīstība.

Pirmās prioritātes rezultātu rādītāji (piemēri):

| — | finansējamo projektu skaits Vidusjūras reģiona attīstībai, |
| --- | --- |

—

finansējamo projektu skaits Vidusjūras reģiona attīstībai,

| — | nolīgumu skaits, kuri noslēgti starp iestādēm no abiem Vidusjūras krastiem, |
| --- | --- |

—

nolīgumu skaits, kuri noslēgti starp iestādēm no abiem Vidusjūras krastiem,

| — | cilvēku skaits, kas apmeklējuši mācības, |
| --- | --- |

—

cilvēku skaits, kas apmeklējuši mācības,

| — | to portālu skaits, ko izmanto vairāk nekā viens uzņēmums no abiem Vidusjūras krastiem, |
| --- | --- |

—

to portālu skaits, ko izmanto vairāk nekā viens uzņēmums no abiem Vidusjūras krastiem,

| — | jauno tehnoloģiju izmantošanas pieaugums to iestāžu un uzņēmumu vidū, kuri saņem finansējumu. |
| --- | --- |

—

jauno tehnoloģiju izmantošanas pieaugums to iestāžu un uzņēmumu vidū, kuri saņem finansējumu.

Vispārīgais mērķis ir nekonkrēts, par tā sasniegšanu nevar spriest pēc izraudzītajiem rādītājiem.

Ziemeļu zona (C daļa)

Reģionālās attīstības un kohēzijas politikas un instrumentu efektivitātes uzlabošana, izveidojot tīklus, jo īpaši reģionos, kas atpalikuši savā attīstībā, un pārveidojamos reģionos.

—

—

—

C daļas un attiecīgo KIP mērķi vēl nav noteikti pietiekamā mērā. Rādītāji vēl nav izstrādāti.

Image

Image

Image

---

(1)  2000. gada maksājums ir pievienots 2002.-2006. gada maksājumiem, jo 2000. gadā netika pieņemta neviena Interreg Kopienas iniciatīvas programma (KIP).

(2)  Pārskaitījums “jauninājumiem”, jo aizkavējusies dažu KIP apstiprināšana un dažu dalībvalstu vilcināšanās dēļ. 2001. gadā: Grieķija–Albānija (A daļa), Grieķija–BDMR (A daļa), Itālija–Albānija (A daļa), Itālija–Adrijas jūras reģions (A daļa), Karību salas (B daļa), Reinjona (B daļa) un Dienvidu zona (C daļa). 2002. gadā: Grieķija–Itālija (A daļa), Grieķija–Turcija (A daļa), Archimed (B daļa) un Vidusjūras rietumu reģions (B daļa).

(3)  Apropriācijas, kas pārnestas no 2001. gada uz 2002. gadu, jo aizkavējusies dažu KIP apstiprināšana: Īrija–Ziemeļīrija (A daļa), Grieķija–Kipra (A daļa), Spānija–Atlantija (B daļa), Ziemeļrietumeiropa (B daļa) un Rietumu zona (C daļa).

(4)  Rādītājs 100 %, ņemot vērā esošo mehānismu, kas paredz gada maksājumu automātisku iemaksu kārtējā gada 30. aprīlī (Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulas (EK) Nr. 1260/1999 31. pants).

(5)  Pārskaitīto maksājumu apropriāciju un atcelto apropriāciju lielums, kā arī augstāki izpildes rādītāji. Tas ir izskaidrojams ar to, ka Komisija ar nokavēšanos apstiprinājusi KIP un ka pēc tam ir vajadzīgs laiks, lai atlasītu un uzsāktu pirmos projektus (skatīt 35.-39. punktu). Ap 70 % summu, kas samaksātas 2001., 2002. un 2003. gadā, atbilst automātiski veiktajiem avansa maksājumiem, kuri veido 7 % no ERAF maksājumiem par apstiprinātajām KIP.

N.B. Skatīt gada pārskatu par 2001. finanšu gadu, 3.7.-3.8. un 3.34. punkts (OV C 295, 28.11.2002.).

Avots: pārskati par ieņēmumiem un izdevumiem un Reģionālās politikas ĢD.

(6)  Eiropas Savienības teritorija ir sadalīta četrās daļās, katrai no kurām ir ietverta C daļas KIP. Ja projekta vadītājs pastāvīgi dzīvo atbilstīgajā KIP teritorijā, visas projekta izmaksas tiek segtas no KIP pat tad, ja pārējie partneri dzīvo ārpus atbilstīgās teritorijas. Tādēļ atbilstīgās teritorijas platībai nav būtiskas nozīmes.

---

KOMISIJAS ATBILDES

KOPSAVILKUMS

| III. | Redzot lielo pārrobežu programmu skaitu, nodarbināto zonu nevienādību, kā arī primāro mērķi attīstīt pārrobežu sociālos un ekonomiskos polus, Komisija savā virzībā izvēlējās nostāju “bottom up”. Tas ir iemesls, kāpēc A un C daļas diezgan plaši, ne agresīvi sevī iekļauj primārās sfēras. Pievienotā vērtība ir pārrobežu sadarbības attīstīšanā un katalizatora efektā, kas tai seko. Indikatoriem jāuzrāda konkrētās nozares sasniegtais progress. Tomēr, neskatoties uz to, daudzu darbību nesvarīgais saturs ļoti sarežģījis norādīto indikatoru pilnveidošanu.
  Svarīgākās personas bija informētas par vadošo virzienu galvenajām līnijām un Komisija uzturēja regulārus kontaktus ar viņiem, jau krietnu laiku pirms vadošo virzienu publicēšanas. |
| --- | --- |

III.

Redzot lielo pārrobežu programmu skaitu, nodarbināto zonu nevienādību, kā arī primāro mērķi attīstīt pārrobežu sociālos un ekonomiskos polus, Komisija savā virzībā izvēlējās nostāju “bottom up”. Tas ir iemesls, kāpēc A un C daļas diezgan plaši, ne agresīvi sevī iekļauj primārās sfēras. Pievienotā vērtība ir pārrobežu sadarbības attīstīšanā un katalizatora efektā, kas tai seko. Indikatoriem jāuzrāda konkrētās nozares sasniegtais progress. Tomēr, neskatoties uz to, daudzu darbību nesvarīgais saturs ļoti sarežģījis norādīto indikatoru pilnveidošanu.

Svarīgākās personas bija informētas par vadošo virzienu galvenajām līnijām un Komisija uzturēja regulārus kontaktus ar viņiem, jau krietnu laiku pirms vadošo virzienu publicēšanas.

| IV. | Pat ja vienmēr iespējami uzlabojumi, Komisija novērtētu procedūru sagatavošanu attiecīgā veidā, kā arī galveno trūkumu labojumu iegūšanu, sarunu ceļā noteiktajā laikā. Lielu daļu laika patērēja un kavējumus radīja tieši šo vājo punktu labošana, radot nepieciešamību pēc vienošanās visu dalībvalstu starpā. Programmu sākšanas kavēšanas ietekme tika ierobežota. |
| --- | --- |

IV.

Pat ja vienmēr iespējami uzlabojumi, Komisija novērtētu procedūru sagatavošanu attiecīgā veidā, kā arī galveno trūkumu labojumu iegūšanu, sarunu ceļā noteiktajā laikā. Lielu daļu laika patērēja un kavējumus radīja tieši šo vājo punktu labošana, radot nepieciešamību pēc vienošanās visu dalībvalstu starpā. Programmu sākšanas kavēšanas ietekme tika ierobežota.

| V. | Patiesi kopīgas juridiskas pārvaldes struktūras radīšana atvieglotu sadarbības programmu sākšanu. Komisija savā trešajā atskaitē par ekonomisko un sociālo vienotību paziņoja par savu nodomu piedāvāt Padomei jaunu juridisku instrumentu Eiropas sadarbības struktūras formā. |
| --- | --- |

V.

Patiesi kopīgas juridiskas pārvaldes struktūras radīšana atvieglotu sadarbības programmu sākšanu. Komisija savā trešajā atskaitē par ekonomisko un sociālo vienotību paziņoja par savu nodomu piedāvāt Padomei jaunu juridisku instrumentu Eiropas sadarbības struktūras formā.

| VI. | Pieeja “bottom up” liek parādīties ekspertu neidentificētiem, bet vietējo un reģionālo varas iestāžu izteiktiem aizspriedumiem, kas nosaka stratēģiju un prioritāšu izvēli. Galvenais pārrobežu PIC (Kopienas Iniciatīvas programmatūras) mērķis ir veicināt sociālo un ekonomisko pārrobežu polu attīstību, šim mērķim der jebkurš projekts, kurš atvieglotu sadarbības procesus. |
| --- | --- |

VI.

Pieeja “bottom up” liek parādīties ekspertu neidentificētiem, bet vietējo un reģionālo varas iestāžu izteiktiem aizspriedumiem, kas nosaka stratēģiju un prioritāšu izvēli. Galvenais pārrobežu PIC (Kopienas Iniciatīvas programmatūras) mērķis ir veicināt sociālo un ekonomisko pārrobežu polu attīstību, šim mērķim der jebkurš projekts, kurš atvieglotu sadarbības procesus.

| VII. | Komisija atzīst, ka ir grūti atrast piemērotus indikatorus sakarā ar to, ka Interreg Iniciatīvas pievienotā vērtība var pieņemt dažādas formas. Tomēr indikatoru noteikšana individuālajās Interreg programmās ir daudzsološs sākums šajā virzienā.
  Komisija ir pamudinājusi dalībvalstis sakārtot pārvaldes projektu datorsistēmas, kā arī datubāzes, kuras paredzētas informācijas savākšanai indikatoru jautājumā. |
| --- | --- |

VII.

Komisija atzīst, ka ir grūti atrast piemērotus indikatorus sakarā ar to, ka Interreg Iniciatīvas pievienotā vērtība var pieņemt dažādas formas. Tomēr indikatoru noteikšana individuālajās Interreg programmās ir daudzsološs sākums šajā virzienā.

Komisija ir pamudinājusi dalībvalstis sakārtot pārvaldes projektu datorsistēmas, kā arī datubāzes, kuras paredzētas informācijas savākšanai indikatoru jautājumā.

| VIII. | Pēc novērtēšanas secinājumu veikšanas Komisija regulāri izdarīja spiedienu uz pārvaldes programmu varas iestādēm, lai uzlabotu indikatoru sistēmas programmu veikšanu. Komisija vienkāršošanas uzdevumu jautājumā aicināja dalībvalstis vienkāršot un ierobežot rezultatīvo indikatoru skaitu. |
| --- | --- |

VIII.

Pēc novērtēšanas secinājumu veikšanas Komisija regulāri izdarīja spiedienu uz pārvaldes programmu varas iestādēm, lai uzlabotu indikatoru sistēmas programmu veikšanu. Komisija vienkāršošanas uzdevumu jautājumā aicināja dalībvalstis vienkāršot un ierobežot rezultatīvo indikatoru skaitu.

| IX. | Komisija domā, ka pievienotā vērtība būs lielāka, ja PIC pievērsīs lielāku uzmanību un pūles pārrobežu ekonomisko polu rašanās veicināšanai nekā pierobežu problēmu risināšanai. Šīs pieejas izvēle iespaido iespēju paredzēt standartindikatorus, pat ja ir iespējami uzlabojumi šajā sfērā. |
| --- | --- |

IX.

Komisija domā, ka pievienotā vērtība būs lielāka, ja PIC pievērsīs lielāku uzmanību un pūles pārrobežu ekonomisko polu rašanās veicināšanai nekā pierobežu problēmu risināšanai. Šīs pieejas izvēle iespaido iespēju paredzēt standartindikatorus, pat ja ir iespējami uzlabojumi šajā sfērā.

| X. | Komisija prezentēs virzienus un metodiskos dokumentus krietni pirms nākamā programmu kopas perioda sākšanas. Komisija domā par iepriekšējo noteikumu izvērtēšanas nozīmīgumu jauno noteikumu sagatavošanas procesā. |
| --- | --- |

X.

Komisija prezentēs virzienus un metodiskos dokumentus krietni pirms nākamā programmu kopas perioda sākšanas. Komisija domā par iepriekšējo noteikumu izvērtēšanas nozīmīgumu jauno noteikumu sagatavošanas procesā.

| XI. | Jaunā programmu kopas perioda sagatavošanas procesā Komisija pārbaudīs Tiesas ieteikumus. Tā darbojas ar sadarbības juridiskajiem instrumentiem. |
| --- | --- |

XI.

Jaunā programmu kopas perioda sagatavošanas procesā Komisija pārbaudīs Tiesas ieteikumus. Tā darbojas ar sadarbības juridiskajiem instrumentiem.

INTRODUCTION

| 4. | (a) | The Commission would point out that the recommendation made in 4(a) has been taken into account in the guidelines for Interreg III. It would refer to the Court’s observations at 7(b). |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

The Commission would point out that the recommendation made in 4(a) has been taken into account in the guidelines for Interreg III. It would refer to the Court’s observations at 7(b).

THE COMMISSION GUIDELINES

| 12. | The Commission shares the Court’s view that it is important that guidelines are adopted before the preparation of programmes starts.
  On the question of making available the guidelines for Interreg III, the Commission would refer to its reply to paragraph 28. On the question of specific operational and measurable objectives and targeted measures, it would refer to its replies in paragraphs 17 to 25. |
| --- | --- |

12.

The Commission shares the Court’s view that it is important that guidelines are adopted before the preparation of programmes starts.

On the question of making available the guidelines for Interreg III, the Commission would refer to its reply to paragraph 28. On the question of specific operational and measurable objectives and targeted measures, it would refer to its replies in paragraphs 17 to 25.

| 15. | (b) | Cross-border institutions had been involved in Interreg programmes in some regions. However, the different national legal situations meant that the Commission could not prescribe cooperation structures and the guidelines therefore limited themselves to requiring joint governing bodies. |
| --- | --- | --- |

15.

(b)

Cross-border institutions had been involved in Interreg programmes in some regions. However, the different national legal situations meant that the Commission could not prescribe cooperation structures and the guidelines therefore limited themselves to requiring joint governing bodies.

| 16. | In its guidelines the Commission gives European economic interest groupings (EEIGs) as one of the avenues to be explored; this was done in a number of programmes but the results were rather disappointing, as is stated in paragraph 44. The Final Report on the ex post evaluation of Interreg II published in December 2003 has since confirmed that the EEIG instrument is not geared towards cooperation between public law based authorities and that it is very time and resource consuming to set up and created practical difficulties in operation.
  On completion of the work carried out in the wake of the study on legal cooperation instruments, the Commission envisaged, in the proposals contained in the third report on economic and social cohesion, creating a legal instrument to facilitate the management of cooperation programmes. |
| --- | --- |

16.

In its guidelines the Commission gives European economic interest groupings (EEIGs) as one of the avenues to be explored; this was done in a number of programmes but the results were rather disappointing, as is stated in paragraph 44. The Final Report on the ex post evaluation of Interreg II published in December 2003 has since confirmed that the EEIG instrument is not geared towards cooperation between public law based authorities and that it is very time and resource consuming to set up and created practical difficulties in operation.

On completion of the work carried out in the wake of the study on legal cooperation instruments, the Commission envisaged, in the proposals contained in the third report on economic and social cohesion, creating a legal instrument to facilitate the management of cooperation programmes.

| 17. | (a) | Cross-border programmes have similar objectives to those of traditional Structural Fund programmes, but with the specific feature set out in point 9 of the guidelines, namely the development of cross-border economic and social centres. This can only be achieved by developing as many links as possible between neighbouring socio-economic fabrics which, because of borders, have no links. The fundamental problem for border areas is the limited exchanges between actors on the two sides of the border. |
| --- | --- | --- |

17.

(a)

Cross-border programmes have similar objectives to those of traditional Structural Fund programmes, but with the specific feature set out in point 9 of the guidelines, namely the development of cross-border economic and social centres. This can only be achieved by developing as many links as possible between neighbouring socio-economic fabrics which, because of borders, have no links. The fundamental problem for border areas is the limited exchanges between actors on the two sides of the border.

| (b) | The intangible nature of a great many Interreg operations make it difficult to quantify the impact. The Commission would refer to its remarks in paragraph 21(a). |
| --- | --- |

(b)

The intangible nature of a great many Interreg operations make it difficult to quantify the impact. The Commission would refer to its remarks in paragraph 21(a).

| 18. | The Commission believes that the analyses at its disposal were adequate for defining the general objectives in the guidelines. |
| --- | --- |

18.

The Commission believes that the analyses at its disposal were adequate for defining the general objectives in the guidelines.

| 19. | The Interreg III guidelines state the general aims and objectives to be pursued. It is, however, the situation in a particular border region that should determine the specific types of action that need to be covered by a programme. |
| --- | --- |

19.

The Interreg III guidelines state the general aims and objectives to be pursued. It is, however, the situation in a particular border region that should determine the specific types of action that need to be covered by a programme.

| 20. | The definition of the concrete objectives and priorities for the programmes by the Member States’ authorities on the bases of the Interreg guidelines is in line with the principle of subsidiarity. |
| --- | --- |

20.

The definition of the concrete objectives and priorities for the programmes by the Member States’ authorities on the bases of the Interreg guidelines is in line with the principle of subsidiarity.

| 21. | Given the diverse situations the Commission preferred not to set common indicators ex ante; instead it suggested examples of indicators to Member States. Defining indicators is a process which must be carried out on an ongoing basis and in partnership between the Commission, the management authorities and the monitoring and steering committees.






  (a) | Some of the most important benefits of Interreg are not quantifiable. One of the main ones is to create, often for the first time, a context where cooperation between individuals, public and private institutions and enterprises across borders can take place.
  The greater the intangible content of projects, the greater the difficulty of developing indicators. The Commission has concentrated on developing indicators to measure the concrete results of cross-border and transnational cooperation in particular programmes. The current sets of indicators in individual Interreg III programmes represent a start in this direction. |
| --- | --- | --- |

21.

Given the diverse situations the Commission preferred not to set common indicators ex ante; instead it suggested examples of indicators to Member States. Defining indicators is a process which must be carried out on an ongoing basis and in partnership between the Commission, the management authorities and the monitoring and steering committees.

(a)

Some of the most important benefits of Interreg are not quantifiable. One of the main ones is to create, often for the first time, a context where cooperation between individuals, public and private institutions and enterprises across borders can take place.

The greater the intangible content of projects, the greater the difficulty of developing indicators. The Commission has concentrated on developing indicators to measure the concrete results of cross-border and transnational cooperation in particular programmes. The current sets of indicators in individual Interreg III programmes represent a start in this direction.

| (b) | Despite the inherent difficulty of quantifying effects that are largely intangible, the Commission aimed in its documents to give examples of indicators that could be used in practice. In the light of the experience gained in using the indicators, the Commission recognises that there is room for improvement in the guidance on indicators. |
| --- | --- |

(b)

Despite the inherent difficulty of quantifying effects that are largely intangible, the Commission aimed in its documents to give examples of indicators that could be used in practice. In the light of the experience gained in using the indicators, the Commission recognises that there is room for improvement in the guidance on indicators.

| (c) | The Commission was aware of the needs in terms of interregional cooperation (strand C). Over the period 1994 to 1999, it had organised five calls for proposals which had attracted over 1 500 applications each representing a number of partners. In response to these calls it financed and monitored some 150 cooperation projects. On the basis of this experience the Commission decided to focus this type of cooperation on improving the effectiveness of regional development and cohesion policies and instruments. The Commission would emphasise the usefulness of this type of cooperation in an enlarged, 25-member Union with many bodies and authorities conducting policies or managing regional development measures. |
| --- | --- |

(c)

The Commission was aware of the needs in terms of interregional cooperation (strand C). Over the period 1994 to 1999, it had organised five calls for proposals which had attracted over 1 500 applications each representing a number of partners. In response to these calls it financed and monitored some 150 cooperation projects. On the basis of this experience the Commission decided to focus this type of cooperation on improving the effectiveness of regional development and cohesion policies and instruments. The Commission would emphasise the usefulness of this type of cooperation in an enlarged, 25-member Union with many bodies and authorities conducting policies or managing regional development measures.

| 22. | The Commission adopted the approach of a basket of options from which the Member States could choose because of the diversity of situations in the regions. Both in the guidelines and during the negotiations the Member States were recommended, inter alia, because of the limited funds available, to focus the actions in each programme on certain prioritised measures deriving from the socio-economic analysis of the situation in the regions concerned.
  Only NUTS III areas along the border could be included. Such regions may be disadvantaged in comparison with the average of the NUTS II regions to which they belong. For example the NUTS III areas on the Bavarian-Czech border face a different socio-economic situation than the average of the NUTS II areas of Niederbayern or Oberpfalz, which are close to the 2001 EU15 average. |
| --- | --- |

22.

The Commission adopted the approach of a basket of options from which the Member States could choose because of the diversity of situations in the regions. Both in the guidelines and during the negotiations the Member States were recommended, inter alia, because of the limited funds available, to focus the actions in each programme on certain prioritised measures deriving from the socio-economic analysis of the situation in the regions concerned.

Only NUTS III areas along the border could be included. Such regions may be disadvantaged in comparison with the average of the NUTS II regions to which they belong. For example the NUTS III areas on the Bavarian-Czech border face a different socio-economic situation than the average of the NUTS II areas of Niederbayern or Oberpfalz, which are close to the 2001 EU15 average.

| 24. | The Commission wanted to leave the decentralised public authorities the choice of areas in which they wished to cooperate to improve their development policies and instruments. This allows steering committees to select the projects best suited to the regional development and cohesion objectives. |
| --- | --- |

24.

The Commission wanted to leave the decentralised public authorities the choice of areas in which they wished to cooperate to improve their development policies and instruments. This allows steering committees to select the projects best suited to the regional development and cohesion objectives.

| 25. | In concentrating operations, preference is given to projects with a heavy cooperation content, whatever the area, for the reasons explained in paragraphs 17 and 22 for cross-border projects and 24 for interregional projects. Sectoral concentration is appropriate in regions which have marked sectoral problems but not for a territory confronted with the general problem of weak socio-economic links because of the border. In this area at least it is the intangible nature of the effects of cooperation, in particular, which limits the possibilities of precise indicators for evaluation purposes. |
| --- | --- |

25.

In concentrating operations, preference is given to projects with a heavy cooperation content, whatever the area, for the reasons explained in paragraphs 17 and 22 for cross-border projects and 24 for interregional projects. Sectoral concentration is appropriate in regions which have marked sectoral problems but not for a territory confronted with the general problem of weak socio-economic links because of the border. In this area at least it is the intangible nature of the effects of cooperation, in particular, which limits the possibilities of precise indicators for evaluation purposes.

| 26. | The Commission was concerned not to complicate programme management, as any definition of areas not based on NUTS III would make analyses and the organisation of partnership more difficult and would also lead to disputes about the geographical eligibility of projects. |
| --- | --- |

26.

The Commission was concerned not to complicate programme management, as any definition of areas not based on NUTS III would make analyses and the organisation of partnership more difficult and would also lead to disputes about the geographical eligibility of projects.

| 28. | The Commission discussed drafts of the guidelines with the Committee for the Development and Conversion of Regions on 30 November and 13 and 20 December 1999. Before the formal approval of the guidelines the Commission services were also in regular contact with the regions and gave advice on the drafting of programmes. Drafts of the specific guidance on ex ante evaluation and indicators for Interreg III were available to Member States in the Technical Group on Evaluation as early as November 1999. |
| --- | --- |

28.

The Commission discussed drafts of the guidelines with the Committee for the Development and Conversion of Regions on 30 November and 13 and 20 December 1999. Before the formal approval of the guidelines the Commission services were also in regular contact with the regions and gave advice on the drafting of programmes. Drafts of the specific guidance on ex ante evaluation and indicators for Interreg III were available to Member States in the Technical Group on Evaluation as early as November 1999.

| 29. | As stated in paragraph 28 the content of the guidelines was known well before they were finally published. The Commission does not therefore believe that the date of publication affected the quality of the proposals. |
| --- | --- |

29.

As stated in paragraph 28 the content of the guidelines was known well before they were finally published. The Commission does not therefore believe that the date of publication affected the quality of the proposals.

THE COMMISSION'S PROCEDURE FOR EXAMINING CIP PROPOSALS

| 32. | The second phase of the examination of proposals involved inter-service consultations and culminated in a position paper. This was drawn up in accordance with internal instructions intended to ensure that the programmes were of good quality. It served as a basis for negotiations with the Member States’ authorities. All the comments made during the inter-service consultation and all correspondence with the Member States were filed in the computer system and in hard copy. Desk officers systematically followed up the points raised in the position papers and discussed in the negotiation meetings. |
| --- | --- |

32.

The second phase of the examination of proposals involved inter-service consultations and culminated in a position paper. This was drawn up in accordance with internal instructions intended to ensure that the programmes were of good quality. It served as a basis for negotiations with the Member States’ authorities. All the comments made during the inter-service consultation and all correspondence with the Member States were filed in the computer system and in hard copy. Desk officers systematically followed up the points raised in the position papers and discussed in the negotiation meetings.

| 33. | The Commission had to find a balanced solution in partnership with the Member States.






  (a) | The first version of the Spain-Portugal CIP provided only for the creation of secretariats working separately just for the subprogrammes. The corrected version of the programme, which was judged admissible, added the creation of a genuine JTS for support for the overall management of the programme (in the managing authority) and of the subprogrammes as regards operations coming under the responsibility of the central authorities of the two countries.
  In order not to delay programme start-up, the Commission accepted this proposal which it felt was not ideal but was an improvement. Subsequently the Commission took a number of steps to ask for the position of the JTS to be improved. |
| --- | --- | --- |

33.

The Commission had to find a balanced solution in partnership with the Member States.

(a)

The first version of the Spain-Portugal CIP provided only for the creation of secretariats working separately just for the subprogrammes. The corrected version of the programme, which was judged admissible, added the creation of a genuine JTS for support for the overall management of the programme (in the managing authority) and of the subprogrammes as regards operations coming under the responsibility of the central authorities of the two countries.

In order not to delay programme start-up, the Commission accepted this proposal which it felt was not ideal but was an improvement. Subsequently the Commission took a number of steps to ask for the position of the JTS to be improved.

| (b) | The Spain-Portugal programme proposal was found inadmissible after the check of the first proposal of 18 December 2000. The proposal was found admissible on 14 February 2001 after additional documentation had been supplied.
  The comments of the coordination unit on the admissibility of the MEDOC programme were of a qualitative nature and could not be used to justify declaring the programme proposal inadmissible. The comments were of a type to be considered in the context of the position paper. |
| --- | --- |

(b)

The Spain-Portugal programme proposal was found inadmissible after the check of the first proposal of 18 December 2000. The proposal was found admissible on 14 February 2001 after additional documentation had been supplied.

The comments of the coordination unit on the admissibility of the MEDOC programme were of a qualitative nature and could not be used to justify declaring the programme proposal inadmissible. The comments were of a type to be considered in the context of the position paper.

| 34. | The Commission considers that the internal instructions were adequate to ensure a consistent and transparent treatment of the programmes, while allowing the necessary flexibility to deal with the wide variety of programme areas and of quality in the programme proposals. It also considers that the Member States received adequate instructions for drafting proposals (see reply to paragraph 28). Further instructions would have run counter to the principle of subsidiarity and to the need to keep rules as simple as possible. |
| --- | --- |

34.

The Commission considers that the internal instructions were adequate to ensure a consistent and transparent treatment of the programmes, while allowing the necessary flexibility to deal with the wide variety of programme areas and of quality in the programme proposals. It also considers that the Member States received adequate instructions for drafting proposals (see reply to paragraph 28). Further instructions would have run counter to the principle of subsidiarity and to the need to keep rules as simple as possible.

| 36. | The exceeding of the time limit for the approval of programmes was largely due to delays in programme authorities’ revision of their proposals, which first had to be agreed with their partners (see the Court’s observation in paragraph 37(c)). Within the Commission, too, it was a considerable challenge to process a large volume of dossiers at the same time, with nearly half of the programme proposals arriving within the space of a few weeks around the deadline for submission.
  As stated in its reply to paragraph 19 of Special Report No 7/2003 (see FN 19), the Commission believes that the regulation time limits were not very realistic, particularly for Interreg. |
| --- | --- |

36.

The exceeding of the time limit for the approval of programmes was largely due to delays in programme authorities’ revision of their proposals, which first had to be agreed with their partners (see the Court’s observation in paragraph 37(c)). Within the Commission, too, it was a considerable challenge to process a large volume of dossiers at the same time, with nearly half of the programme proposals arriving within the space of a few weeks around the deadline for submission.

As stated in its reply to paragraph 19 of Special Report No 7/2003 (see FN 19), the Commission believes that the regulation time limits were not very realistic, particularly for Interreg.

| 37 | (c) | The Commission would refer to its reply to paragraph 36. |
| --- | --- | --- |

37

(c)

The Commission would refer to its reply to paragraph 36.

| 38. | The Commission has announced that programme complements will be dropped for the next programming period. |
| --- | --- |

38.

The Commission has announced that programme complements will be dropped for the next programming period.

| 39. | Many actors were still occupied with projects under the old Interreg II programmes, which could be implemented until the end of 2001. This reduced in practice the potential for new projects under the new programmes and therefore also reduced the effect of the delay in the publication of the guidelines and in the approval of programmes. The Commission would also refer to its communication of 20 September 2002 (COM(2002) 528) on the evolution of budget execution of the Structural Funds, in particular outstanding commitments (RAL). |
| --- | --- |

39.

Many actors were still occupied with projects under the old Interreg II programmes, which could be implemented until the end of 2001. This reduced in practice the potential for new projects under the new programmes and therefore also reduced the effect of the delay in the publication of the guidelines and in the approval of programmes. The Commission would also refer to its communication of 20 September 2002 (COM(2002) 528) on the evolution of budget execution of the Structural Funds, in particular outstanding commitments (RAL).

COOPERATION DURING PREPARATION AND IMPLEMENTATION

| 41. | Due to the specificities of the three strands, the involvement of the various partners was different. As laid down in the guidelines (paragraphs 22 and 23), cross-border cooperation programmes were to be drawn up by the regional or local authorities in partnership with the national authorities, whereas transnational cooperation programmes were to be drawn up by the national authorities in close cooperation with the regional or local authorities. |
| --- | --- |

41.

Due to the specificities of the three strands, the involvement of the various partners was different. As laid down in the guidelines (paragraphs 22 and 23), cross-border cooperation programmes were to be drawn up by the regional or local authorities in partnership with the national authorities, whereas transnational cooperation programmes were to be drawn up by the national authorities in close cooperation with the regional or local authorities.

| 42. | The Commission would refer to its replies to paragraphs 59 to 63. |
| --- | --- |

42.

The Commission would refer to its replies to paragraphs 59 to 63.

| 44. | An attempt was made in the north-west Region Interreg III B programme to set up a transnational association in the form of a European Economic Interest Grouping to host the managing authority and the joint technical secretariat of the programme. However, it was found during the negotiations that not all Member States provide for this type of institution with public responsibilities in their legislative systems. Concerning a possible new legal instrument for cooperation in the new period, the Commission refers to its reply to at point 16. |
| --- | --- |

44.

An attempt was made in the north-west Region Interreg III B programme to set up a transnational association in the form of a European Economic Interest Grouping to host the managing authority and the joint technical secretariat of the programme. However, it was found during the negotiations that not all Member States provide for this type of institution with public responsibilities in their legislative systems. Concerning a possible new legal instrument for cooperation in the new period, the Commission refers to its reply to at point 16.

| 45. | The guidelines state that the joint technical secretariat should assist the managing authority with the implementation and operational management of the programmes. Emphasis is placed on effectiveness and operational aspects, while the strategic aspects are left to the managing authority and the monitoring committee. For this reason, a JTS set up in a single location and consisting of representatives of the Member States concerned is, as a rule, better adapted to the guidelines. |
| --- | --- |

45.

The guidelines state that the joint technical secretariat should assist the managing authority with the implementation and operational management of the programmes. Emphasis is placed on effectiveness and operational aspects, while the strategic aspects are left to the managing authority and the monitoring committee. For this reason, a JTS set up in a single location and consisting of representatives of the Member States concerned is, as a rule, better adapted to the guidelines.

| 48. | In the guidelines the Commission had suggested that the system of financial management should allow a transfer from the ERDF, but preferably also national co-financing (point 25 of the guidelines). |
| --- | --- |

48.

In the guidelines the Commission had suggested that the system of financial management should allow a transfer from the ERDF, but preferably also national co-financing (point 25 of the guidelines).

CONSISTENCY BETWEEN THE INITIAL ANALYSIS AND CHOICE OF MEASURES AND THE ADDED VALUE OF THE FIRST PROJECTS TO BE ADOPTED

| 52. | The Commission would refer to methodology working document No 2 ‘Ex ante evaluation of Structural Fund operations’ which recommends an independent and objective evaluation, underlines the principle of proportionality, advocates an interactive link between ex ante evaluation and preparation of the strategy and proposes that the work of the evaluators be transmitted to the Commission either as an annex or as a document or series of separate documents. |
| --- | --- |

52.

The Commission would refer to methodology working document No 2 ‘Ex ante evaluation of Structural Fund operations’ which recommends an independent and objective evaluation, underlines the principle of proportionality, advocates an interactive link between ex ante evaluation and preparation of the strategy and proposes that the work of the evaluators be transmitted to the Commission either as an annex or as a document or series of separate documents.

| 54. | The cooperation projects managed as ERDF innovative actions were completed at the end of 2002, i.e. after strand C was launched. Although there was no external evaluation of these projects, the experience acquired helped the secretariats responsible for implementing the CIPs of this strand. |
| --- | --- |

54.

The cooperation projects managed as ERDF innovative actions were completed at the end of 2002, i.e. after strand C was launched. Although there was no external evaluation of these projects, the experience acquired helped the secretariats responsible for implementing the CIPs of this strand.

| 56. | (a) | The Commission would refer to its replies to paragraphs 57 and 63 to 66. |
| --- | --- | --- |

56.

(a)

The Commission would refer to its replies to paragraphs 57 and 63 to 66.

| (b) | The Commission would refer to its reply to paragraph 63. |
| --- | --- |

(b)

The Commission would refer to its reply to paragraph 63.

| 57. | In focusing strand C on the objective of improving the effectiveness of regional development policies and instruments, the Commission believes that it is for the decentralised public authorities to identify areas of cooperation. |
| --- | --- |

57.

In focusing strand C on the objective of improving the effectiveness of regional development policies and instruments, the Commission believes that it is for the decentralised public authorities to identify areas of cooperation.

| 58. | It is quite right that descriptions should present development-related problems, because the main problem created by borders is that of the inadequate intensity of economic and social relations between neighbouring actors, which is an obstacle to development. This is a tricky problem which takes time to resolve, as it involves developing cooperation between administrations and organisations of all kinds on both sides of the border. The missing links therefore concern a great many sectors of activity. On this point see the reply to paragraph 17.






  (b) | The examples show the differences in cooperation needs between different programmes. They also confirm the Commission’s opinion that regions should have considerable scope to choose for themselves the types of cooperation they find most urgent. |
| --- | --- | --- |

58.

It is quite right that descriptions should present development-related problems, because the main problem created by borders is that of the inadequate intensity of economic and social relations between neighbouring actors, which is an obstacle to development. This is a tricky problem which takes time to resolve, as it involves developing cooperation between administrations and organisations of all kinds on both sides of the border. The missing links therefore concern a great many sectors of activity. On this point see the reply to paragraph 17.

(b)

The examples show the differences in cooperation needs between different programmes. They also confirm the Commission’s opinion that regions should have considerable scope to choose for themselves the types of cooperation they find most urgent.

It is true that the bottom-up approach, which the Commission considers essential in regional development, is potentially at odds with the principle of concentrating financial resources ‘on a limited number of topics and measures’ (point 11 of the guidelines). In particular, for programmes where there is long experience of cooperation and a limited development gap (at old internal borders), the tendency is to cover a large number of topics in order to take cooperation further, rather than concentrate on a limited number of topics.

| 60. | The strand A Interreg programmes differ from traditional operation programmes in that they are directed at cooperation and use rather innovative mechanisms to achieve this goal. In view of the problems facing these areas as set out in paragraphs 17, 21, 22 and 58, it is normal that the topics covered should be the same as in traditional programmes. |
| --- | --- |

60.

The strand A Interreg programmes differ from traditional operation programmes in that they are directed at cooperation and use rather innovative mechanisms to achieve this goal. In view of the problems facing these areas as set out in paragraphs 17, 21, 22 and 58, it is normal that the topics covered should be the same as in traditional programmes.

| 61. | What distinguishes strand B from strand A is that those who devised these programmes followed the recommendations of the ESDP to structure their cooperation. As a result virtually all the strand B CIPs have a structure related to the ESDP priorities, namely polycentric spatial development and a new urban-rural relationship, clarity of access to infrastructure and knowledge and wise management of the natural and cultural heritage. The Commission does, however, acknowledge that some of these CIPs could have been more targeted, but this is not always possible in trans-national partnership. |
| --- | --- |

61.

What distinguishes strand B from strand A is that those who devised these programmes followed the recommendations of the ESDP to structure their cooperation. As a result virtually all the strand B CIPs have a structure related to the ESDP priorities, namely polycentric spatial development and a new urban-rural relationship, clarity of access to infrastructure and knowledge and wise management of the natural and cultural heritage. The Commission does, however, acknowledge that some of these CIPs could have been more targeted, but this is not always possible in trans-national partnership.

| 62. | The Commission would refer to its reply to paragraph 57. |
| --- | --- |

62.

The Commission would refer to its reply to paragraph 57.

| 63. | There are at least four reasons why strategy and priorities do not flow solely from the SWOT analyses: 1. the territories concerned do not come under a single public authority; 2. the statistics do not relate to all the territories concerned; 3. as the major problem is the weakness of cooperation links as explained in paragraph 17, the best way of identifying what steps needs to be taken is by a bottom-up approach; 4. the programmes are the outcome of a negotiation process between partners in different Member States trying to find a consensus.
  The Commission considers that, for the four reasons given above, for cross-border CIPs a bottom-up approach gives better results. This inevitably means less targeting than with a top-down approach, but it must still take into account programme strategy and priorities. It is also closer to the concerns of authorities which are responsible for development matters and of local actors. The steps referred to at 3 and 4 should be explained in the CIPs and integrated in the SWOT analysis.
  Finally, in the field of cross-border cooperation, even with more targeting the problems connected with borders would not all be resolved, some of them (e.g. differences between taxation and social security systems) are outside the scope of the ERDF or can only be addressed in part (e.g. judicial and administrative cooperation — See Annex II, point 7). Applying solutions in these areas is the sole responsibility of the Member States.
  As regards transnational CIPs, the Commission can go along with the Court’s analysis and its criticism of inadequate targeting. The Member States concerned were, in some areas, not sufficiently involved in identifying projects which genuinely created structures for the territories concerned. In future consideration should be given, for this strand, to developing more top-down working methods involving national administrations. |
| --- | --- |

63.

There are at least four reasons why strategy and priorities do not flow solely from the SWOT analyses: 1. the territories concerned do not come under a single public authority; 2. the statistics do not relate to all the territories concerned; 3. as the major problem is the weakness of cooperation links as explained in paragraph 17, the best way of identifying what steps needs to be taken is by a bottom-up approach; 4. the programmes are the outcome of a negotiation process between partners in different Member States trying to find a consensus.

The Commission considers that, for the four reasons given above, for cross-border CIPs a bottom-up approach gives better results. This inevitably means less targeting than with a top-down approach, but it must still take into account programme strategy and priorities. It is also closer to the concerns of authorities which are responsible for development matters and of local actors. The steps referred to at 3 and 4 should be explained in the CIPs and integrated in the SWOT analysis.

Finally, in the field of cross-border cooperation, even with more targeting the problems connected with borders would not all be resolved, some of them (e.g. differences between taxation and social security systems) are outside the scope of the ERDF or can only be addressed in part (e.g. judicial and administrative cooperation — See Annex II, point 7). Applying solutions in these areas is the sole responsibility of the Member States.

As regards transnational CIPs, the Commission can go along with the Court’s analysis and its criticism of inadequate targeting. The Member States concerned were, in some areas, not sufficiently involved in identifying projects which genuinely created structures for the territories concerned. In future consideration should be given, for this strand, to developing more top-down working methods involving national administrations.

| 64. | Complementarity lies principally in the cross-border cooperation aspect which comes on top of the traditional and economic and social development. For instance, two border regions will include the financing of business support in their regional programmes and, by way of complement, the exchange of experience in financing such services in Interreg. |
| --- | --- |

64.

Complementarity lies principally in the cross-border cooperation aspect which comes on top of the traditional and economic and social development. For instance, two border regions will include the financing of business support in their regional programmes and, by way of complement, the exchange of experience in financing such services in Interreg.

| 65. | For strand B, complementarity is achieved in that the CIPs finance transnational projects which are too complex for mainstream financing. For strand C complementarity derives from the objective of improving regional policies and instruments, some of which are used for implementing mainstream actions. |
| --- | --- |

65.

For strand B, complementarity is achieved in that the CIPs finance transnational projects which are too complex for mainstream financing. For strand C complementarity derives from the objective of improving regional policies and instruments, some of which are used for implementing mainstream actions.

| 66. | The selection committee must be in a position to base its decisions on its appraisal of the quality of the projects, as it is possible, with the quantified criteria, to quickly identify the strengths and weaknesses of each project and to discuss them in the steering committee. The Commission agrees with the Court that defining minimum quality would improve the selection system for certain programmes. |
| --- | --- |

66.

The selection committee must be in a position to base its decisions on its appraisal of the quality of the projects, as it is possible, with the quantified criteria, to quickly identify the strengths and weaknesses of each project and to discuss them in the steering committee. The Commission agrees with the Court that defining minimum quality would improve the selection system for certain programmes.

| 67. | The trans-European nature of projects is one of the principal requirements of the guidelines. The Court is quite right in underlining that some strand A projects financed by Interreg are not carried out jointly by partners on both sides of a border. This is authorised by the guidelines where significant impact can be demonstrated on the other side of the border. |
| --- | --- |

67.

The trans-European nature of projects is one of the principal requirements of the guidelines. The Court is quite right in underlining that some strand A projects financed by Interreg are not carried out jointly by partners on both sides of a border. This is authorised by the guidelines where significant impact can be demonstrated on the other side of the border.

| 68. | The Commission considers that exchange of experience is a way for the bodies involved in these exchanges to improve their know-how. In some cases they may then be in a position to carry out more effectively local development actions financed, for instance, under mainstream or Interreg financed cross-border programmes. This applies to improvement in business support and the prevention of coastal erosion. |
| --- | --- |

68.

The Commission considers that exchange of experience is a way for the bodies involved in these exchanges to improve their know-how. In some cases they may then be in a position to carry out more effectively local development actions financed, for instance, under mainstream or Interreg financed cross-border programmes. This applies to improvement in business support and the prevention of coastal erosion.

| 69. | The Commission believes that projects for the exchange of experience are often a prerequisite for the development of innovative action and better use of public funds. As regards the observation on the lack of targeting, the Commission would refer to its reply to paragraph 63. |
| --- | --- |

69.

The Commission believes that projects for the exchange of experience are often a prerequisite for the development of innovative action and better use of public funds. As regards the observation on the lack of targeting, the Commission would refer to its reply to paragraph 63.

THE FEASIBILITY OF MEASURING PROGRESS EX POST

| 71. | As explained in the reply to paragraph 63, the bottom-up approach means taking into account the opinions of partners in determining objectives and not only the SWOT analysis. In addition, the general objective of cross-border CIPs of developing cooperation between administrations and organisations of all kinds on both sides of the border (see paragraph 63) and the intangible nature of a good many of the activities chosen make it difficult to quantify exactly the impact of the operation (see paragraphs 21 and 22). |
| --- | --- |

71.

As explained in the reply to paragraph 63, the bottom-up approach means taking into account the opinions of partners in determining objectives and not only the SWOT analysis. In addition, the general objective of cross-border CIPs of developing cooperation between administrations and organisations of all kinds on both sides of the border (see paragraph 63) and the intangible nature of a good many of the activities chosen make it difficult to quantify exactly the impact of the operation (see paragraphs 21 and 22).

| 73. | Commission staff are in the process of analysing in detail the mid-term evaluation reports; this exercise will help to remedy the problems and shortcomings detected by the Court concerning the relevance of the indicators. What the Commission has seen so far is that one point criticised in a good many reports is that project partners can each determine their own indicators; in its official reaction to the reports the Commission will recommend that project partners be required to use the indicators stipulated in the programming documents (programme and complement). The lack of accuracy of the measurement of impact is mainly due to the intangible nature of the large number of activities financed. |
| --- | --- |

73.

Commission staff are in the process of analysing in detail the mid-term evaluation reports; this exercise will help to remedy the problems and shortcomings detected by the Court concerning the relevance of the indicators. What the Commission has seen so far is that one point criticised in a good many reports is that project partners can each determine their own indicators; in its official reaction to the reports the Commission will recommend that project partners be required to use the indicators stipulated in the programming documents (programme and complement). The lack of accuracy of the measurement of impact is mainly due to the intangible nature of the large number of activities financed.

| 74. | The context indicators proper serve to define the starting situation, giving a snapshot of the region to which reference can be made to see whether the programme has had any impact on this situation. It is true that these indicators are not necessarily influenced by the operation, and that their value as far as the programme is concerned can be limited. Many earlier Interreg evaluations found that impact objectives cannot be quantified if this starting situation is not known. The Commission notes that a first step has been taken, but that harmonious application to all the CIPs would have been of more use. |
| --- | --- |

74.

The context indicators proper serve to define the starting situation, giving a snapshot of the region to which reference can be made to see whether the programme has had any impact on this situation. It is true that these indicators are not necessarily influenced by the operation, and that their value as far as the programme is concerned can be limited. Many earlier Interreg evaluations found that impact objectives cannot be quantified if this starting situation is not known. The Commission notes that a first step has been taken, but that harmonious application to all the CIPs would have been of more use.

| 75. | As regards quantifiable indicators, i.e. of outputs and outcomes, as a rule it is the beneficiaries who state in their reports what has been achieved or, for some indicators, it is the joint secretariat.
  It is only to be expected that contributions to overall objectives made by specific projects should be difficult to determine. |
| --- | --- |

75.

As regards quantifiable indicators, i.e. of outputs and outcomes, as a rule it is the beneficiaries who state in their reports what has been achieved or, for some indicators, it is the joint secretariat.

It is only to be expected that contributions to overall objectives made by specific projects should be difficult to determine.

| 77. | The Commission urged Member States to select only a limited number of relevant indicators. It reminded Member States of this recommendation in the simplification exercise (Communication of 25 April 2003 (C(2003) 1255)). |
| --- | --- |

77.

The Commission urged Member States to select only a limited number of relevant indicators. It reminded Member States of this recommendation in the simplification exercise (Communication of 25 April 2003 (C(2003) 1255)).

| 78. | The Commission urged Member Stats to put in place computerised project management systems and databases to compile information for use as indicators. |
| --- | --- |

78.

The Commission urged Member Stats to put in place computerised project management systems and databases to compile information for use as indicators.

CONCLUSION AND RECOMMENDATIONS

| 79. | The delays in the publication of guidelines and in the approval of programmes did not have any decisive effect on the quality of programmes (see replies to paragraphs 28, 29 and 36 to 39). As regards evaluation, some progress was made through the increased quantification of objectives, even though this progress was limited because of the intangible nature of many of them (see the reply to paragraph 21). |
| --- | --- |

79.

The delays in the publication of guidelines and in the approval of programmes did not have any decisive effect on the quality of programmes (see replies to paragraphs 28, 29 and 36 to 39). As regards evaluation, some progress was made through the increased quantification of objectives, even though this progress was limited because of the intangible nature of many of them (see the reply to paragraph 21).

| 80. | The Commission guidelines have produced significant advances in the CIP management system compared with the previous period. Further progress is expected on the basis of current experience and exchanges between management bodies under the Interact programme. The Commission is also planning to propose that the Council should introduce for the next programming period a new legal instrument to facilitate the creation of joint structures. |
| --- | --- |

80.

The Commission guidelines have produced significant advances in the CIP management system compared with the previous period. Further progress is expected on the basis of current experience and exchanges between management bodies under the Interact programme. The Commission is also planning to propose that the Council should introduce for the next programming period a new legal instrument to facilitate the creation of joint structures.

| 81. | On the matter of the analyses available, the Commission would refer to its replies to the observations in paragraph 18. As stated in paragraphs 17 and 58, the general objective of cross-border cooperation is the development of a cross-border economy by developing cross-border socio-economic centres out of the two economies separated by the border. This means that any opportunity for developing cooperation between administrations and socio-economic actors located on either side of the border should be promoted. Hence the guidelines deliberately provide a relatively wide field of action. In some CIPs, however, specific cross-border problems were identified, by reference to which targeted and measurable objectives were defined and resources were concentrated on these objectives. These two approaches are not therefore mutually exclusive, as is shown by the examples of targeting on specific problems that the Court quotes in paragraph 58. |
| --- | --- |

81.

On the matter of the analyses available, the Commission would refer to its replies to the observations in paragraph 18. As stated in paragraphs 17 and 58, the general objective of cross-border cooperation is the development of a cross-border economy by developing cross-border socio-economic centres out of the two economies separated by the border. This means that any opportunity for developing cooperation between administrations and socio-economic actors located on either side of the border should be promoted. Hence the guidelines deliberately provide a relatively wide field of action. In some CIPs, however, specific cross-border problems were identified, by reference to which targeted and measurable objectives were defined and resources were concentrated on these objectives. These two approaches are not therefore mutually exclusive, as is shown by the examples of targeting on specific problems that the Court quotes in paragraph 58.

| 82. | The Commission would refer to its replies to paragraphs 26 and 55. |
| --- | --- |

82.

The Commission would refer to its replies to paragraphs 26 and 55.

| 83. | As the Member States were aware of the essential aspects of the guidelines before they were published and as the Commission was in regular contact with the regions while the proposals were being prepared, the Commission does not think that programmes suffered in quality because of the delay in publishing the guidelines. It would refer to its reply to paragraph 28. |
| --- | --- |

83.

As the Member States were aware of the essential aspects of the guidelines before they were published and as the Commission was in regular contact with the regions while the proposals were being prepared, the Commission does not think that programmes suffered in quality because of the delay in publishing the guidelines. It would refer to its reply to paragraph 28.

| 84. | The Commission organised systematic assessment of the quality of the proposals and monitored the action taken on its observations. Where, on occasion, it was unable to impose its demands, this was because it was involved in complex negotiations with a set of partners who also had to negotiate the adjustments requested between themselves. |
| --- | --- |

84.

The Commission organised systematic assessment of the quality of the proposals and monitored the action taken on its observations. Where, on occasion, it was unable to impose its demands, this was because it was involved in complex negotiations with a set of partners who also had to negotiate the adjustments requested between themselves.

| 85. | The delays that occurred were not only when the Commission was examining the proposals. They were also the result of the time taken by Member States, who had to talk to each other and reach agreement on the improvements requested by the Commission. As explained in paragraphs 37 and 38, as a rule they took longer in doing this than the Commission did in examining the proposals.
  As regards the low take-up of payment appropriations, the Commission would refer to its reply to paragraph 39. |
| --- | --- |

85.

The delays that occurred were not only when the Commission was examining the proposals. They were also the result of the time taken by Member States, who had to talk to each other and reach agreement on the improvements requested by the Commission. As explained in paragraphs 37 and 38, as a rule they took longer in doing this than the Commission did in examining the proposals.

As regards the low take-up of payment appropriations, the Commission would refer to its reply to paragraph 39.

| 86. | Because of the search for the essential consensus in programmes involving a number of Member States and the very purpose of the programmes, CIPs are targeted at enhanced cooperation and not at predetermined sectors of activity. The Commission would also refer to its replies to paragraphs 58 and 59. |
| --- | --- |

86.

Because of the search for the essential consensus in programmes involving a number of Member States and the very purpose of the programmes, CIPs are targeted at enhanced cooperation and not at predetermined sectors of activity. The Commission would also refer to its replies to paragraphs 58 and 59.

| 87. | The Commission believes that improvements are still necessary in terms of shared structures, and it is reassuring to note that in most cases there is a single financial plan, despite the fact that the resources allocated to the structural funds are distributed by Member States. |
| --- | --- |

87.

The Commission believes that improvements are still necessary in terms of shared structures, and it is reassuring to note that in most cases there is a single financial plan, despite the fact that the resources allocated to the structural funds are distributed by Member States.

| 88. | The Commission would refer to its reply to paragraph 52. |
| --- | --- |

88.

The Commission would refer to its reply to paragraph 52.

| 89. | As the Commission explained in paragraph 63, the bottom-up approach brings out concerns not identified by expert analysis. These concerns of regional and local authorities are used in cross-border areas in addition to expert studies to determine strategy and priorities. It is difficult to measure the impact of CIPs because of the intangible nature of cooperation objectives (see the reply to paragraph 73). The Commission pays attention to the analysis of the starting situation. It is for this reason that it proposed context indicators. |
| --- | --- |

89.

As the Commission explained in paragraph 63, the bottom-up approach brings out concerns not identified by expert analysis. These concerns of regional and local authorities are used in cross-border areas in addition to expert studies to determine strategy and priorities. It is difficult to measure the impact of CIPs because of the intangible nature of cooperation objectives (see the reply to paragraph 73). The Commission pays attention to the analysis of the starting situation. It is for this reason that it proposed context indicators.

| 90. | The principal objective of cross-border CIPs is to develop cross-border economic and social centres through joint strategies for sustainable territorial development and not only to resolve problems directly linked to borders. The main concern is to overcome the major handicap of these areas which lies in the weak links between actors who are located close to each other but in different Member States. Programmes do, none the less, seek to resolve certain specific problems linked to the existence of borders. |
| --- | --- |

90.

The principal objective of cross-border CIPs is to develop cross-border economic and social centres through joint strategies for sustainable territorial development and not only to resolve problems directly linked to borders. The main concern is to overcome the major handicap of these areas which lies in the weak links between actors who are located close to each other but in different Member States. Programmes do, none the less, seek to resolve certain specific problems linked to the existence of borders.

| 91. | The priorities and measures are directed at resolving the major problem of limited links between actors, and not only to seek out specific problems which would justify sectoral targeting of actions. Targeting does exist, but it concerns the processes which generate cooperation and not sectors of activity, given that the key objective is to generate cross-border economic centres. |
| --- | --- |

91.

The priorities and measures are directed at resolving the major problem of limited links between actors, and not only to seek out specific problems which would justify sectoral targeting of actions. Targeting does exist, but it concerns the processes which generate cooperation and not sectors of activity, given that the key objective is to generate cross-border economic centres.

| 92. | The objective set by the Commission in its guidelines for strand C, namely ‘improving regional development policies and instruments’, responds to a need which can be identified only by the public authorities concerned by comparing their own policies with those of their counterparts in other Member States. The bottom-up approach is therefore fully justified. It is, of course, difficult to provide a theoretical definition of relevant indicators for such an objective. The Commission and the Member States therefore agreed to define indicators pragmatically after examining the first series of selected projects. |
| --- | --- |

92.

The objective set by the Commission in its guidelines for strand C, namely ‘improving regional development policies and instruments’, responds to a need which can be identified only by the public authorities concerned by comparing their own policies with those of their counterparts in other Member States. The bottom-up approach is therefore fully justified. It is, of course, difficult to provide a theoretical definition of relevant indicators for such an objective. The Commission and the Member States therefore agreed to define indicators pragmatically after examining the first series of selected projects.

| 93. | Complementarity is to be found principally in the cross-border cooperation element which is additional to traditional economic development. |
| --- | --- |

93.

Complementarity is to be found principally in the cross-border cooperation element which is additional to traditional economic development.

| 94. | The wide range of measures financed derives from the bottom-up approach. In this connection the Commission believes that exchange of experience is a way of improving the know-how of the bodies involved and, in some cases, a prerequisite for the development of innovative actions and better use of public funds. |
| --- | --- |

94.

The wide range of measures financed derives from the bottom-up approach. In this connection the Commission believes that exchange of experience is a way of improving the know-how of the bodies involved and, in some cases, a prerequisite for the development of innovative actions and better use of public funds.

| 95. | As explained in the reply to paragraph 63, the bottom-up approach involves taking account of the partners’ opinions in determining objectives and not just the SWOT analysis. In addition, the general objective of cross-border CIPs is to develop cooperation between administrations and organisations of all kinds located on the two sides of the border (see paragraph 58). |
| --- | --- |

95.

As explained in the reply to paragraph 63, the bottom-up approach involves taking account of the partners’ opinions in determining objectives and not just the SWOT analysis. In addition, the general objective of cross-border CIPs is to develop cooperation between administrations and organisations of all kinds located on the two sides of the border (see paragraph 58).

| 96. | The Commission acknowledges that in many cases there are too many indicators. But certain intangible objectives, which are a feature of Interreg programmes, cannot easily be measured by quantifiable indicators. |
| --- | --- |

96.

The Commission acknowledges that in many cases there are too many indicators. But certain intangible objectives, which are a feature of Interreg programmes, cannot easily be measured by quantifiable indicators.

| 97. | The Interact programme is an indication of the importance the Commission and the Member States attach to improving the design and implementation of these programmes by exchanging methods and experience between managers, Member States and the Commission.






  (a) | The Commission is looking into the problems with indicators in the mid-term reviews (see reply to paragraph 73). |
| --- | --- | --- |

97.

The Interact programme is an indication of the importance the Commission and the Member States attach to improving the design and implementation of these programmes by exchanging methods and experience between managers, Member States and the Commission.

(a)

The Commission is looking into the problems with indicators in the mid-term reviews (see reply to paragraph 73).

| (b) | The Court itself observes (paragraph 67) that most of the projects selected so far satisfy the trans-European criterion. The Commission does not believe that projects should be concerned solely with resolving specific border-related problems (see paragraphs 58 and 63). |
| --- | --- |

(b)

The Court itself observes (paragraph 67) that most of the projects selected so far satisfy the trans-European criterion. The Commission does not believe that projects should be concerned solely with resolving specific border-related problems (see paragraphs 58 and 63).

| 98. | (a) | The Interact programme also helps to prepare the future. However, the Commission believes that in view of the different situations which exist, the analyses must be conducted border by border within a wide-ranging partnership on the responsibility of the authorities in charge of the cross-border programmes and not on the Commission’s responsibility. |
| --- | --- | --- |

98.

(a)

The Interact programme also helps to prepare the future. However, the Commission believes that in view of the different situations which exist, the analyses must be conducted border by border within a wide-ranging partnership on the responsibility of the authorities in charge of the cross-border programmes and not on the Commission’s responsibility.

| (b) | For all the objectives of the forthcoming programming period 2007 to 2013, the Commission will propose that the Council adopt strategic EU guidelines for cohesion policy. These guidelines will serve as a framework for preparing and implementing fund programming, including the European territorial cooperation objective. |
| --- | --- |

(b)

For all the objectives of the forthcoming programming period 2007 to 2013, the Commission will propose that the Council adopt strategic EU guidelines for cohesion policy. These guidelines will serve as a framework for preparing and implementing fund programming, including the European territorial cooperation objective.

| (e) | The Commission will present the guidelines and methodology documents before the next programming period gets under way. |
| --- | --- |

(e)

The Commission will present the guidelines and methodology documents before the next programming period gets under way.

| (g) | The Commission has announced that programme complements will be dropped in the next programming period. |
| --- | --- |

(g)

The Commission has announced that programme complements will be dropped in the next programming period.

| (h) | The Commission will consider the Court’s recommendation when preparing the new period. |
| --- | --- |

(h)

The Commission will consider the Court’s recommendation when preparing the new period.

| (i) | The Commission will propose a specific Council regulation on this subject. |
| --- | --- |

(i)

The Commission will propose a specific Council regulation on this subject.

---