# Eiropas Savienības C 67/2005

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 67 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 48. sējums2005. gada 18. marts |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 67

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

48. sējums2005. gada 18. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Revīzijas palāta |
| 2005/C 067/1 | Īpašais ziņojums Nr. 9/2004: Mežsaimniecības pasākumi, kurus veic saskaņā ar lauku attīstības politiku, ar Komisijas atbildēm | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Revīzijas palāta

2005/C 067/1

Īpašais ziņojums Nr. 9/2004: Mežsaimniecības pasākumi, kurus veic saskaņā ar lauku attīstības politiku, ar Komisijas atbildēm

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Revīzijas palāta

| 18.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/1

---

ĪPAŠAIS ZIŅOJUMS Nr. 9/2004

Mežsaimniecības pasākumi, kurus veic saskaņā ar lauku attīstības politiku, ar Komisijas atbildēm

(saskaņā ar EK līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2005/C 67/01)

SATURS

| I-XIII | KOPSAVILKUMS |
| --- | --- |

I-XIII

| 1.-13. | IEVADS |
| --- | --- |

1.-13.

| 1.-3. | Meži Eiropas Savienībā: galvenie dati |
| --- | --- |

1.-3.

| 4.-6. | ES atbalsts mežsaimniecībai un ES mežsaimniecības stratēģija |
| --- | --- |

4.-6.

| 7.-10. | ES finansiālais atbalsts mežiem |
| --- | --- |

7.-10.

| 11.-13. | Palātas veiktā revīzija |
| --- | --- |

11.-13.

| 14.-22. | ES STRATĒĠIJA UN TĀS ĪSTENOŠANA |
| --- | --- |

14.-22.

| 14. | Tiesiskā bāze |
| --- | --- |

14.

| 15.-16. | Ilgtspējība un tās nodrošināšana praksē |
| --- | --- |

15.-16.

| 17.-18. | Dalībvalstis atšķirīgi definē jēdzienu “mežs” |
| --- | --- |

17.-18.

| 19.-22. | Dalītā atbildība par mežsaimniecības stratēģijas ieviešanu nav skaidra |
| --- | --- |

19.-22.

| 23.-36. | VALSTU MEŽSAIMNIECĪBAS PROGRAMMAS VAI LĪDZĪGI INSTRUMENTI |
| --- | --- |

23.-36.

| 34.-36. | Komisijas rīcībā esošā informācija par mežsaimniecības darbībām dalībvalstu līmenī aizvien vēl ir nepilnīga |
| --- | --- |

34.-36.

| 37.-39. | DAUDZ LĪDZEKĻU IZLIETOTS IEPRIEKŠĒJĀ PROGRAMMU PLĀNOŠANAS POSMĀ |
| --- | --- |

37.-39.

| 40.-42. | SAREŽĢĪTA SISTĒMA |
| --- | --- |

40.-42.

| 40.-42. | Sistēmas radītās grūtības pārvaldītājām iestādēm un atbalsta saņēmējiem |
| --- | --- |

40.-42.

| 43.-64. | MEŽSAIMNIECĪBAS PASĀKUMU ĪSTENOŠANA |
| --- | --- |

43.-64.

| 43.-57. | Lauksaimniecības platību apmežošana |
| --- | --- |

43.-57.

| 46. | Mežu platību paplašināšana videi labvēlīgā veidā |
| --- | --- |

46.

| 47. | Administratīvā izpilde (Neskaidri projektu atlases kritēriji) |
| --- | --- |

47.

| 48.-51. | Neskaidras pārbaudes attiecībā uz zemju |
| --- | --- |

48.-51.

| 52. | Par negūtiem ienākumiem piešķiramas kompensācijas aprēķins |
| --- | --- |

52.

| 53.-56. | Nav iespējams pārbaudīt kritērijus, pēc kuriem uzņēmēju definē par “lauksaimnieku” |
| --- | --- |

53.-56.

| 57. | Kompetento valsts iestāžu pārbaudes uz vietām ir vājas |
| --- | --- |

57.

| 58.-64. | Citi mežsaimniecības pasākumi |
| --- | --- |

58.-64.

| 59.-61. | Valstij piederošu zemju pretendēšana |
| --- | --- |

59.-61.

| 62.-63. | Daudz līdzekļu ir izlietots dabas katastrofu seku likvidēšanai |
| --- | --- |

62.-63.

| 64. | Konkursu procedūru ievērošana |
| --- | --- |

64.

| 65.-76. | LAUKSAIMNIECĪBAS PLATĪBU APMEŽOŠANAS IETEKME |
| --- | --- |

65.-76.

| 65.-69. | Lauksaimniecības platību apmežošana ir ļoti dārga galvenokārt tādēļ, ka 20 gadus jāmaksā kompensācijas par negūtiem ienākumiem (Ekonomiskums) |
| --- | --- |

65.-69.

| 70.-74. | Apmežošana nav plaši izplatīta (Efektivitāte) |
| --- | --- |

70.-74.

| 75. | Varētu gūt labākus rezultātus (Produktivitāte) |
| --- | --- |

75.

| 76. | Apmežošanas ietekme ir ļoti neviendabīga |
| --- | --- |

76.

| 77.-78. | CITU MEŽSAIMNIECĪBAS PASĀKUMU IETEKME |
| --- | --- |

77.-78.

| 79.-87. | SECINĀJUMI UN IETEIKUMI |
| --- | --- |

79.-87.

I PIELIKUMS – Kopienas darbība mežsaimniecības jomā laikposmā no 1964. līdz 1999. gadam

II PIELIKUMS – Jēdziena “mežs” definīcija dalībvalstīs

Komisijas atbildes

TERMINI

Lauksaimniecības platību apmežošana: lauksaimniecībai izmantojamas zemes vietā tiek stādīti jauni meži un veidota mežu zeme (šāda apmežošanas politika sākotnēji tika aplūkota 1992. gada kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) reformā kā daļa no nozaru politikas kopuma nolūkā izslēgt lauksaimniecībā izmantojamu zemi no pārtikas ražošanas jomas).

KLP: kopējā lauksaimniecības politika.

Lapotnes seguma blīvums: platības daļa, ko sedz koka lapotne vertikālā projekcijā.

ĢD: ģenerāldirektorāts.

ELVGF: Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonds.

Rīcība mežsaimniecības jomā: apmežošana un citi mežsaimniecības pasākumi.

Meža platība: ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) galīgajā ziņojumā par globālo mežu resursu novērtējumu (FRA), kas izdots 1995. gadā, “mežs” tiek definēts kā platība, kuras lapotnes seguma blīvums ir 20 % valstīs ar attīstītu rūpniecību un 10 % – jaunattīstības valstīs.

Mežsaimniecības pasākumi: pasākumi, i) lai uzlabotu mežu un mežu zemes daudzfunkcionālo lomu un nodrošinātu aizsardzību pret dabas stihijām (ugunsgrēkiem, plūdiem, spēcīgām vētrām u. c.) vai palīdzētu mežiem pēc tām atjaunoties; ii) lai saglabātu un uzlabotu mežu ekoloģisko stabilitāti vietās, kur šo mežu aizsargājošā un ekoloģiskā loma ir sabiedriski nozīmīga, un iii) lai apmežotu lauksaimniecībā neizmantojamu zemi.

Mežsaimniecības plāni: valsts vai pašvaldību mežu programmas (vai līdzvērtīgi instrumenti) ir ES mežsaimniecības atbalsta pamats (1). Tie kalpo par pamatu ilgtspējīgas mežu pārvaldības īstenošanai. Tie ir instrumenti mežsaimniecības un ar to saistītu pasākumu plānošanai, īstenošanai un pārraudzībai un veido vidi saskaņotai un koordinētai programmu un pasākumu īstenošanai, ko veic visas ieinteresētās personas, pamatojoties uz abpusēji pieņemamiem mērķiem un stratēģiju (2).

Mežsaimniecības struktūrpasākumi: pasākumi, kas vērsti uz mežu un mežsaimniecības attīstību, mežu aizsardzību pret atmosfēras piesārņojumu un ugunsgrēkiem un mežu pētniecību.

DP: darbības programma.

Star komiteja: Komisijas Lauksaimniecības struktūru un lauku attīstības komiteja.

Ilgtspējīga mežsaimniecība: plaši tiek izmantota šāda definīcija: “attīstība, kas apmierina tagadnes vajadzības, nemazinot nākamo paaudžu iespējas apmierināt savas vajadzības”. Ilgtspējīga mežu pārvaldības būtība tādējādi ir rast pareizo līdzsvaru starp ekonomikas, vides un sociālajiem aspektiem gan tagadējām, gan nākamajām paaudzēm.

Mežu zeme/mežu zemes platība: ANO/FAO gala ziņojumā par globālo mežu resursu novērtējumu (FRA), kas izdots 1995. gadā, attīstītajām valstīm tā tiek definēta kā zeme ar dažām mežiem raksturīgām īpašībām, kas nav mežs un kas tostarp ietver mežu daļas vairāk nekā 50 cm un mazāk kā 7 m augstumā, kuras sedz vairāk nekā aptuveni 20 % no platības.

KOPSAVILKUMS

| I. | Meži un mežu platības 15 Eiropas Savienības dalībvalstīs no to kopējās platības aizņem 136 miljonus hektāru (36 %). Mežsaimniecībā un citās ar mežiem saistītās nozarēs ir nodarbināti 2,6 miljoni iedzīvotāju. Mežiem un mežu platībām ir svarīga nozīme vides aizsardzības jomā, piemēram, floras un faunas saglabāšanā un pārtuksnešošanās novēršanā. |
| --- | --- |

I.

Meži un mežu platības 15 Eiropas Savienības dalībvalstīs no to kopējās platības aizņem 136 miljonus hektāru (36 %). Mežsaimniecībā un citās ar mežiem saistītās nozarēs ir nodarbināti 2,6 miljoni iedzīvotāju. Mežiem un mežu platībām ir svarīga nozīme vides aizsardzības jomā, piemēram, floras un faunas saglabāšanā un pārtuksnešošanās novēršanā.

| II. | Lai gan līgumos par mežsaimniecību nekas daudz nav teikts, Eiropas Savienība mežsaimniecību atbalsta jau kopš 1964. gada. Padome 1998. gadā pieņēma ES mežsaimniecības stratēģiju (3), kuras pamatā ir divi galvenie principi: a) mežsaimniecībai jābūt ilgtspējīgai (4), b) mežiem ir daudzfunkcionāla (ekoloģiska, tautsaimnieciska un sociāla) loma. |
| --- | --- |

II.

Lai gan līgumos par mežsaimniecību nekas daudz nav teikts, Eiropas Savienība mežsaimniecību atbalsta jau kopš 1964. gada. Padome 1998. gadā pieņēma ES mežsaimniecības stratēģiju (3), kuras pamatā ir divi galvenie principi: a) mežsaimniecībai jābūt ilgtspējīgai (4), b) mežiem ir daudzfunkcionāla (ekoloģiska, tautsaimnieciska un sociāla) loma.

| III. | Kopš 2000. gada mežsaimniecības pasākumi, kas grupēti divās darbību kategorijās (apmežošana un citi mežsaimniecības pasākumi), tikuši finansēti no lauku attīstības fondiem. Plānotie ES tēriņi mežsaimniecības jomā laikposmam no 2000. līdz 2006. gadam ir 4,7 miljardi EUR, ko kuriem puse paredzēta lauksaimniecības platību apmežošanai, bet otra puse – citiem mežsaimniecības pasākumiem. |
| --- | --- |

III.

Kopš 2000. gada mežsaimniecības pasākumi, kas grupēti divās darbību kategorijās (apmežošana un citi mežsaimniecības pasākumi), tikuši finansēti no lauku attīstības fondiem. Plānotie ES tēriņi mežsaimniecības jomā laikposmam no 2000. līdz 2006. gadam ir 4,7 miljardi EUR, ko kuriem puse paredzēta lauksaimniecības platību apmežošanai, bet otra puse – citiem mežsaimniecības pasākumiem.

| IV. | Palātas revīzijas gaitā tika skatīts, vai mežsaimniecības pasākumi ir balstīti uz mežsaimniecības plāniem vai līdzīgiem instrumentiem, kā minētie pasākumi tikuši plānoti un finansēti, kā tie izpildīti un kāda bijusi to ietekme. Revidenti apmeklēja Komisiju, kā arī galvenās atbalsta saņēmējas dalībvalstis (Spāniju, Portugāli, Itāliju, Īriju un Franciju). Atsevišķi projekti, kurus atlasīja, ņemot vērā to finansiālo nozīmību un raksturīgumu, tika pārbaudīti uz vietām. |
| --- | --- |

IV.

Palātas revīzijas gaitā tika skatīts, vai mežsaimniecības pasākumi ir balstīti uz mežsaimniecības plāniem vai līdzīgiem instrumentiem, kā minētie pasākumi tikuši plānoti un finansēti, kā tie izpildīti un kāda bijusi to ietekme. Revidenti apmeklēja Komisiju, kā arī galvenās atbalsta saņēmējas dalībvalstis (Spāniju, Portugāli, Itāliju, Īriju un Franciju). Atsevišķi projekti, kurus atlasīja, ņemot vērā to finansiālo nozīmību un raksturīgumu, tika pārbaudīti uz vietām.

| V. | ES mežsaimniecības stratēģijā noteikts, ka mežsaimniecības politikas mērķiem (galvenokārt tautsaimnieciskajiem, vides aizsardzības un sociālajiem) vienam otru jāpapildina, taču praksē tie bieži ir pretrunīgi. Tā kā nepastāv vienotas definīcijas jēdzienam “mežs”, tad ir grūti uzraudzīt, cik lielā mērā minētais mērķis tiek sasniegts (sk. 15. līdz 18. punktu). |
| --- | --- |

V.

ES mežsaimniecības stratēģijā noteikts, ka mežsaimniecības politikas mērķiem (galvenokārt tautsaimnieciskajiem, vides aizsardzības un sociālajiem) vienam otru jāpapildina, taču praksē tie bieži ir pretrunīgi. Tā kā nepastāv vienotas definīcijas jēdzienam “mežs”, tad ir grūti uzraudzīt, cik lielā mērā minētais mērķis tiek sasniegts (sk. 15. līdz 18. punktu).

| VI. | Atbildība par ES mežsaimniecības stratēģiju ir dalīta starp Komisiju un dalībvalstīm. Taču nav skaidri definēta atbildība vērtēt, kādā mērā finansētie projekti veicina ES stratēģijas izpildi (sk. 19. līdz 22. punktu). |
| --- | --- |

VI.

Atbildība par ES mežsaimniecības stratēģiju ir dalīta starp Komisiju un dalībvalstīm. Taču nav skaidri definēta atbildība vērtēt, kādā mērā finansētie projekti veicina ES stratēģijas izpildi (sk. 19. līdz 22. punktu).

| VII. | Kopš 2000. gada no dalībvalstīm tiek prasīts mežsaimniecības pasākumus balstīt uz valsts vai pašvaldību mežu programmām. Taču tādas programmas ne vienmēr pastāv un, ja pastāv, to saturs ir pārāk neviendabīgs. Tā kā valsts mēroga mežu programmas nepastāvēja, Komisija par ekvivalentu pieņēma lauku attīstības plānus un darbības programmas. Tomēr to novērtēšanu negatīvi ietekmēja Komisijas iekšējā organizācija un laika trūkums. Komisijas rīcībā esošā informācija par mežsaimniecības darbībām dalībvalstīs aizvien vēl ir nepilnīga (sk. 23. līdz 36. punktu). |
| --- | --- |

VII.

Kopš 2000. gada no dalībvalstīm tiek prasīts mežsaimniecības pasākumus balstīt uz valsts vai pašvaldību mežu programmām. Taču tādas programmas ne vienmēr pastāv un, ja pastāv, to saturs ir pārāk neviendabīgs. Tā kā valsts mēroga mežu programmas nepastāvēja, Komisija par ekvivalentu pieņēma lauku attīstības plānus un darbības programmas. Tomēr to novērtēšanu negatīvi ietekmēja Komisijas iekšējā organizācija un laika trūkums. Komisijas rīcībā esošā informācija par mežsaimniecības darbībām dalībvalstīs aizvien vēl ir nepilnīga (sk. 23. līdz 36. punktu).

| VIII. | Atbalsts mežsaimniecībai tiek sniegts, izmantojot lauku attīstības programmu instrumentus, bet diemžēl daudz līdzekļu izmantots kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) papildu pasākumiem mežsaimniecības jomā, par kuriem saistības uzņemtas jau agrāk. Tā kā mežsaimniecības jomā līgumu termiņi ir ilgi, tad trūkst iespējas manevrēt: liela daļa pieejamās naudas reāli jau piešķirta KLP papildu pasākumiem (sk. 37. līdz 39. punktu). |
| --- | --- |

VIII.

Atbalsts mežsaimniecībai tiek sniegts, izmantojot lauku attīstības programmu instrumentus, bet diemžēl daudz līdzekļu izmantots kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) papildu pasākumiem mežsaimniecības jomā, par kuriem saistības uzņemtas jau agrāk. Tā kā mežsaimniecības jomā līgumu termiņi ir ilgi, tad trūkst iespējas manevrēt: liela daļa pieejamās naudas reāli jau piešķirta KLP papildu pasākumiem (sk. 37. līdz 39. punktu).

| IX. | Mežsaimniecības pasākumu īstenošanai ieviestā sistēma ir sarežģīta. Tas rada grūtības kā pārvaldītājām iestādēm, tā atbalsta saņēmējiem (sk. 40. līdz 42. punktu). |
| --- | --- |

IX.

Mežsaimniecības pasākumu īstenošanai ieviestā sistēma ir sarežģīta. Tas rada grūtības kā pārvaldītājām iestādēm, tā atbalsta saņēmējiem (sk. 40. līdz 42. punktu).

| X. | Revīzijas gaitā tika atklāti vairāki trūkumi mežsaimniecības pasākumu īstenošanā (sk. 43. līdz 58. punktu un 62. līdz 64. punktu), piemēram:






  — | dažāda interpretācija par apmežojamo platību iedalīšanu prioritārā secībā, |
| --- | --- | --- |

X.

Revīzijas gaitā tika atklāti vairāki trūkumi mežsaimniecības pasākumu īstenošanā (sk. 43. līdz 58. punktu un 62. līdz 64. punktu), piemēram:

—

dažāda interpretācija par apmežojamo platību iedalīšanu prioritārā secībā,

| — | trūkst Kopienas vadlīniju, saskaņā ar kurām apmežojamas platības rindot prioritārā kārtībā, lai nodrošinātu labvēlīgu ietekmi uz vidi, |
| --- | --- |

—

trūkst Kopienas vadlīniju, saskaņā ar kurām apmežojamas platības rindot prioritārā kārtībā, lai nodrošinātu labvēlīgu ietekmi uz vidi,

| — | neskaidri projektu atlases kritēriji, |
| --- | --- |

—

neskaidri projektu atlases kritēriji,

| — | neapmierinoša kārtība, saskaņā ar kuru lemj par atbilstību projektu kritērijiem pēc zemes izmantošanas veida, par negūtajiem ienākumiem un par atbalsta saņēmēju definēšanu par “lauksaimniekiem”, |
| --- | --- |

—

neapmierinoša kārtība, saskaņā ar kuru lemj par atbilstību projektu kritērijiem pēc zemes izmantošanas veida, par negūtajiem ienākumiem un par atbalsta saņēmēju definēšanu par “lauksaimniekiem”,

| — | vājas pārbaudes uz vietām, lai pārliecinātos par prasījumu pareizību, |
| --- | --- |

—

vājas pārbaudes uz vietām, lai pārliecinātos par prasījumu pareizību,

| — | jāuzlabo kontroles procedūras, kuras piemēro valsts līgumu konkursiem. |
| --- | --- |

—

jāuzlabo kontroles procedūras, kuras piemēro valsts līgumu konkursiem.

| XI. | Apmežošanai, ko veic pašvaldības, netiek piešķirts atbalsts sēklu koku audzēšanai un jaunaudzēm. Tā kā dažām pašvaldībām trūkst finanšu līdzekļu, pastāv risks, ka ES lielā mērā atbalstīti projekti turpmāko gadu gaitā būs nolemti neveiksmei (sk. 59. līdz 61. punktu). |
| --- | --- |

XI.

Apmežošanai, ko veic pašvaldības, netiek piešķirts atbalsts sēklu koku audzēšanai un jaunaudzēm. Tā kā dažām pašvaldībām trūkst finanšu līdzekļu, pastāv risks, ka ES lielā mērā atbalstīti projekti turpmāko gadu gaitā būs nolemti neveiksmei (sk. 59. līdz 61. punktu).

| XII. | Palielināt mežu platības, ar atbalsta palīdzību apmežojot lauksaimniecības zemes, ir dārgi galvenokārt tāpēc, ka 20 gadus jāmaksā kompensācijas par negūtajiem lauksaimniecības ienākumiem. Turklāt rezultāti nav bijuši īpaši labi, un tos varēja sasniegt lētāk (sk. 65. līdz 78. punktu). |
| --- | --- |

XII.

Palielināt mežu platības, ar atbalsta palīdzību apmežojot lauksaimniecības zemes, ir dārgi galvenokārt tāpēc, ka 20 gadus jāmaksā kompensācijas par negūtajiem lauksaimniecības ienākumiem. Turklāt rezultāti nav bijuši īpaši labi, un tos varēja sasniegt lētāk (sk. 65. līdz 78. punktu).

| XIII. | Vairākus atbalsta struktūras aspektus vajadzētu pārskatīt. Jo īpaši Komisijai vajadzētu apsvērt, kā apmežošanas pasākumus padarīt mērķtiecīgākus, samazinot ES budžeta izmaksas un ņemot vērā izmaiņas sabiedrības vajadzībās un Kopienas likumdošanas uzsvaru uz videi labvēlīgām darbībām (sk. 79. līdz 87. punktu). |
| --- | --- |

XIII.

Vairākus atbalsta struktūras aspektus vajadzētu pārskatīt. Jo īpaši Komisijai vajadzētu apsvērt, kā apmežošanas pasākumus padarīt mērķtiecīgākus, samazinot ES budžeta izmaksas un ņemot vērā izmaiņas sabiedrības vajadzībās un Kopienas likumdošanas uzsvaru uz videi labvēlīgām darbībām (sk. 79. līdz 87. punktu).

IEVADS

Meži Eiropas Savienībā: galvenie dati

| 1. | Meži un mežu platības 15 Eiropas Savienības dalībvalstīs no to kopējās platības aizņem 136 miljonus hektāru (5), kas ir aptuveni 36 % no ES kopējās zemes platības. Meži veicina tūrismu un tiek uzskatīti par nozīmīgu Eiropas dabas komponentu, kuros mājo daudz vērtīgu zīdītāju, putnu un rāpuļu sugu. Tie pasargā no pārtuksnešošanās un plūdiem un kalpo kā vējlauzēji. |
| --- | --- |

1.

Meži un mežu platības 15 Eiropas Savienības dalībvalstīs no to kopējās platības aizņem 136 miljonus hektāru (5), kas ir aptuveni 36 % no ES kopējās zemes platības. Meži veicina tūrismu un tiek uzskatīti par nozīmīgu Eiropas dabas komponentu, kuros mājo daudz vērtīgu zīdītāju, putnu un rāpuļu sugu. Tie pasargā no pārtuksnešošanās un plūdiem un kalpo kā vējlauzēji.

| 2. | Mežiem ir vērā ņemama sociāli ekonomiska nozīme. Aptuveni 65 % no mežiem ES ir gandrīz 12 miljonu īpašnieku privātīpašums. Tomēr īpašumtiesību struktūra dažādās Eiropas Savienības valstīs ievērojami atšķiras. Grieķijā un Īrijā valstij pieder aptuveni divas trešdaļas no mežu zemes. Beļģijā, Francijā, Vācijā, Itālijā, Luksemburgā un Spānijā galvenie mežu īpašnieki ir vietējās pašvaldības, un Ziemeļvalstīs dominē privātīpašums. Ekonomikas izteiksmē 15 Eiropas Savienības dalībvalstis ir pasaules otrais lielākais papīra un zāģmateriālu ražotājs un trešais lielākais mežu produkcijas eksportētājs. Uz mežizstrādi balstītas rūpniecības produkcijas vērtība ir gandrīz 300 miljardi EUR, kas veido 10 % no kopējās ES saražotās produkcijas vērtības (5). |
| --- | --- |

2.

Mežiem ir vērā ņemama sociāli ekonomiska nozīme. Aptuveni 65 % no mežiem ES ir gandrīz 12 miljonu īpašnieku privātīpašums. Tomēr īpašumtiesību struktūra dažādās Eiropas Savienības valstīs ievērojami atšķiras. Grieķijā un Īrijā valstij pieder aptuveni divas trešdaļas no mežu zemes. Beļģijā, Francijā, Vācijā, Itālijā, Luksemburgā un Spānijā galvenie mežu īpašnieki ir vietējās pašvaldības, un Ziemeļvalstīs dominē privātīpašums. Ekonomikas izteiksmē 15 Eiropas Savienības dalībvalstis ir pasaules otrais lielākais papīra un zāģmateriālu ražotājs un trešais lielākais mežu produkcijas eksportētājs. Uz mežizstrādi balstītas rūpniecības produkcijas vērtība ir gandrīz 300 miljardi EUR, kas veido 10 % no kopējās ES saražotās produkcijas vērtības (5).

| 3. | Mežu nozare ir nozīmīgs darba devējs, jo īpaši ES lauku rajonos. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm (6), nozarē ir tieši nodarbināti 2,6 miljoni cilvēku. |
| --- | --- |

3.

Mežu nozare ir nozīmīgs darba devējs, jo īpaši ES lauku rajonos. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm (6), nozarē ir tieši nodarbināti 2,6 miljoni cilvēku.

ES atbalsts mežsaimniecībai un ES mežsaimniecības stratēģija

| 4. | ES ir sniegusi atbalstu mežsaimniecībai kopš 1964. gada. Vairāk nekā 30 gadus šo atbalstu veidoja meža struktūru uzlabošanas pasākumi un kopš 1992. gada – lauksaimniecības platību apmežošana. Jauns impulss tika dots 1998. gada 15. decembrī, kad Padome pieņēma Rezolūciju (7), ar ko noteica ES mežsaimniecības stratēģiju. |
| --- | --- |

4.

ES ir sniegusi atbalstu mežsaimniecībai kopš 1964. gada. Vairāk nekā 30 gadus šo atbalstu veidoja meža struktūru uzlabošanas pasākumi un kopš 1992. gada – lauksaimniecības platību apmežošana. Jauns impulss tika dots 1998. gada 15. decembrī, kad Padome pieņēma Rezolūciju (7), ar ko noteica ES mežsaimniecības stratēģiju.

| 5. | Stratēģija nosaka pamatu rīcībai mežsaimniecības jomā, radot perspektīvu mežu integrācijai citu nozaru politikā un rosinot visas ieinteresētās puses līdzdarboties un rīkoties caurskatāmi (8). Tā balstīta uz starptautiskām saistībām, ko iepriekš uzņēmusies Kopiena un dalībvalstis, un tā jāpiemēro ar valsts vai reģionālo mežsaimniecības plānu palīdzību. |
| --- | --- |

5.

Stratēģija nosaka pamatu rīcībai mežsaimniecības jomā, radot perspektīvu mežu integrācijai citu nozaru politikā un rosinot visas ieinteresētās puses līdzdarboties un rīkoties caurskatāmi (8). Tā balstīta uz starptautiskām saistībām, ko iepriekš uzņēmusies Kopiena un dalībvalstis, un tā jāpiemēro ar valsts vai reģionālo mežsaimniecības plānu palīdzību.

| 6. | Stratēģiju nosaka divi vadošie principi:






  a) | mežu pārvaldībai jābūt ilgtspējīgai (9), |
| --- | --- | --- |

6.

Stratēģiju nosaka divi vadošie principi:

a)

mežu pārvaldībai jābūt ilgtspējīgai (9),

| b) | mežiem ir daudzfunkcionāla (ekoloģiska, tautsaimnieciska un sociāla) loma. |
| --- | --- |

b)

mežiem ir daudzfunkcionāla (ekoloģiska, tautsaimnieciska un sociāla) loma.

ES finansiālais atbalsts mežiem

| 7. | Laikposmā no 1992. līdz 1999. gadam aptuveni 1 500 miljoni EUR tika iztērēti lauksaimniecības platību apmežošanai. Laikposmam no 2000. līdz 2006. gadam plānotais ES ieguldījums ir 2 387 miljoni EUR apmežošanas pasākumiem un 2 420 miljoni EUR citiem mežsaimniecības pasākumiem (10) (sk. tabulu). |
| --- | --- |

7.

Laikposmā no 1992. līdz 1999. gadam aptuveni 1 500 miljoni EUR tika iztērēti lauksaimniecības platību apmežošanai. Laikposmam no 2000. līdz 2006. gadam plānotais ES ieguldījums ir 2 387 miljoni EUR apmežošanas pasākumiem un 2 420 miljoni EUR citiem mežsaimniecības pasākumiem (10) (sk. tabulu).

Image

| 8. | No 2000. gada izdevumi mežsaimniecības nozarei kļuva par lauku attīstības atbalsta sastāvdaļu, pieņemot Regulu (EK) Nr. 1257/1999 (11). Šis atbalsts ir paredzēts, lai jo īpaši veicinātu vienu vai vairāku šādu mērķi sasniegšanu (29. pants):






  — | ilgtspējīga mežu pārvaldība un mežsaimniecības attīstība, |
| --- | --- | --- |

8.

No 2000. gada izdevumi mežsaimniecības nozarei kļuva par lauku attīstības atbalsta sastāvdaļu, pieņemot Regulu (EK) Nr. 1257/1999 (11). Šis atbalsts ir paredzēts, lai jo īpaši veicinātu vienu vai vairāku šādu mērķi sasniegšanu (29. pants):

—

ilgtspējīga mežu pārvaldība un mežsaimniecības attīstība,

| — | mežu resursu saglabāšana un pilnveidošana, |
| --- | --- |

—

mežu resursu saglabāšana un pilnveidošana,

| — | mežu zemes platību paplašināšana. |
| --- | --- |

—

mežu zemes platību paplašināšana.

Tika formulēti divi konkrēti rīcības veidi:

| a) | apmežošana (12) (31. pants), |
| --- | --- |

a)

apmežošana (12) (31. pants),

| b) | citi mežsaimniecības pasākumi (13) (30. un 32. pants). |
| --- | --- |

b)

citi mežsaimniecības pasākumi (13) (30. un 32. pants).

| 9. | ES finansiālo atbalstu lauksaimniecības platību apmežošanai pilnībā nodrošina ELVGF Garantijas nodaļa. “Citu” platību apmežošanu finansē ELVGF Virzības nodaļa, ja tā tiek veikta reģionos, kas struktūrfondu vajadzībām klasificējas kā “1. mērķis” (14), un ELVGF Garantijas nodaļa – ja apmežošana tiek veikta citur. |
| --- | --- |

9.

ES finansiālo atbalstu lauksaimniecības platību apmežošanai pilnībā nodrošina ELVGF Garantijas nodaļa. “Citu” platību apmežošanu finansē ELVGF Virzības nodaļa, ja tā tiek veikta reģionos, kas struktūrfondu vajadzībām klasificējas kā “1. mērķis” (14), un ELVGF Garantijas nodaļa – ja apmežošana tiek veikta citur.

| 10. | Skaitļi 1. tabulā parāda atšķirīgu pieeju, kuru dalībvalstis pieņēmušas stratēģijas īstenošanai. Ziemeļu ES valstīs (Zviedrijā un Somijā) meži jau klāj nozīmīgas platības, un tās neīsteno īpašu apmežošanas politiku, dodot priekšroku citām lauku attīstības prioritātēm. Vislielākie izdevumi ir Spānijā, Itālijā un Portugālē, kuras ne tikai pakļautas nopietnam mežu bojājuma riskam ugunsgrēku un sausuma dēļ, bet arī veicina apmežošanas pasākumus saimniecisku, sociālu un ekoloģisku apsvērumu dēļ. |
| --- | --- |

10.

Skaitļi 1. tabulā parāda atšķirīgu pieeju, kuru dalībvalstis pieņēmušas stratēģijas īstenošanai. Ziemeļu ES valstīs (Zviedrijā un Somijā) meži jau klāj nozīmīgas platības, un tās neīsteno īpašu apmežošanas politiku, dodot priekšroku citām lauku attīstības prioritātēm. Vislielākie izdevumi ir Spānijā, Itālijā un Portugālē, kuras ne tikai pakļautas nopietnam mežu bojājuma riskam ugunsgrēku un sausuma dēļ, bet arī veicina apmežošanas pasākumus saimniecisku, sociālu un ekoloģisku apsvērumu dēļ.

Palātas veiktā revīzija

| 11. | Iepriekš veicot lauksaimniecības platību apmežošanas revīziju (15), Palāta nonāca pie secinājuma, ka dalībvalstis nebija pienācīgi veikušas ietekmes analīzi un novērtējumu, kā arī izpildes pārraudzību. |
| --- | --- |

11.

Iepriekš veicot lauksaimniecības platību apmežošanas revīziju (15), Palāta nonāca pie secinājuma, ka dalībvalstis nebija pienācīgi veikušas ietekmes analīzi un novērtējumu, kā arī izpildes pārraudzību.

| 12. | Šī revīzija aptvēra mežsaimniecības pasākumus Lauku attīstības regulas ietvaros, kas izklāstīti iepriekš 8. punktā (16). Palātas revīzijas galvenais mērķis bija noskaidrot:






  — | vai mežsaimniecības pasākumu pamatā ir mežsaimniecības plāni vai līdzvērtīgi instrumenti; |
| --- | --- | --- |

12.

Šī revīzija aptvēra mežsaimniecības pasākumus Lauku attīstības regulas ietvaros, kas izklāstīti iepriekš 8. punktā (16). Palātas revīzijas galvenais mērķis bija noskaidrot:

—

vai mežsaimniecības pasākumu pamatā ir mežsaimniecības plāni vai līdzvērtīgi instrumenti;

| — | kādā veidā šie pasākumi tika plānoti un finansēti; |
| --- | --- |

—

kādā veidā šie pasākumi tika plānoti un finansēti;

| — | kā tie tika īstenoti; |
| --- | --- |

—

kā tie tika īstenoti;

| — | cik liela bija šo pasākumu ietekme ekonomiskā izdevīguma, lietderības un efektivitātes ziņā. |
| --- | --- |

—

cik liela bija šo pasākumu ietekme ekonomiskā izdevīguma, lietderības un efektivitātes ziņā.

| 13. | Revidenti apmeklēja Komisiju (Lauksaimniecības ģenerāldirektorātu), kur pārbaudīja informāciju par stratēģijas īstenošanu. Revīzija tika veikta arī galvenajās saņēmējās dalībvalstīs (Spānijā, Portugālē, Itālijā, Īrijā un Francijā), lai pārbaudītu mežsaimniecības pasākumu un projektu pārvaldību valsts, reģionālo un pašvaldību iestāžu līmenī. 34 projekti, kas tika atlasīti, pamatojoties uz to finansiālo nozīmību un pasākumiem, kuri tiem raksturīgi, tika pārbaudīti uz vietas. |
| --- | --- |

13.

Revidenti apmeklēja Komisiju (Lauksaimniecības ģenerāldirektorātu), kur pārbaudīja informāciju par stratēģijas īstenošanu. Revīzija tika veikta arī galvenajās saņēmējās dalībvalstīs (Spānijā, Portugālē, Itālijā, Īrijā un Francijā), lai pārbaudītu mežsaimniecības pasākumu un projektu pārvaldību valsts, reģionālo un pašvaldību iestāžu līmenī. 34 projekti, kas tika atlasīti, pamatojoties uz to finansiālo nozīmību un pasākumiem, kuri tiem raksturīgi, tika pārbaudīti uz vietas.

ES STRATĒĠIJA UN TĀS ĪSTENOŠANA

Tiesiskā bāze

| 14. | Eiropas Kopienas dibināšanas līgums neparedz noteikumus kopējai mežsaimniecības politikai, un arī EK līguma panti, kuri attiecas uz kopējo lauksaimniecības politiku, nenosaka tirgus noteikumus mežsaimniecības produkcijai, tādai kā kokmateriāli. Tā vietā Kopienas darbība mežsaimniecības jomā veikta, piemērojot EK līguma noteikumus, kuri attiecas uz citu nozaru politiku (17).
  Pārskats apkopotā veidā par galvenajiem iepriekš paveiktajiem mežsaimniecības pasākumiem ir sniegts I pielikumā. |
| --- | --- |

14.

Eiropas Kopienas dibināšanas līgums neparedz noteikumus kopējai mežsaimniecības politikai, un arī EK līguma panti, kuri attiecas uz kopējo lauksaimniecības politiku, nenosaka tirgus noteikumus mežsaimniecības produkcijai, tādai kā kokmateriāli. Tā vietā Kopienas darbība mežsaimniecības jomā veikta, piemērojot EK līguma noteikumus, kuri attiecas uz citu nozaru politiku (17).

Pārskats apkopotā veidā par galvenajiem iepriekš paveiktajiem mežsaimniecības pasākumiem ir sniegts I pielikumā.

Ilgtspējība un tās nodrošināšana praksē

| 15. | Ilgtspējības koncepcija ir izstrādāta starptautiskās konferencēs un galvenokārt saistīta ar politisku apņemšanos. Konferences 1993. gadā Helsinkos un 1998. gadā Lisabonā precīzāk definēja ilgtspējīgas mežu pārvaldības koncepciju, sastādot uzraudzības indikatoru sarakstu. Tomēr šī koncepcija ir neskaidra, jo balstās uz tādu mērķu (galvenokārt tautsaimniecisku, vides un sociālu) un nolūku (piem., bioloģiskā dažādība un produktivitātes aizsardzību) apvienošanu, kas var būt pretrunīgi savā starpā. |
| --- | --- |

15.

Ilgtspējības koncepcija ir izstrādāta starptautiskās konferencēs un galvenokārt saistīta ar politisku apņemšanos. Konferences 1993. gadā Helsinkos un 1998. gadā Lisabonā precīzāk definēja ilgtspējīgas mežu pārvaldības koncepciju, sastādot uzraudzības indikatoru sarakstu. Tomēr šī koncepcija ir neskaidra, jo balstās uz tādu mērķu (galvenokārt tautsaimniecisku, vides un sociālu) un nolūku (piem., bioloģiskā dažādība un produktivitātes aizsardzību) apvienošanu, kas var būt pretrunīgi savā starpā.

| 16. | Šķiet, īpaši grūti bijis nodrošināt pareizu līdzsvaru starp tautsaimniecības, vides un sociāliem mērķiem. Ieinteresētās puses šo līdzsvaru nosaka atšķirīgi, atkarībā no pašu interesēm, un to starpā pastāv konflikti. Vienā no apmeklētajām dalībvalstīm vides NVO asi kritizēja attiecīgo šīs valsts politiku, apgalvojot, ka tajā pārmērīgi liels uzsvars tiek likts uz tautsaimniecības aspektiem, pienācīgi nerēķinoties ar vajadzību saglabāt bioloģisko dažādību. Citas dalībvalstis maz uzmanības veltīja mežu sociālajiem aspektiem. Dažādu ilgtspējības komponentu skaidrojums ir sniegts diagrammā. |
| --- | --- |

16.

Šķiet, īpaši grūti bijis nodrošināt pareizu līdzsvaru starp tautsaimniecības, vides un sociāliem mērķiem. Ieinteresētās puses šo līdzsvaru nosaka atšķirīgi, atkarībā no pašu interesēm, un to starpā pastāv konflikti. Vienā no apmeklētajām dalībvalstīm vides NVO asi kritizēja attiecīgo šīs valsts politiku, apgalvojot, ka tajā pārmērīgi liels uzsvars tiek likts uz tautsaimniecības aspektiem, pienācīgi nerēķinoties ar vajadzību saglabāt bioloģisko dažādību. Citas dalībvalstis maz uzmanības veltīja mežu sociālajiem aspektiem. Dažādu ilgtspējības komponentu skaidrojums ir sniegts diagrammā.

Image

Dalībvalstis atšķirīgi definē jēdzienu “mežs”

| 17. | Dalībvalstis nelieto konsekventu mežu zemes platību definīciju. Pastāv starptautiski formulēta definīcija (jo īpaši ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas – FAO – definīcija (18)), taču tā netiek vienādi piemērota visās dalībvalstīs, kā tas uzsvērts Eiropas Komisijas sagatavotajā ziņojumā (19). |
| --- | --- |

17.

Dalībvalstis nelieto konsekventu mežu zemes platību definīciju. Pastāv starptautiski formulēta definīcija (jo īpaši ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas – FAO – definīcija (18)), taču tā netiek vienādi piemērota visās dalībvalstīs, kā tas uzsvērts Eiropas Komisijas sagatavotajā ziņojumā (19).

| 18. | Pārskatu par to, cik dažādi dalībvalstis definē jēdzienu “mežs”, sniedz II pielikums. Piemēram, ja piemērotu Īrijā lietoto mežu platības definīciju, ES mežu kopējā platība būtu aptuveni par 5 % mazāka, turpretim, ja piemērotu Luksemburgā lietoto definīciju, mežu platība būtu par aptuveni 3 % (20) lielāka. ES atbalsta mežiem viens no mērķiem ir mežu zemes paplašināšana, taču grūti uzraudzīt to, cik lielā mērā šis mērķis tiek sasniegts, jo trūkst vispārīgi pielietotas definīcijas. |
| --- | --- |

18.

Pārskatu par to, cik dažādi dalībvalstis definē jēdzienu “mežs”, sniedz II pielikums. Piemēram, ja piemērotu Īrijā lietoto mežu platības definīciju, ES mežu kopējā platība būtu aptuveni par 5 % mazāka, turpretim, ja piemērotu Luksemburgā lietoto definīciju, mežu platība būtu par aptuveni 3 % (20) lielāka. ES atbalsta mežiem viens no mērķiem ir mežu zemes paplašināšana, taču grūti uzraudzīt to, cik lielā mērā šis mērķis tiek sasniegts, jo trūkst vispārīgi pielietotas definīcijas.

Dalītā atbildība par mežsaimniecības stratēģijas ieviešanu nav skaidra

| 19. | ES mežsaimniecības stratēģijas pārvaldību kopīgi nodrošina Komisija un dalībvalstis. Atšķirīgie pienākumi saistībā ar stratēģijas īstenošanu saskaņā ar lauku attīstības regulu ir šādi:






  a) | I līmenis: stratēģiju piedāvāja Komisija
   (21) (un Padome to pēcāk pieņēma); tika ņemtas vērā starptautiskās saistības un ilgtspējības un daudzveidīgu funkciju galvenās koncepcijas; |
| --- | --- | --- |

19.

ES mežsaimniecības stratēģijas pārvaldību kopīgi nodrošina Komisija un dalībvalstis. Atšķirīgie pienākumi saistībā ar stratēģijas īstenošanu saskaņā ar lauku attīstības regulu ir šādi:

a)

I līmenis: stratēģiju piedāvāja Komisija
   (21) (un Padome to pēcāk pieņēma); tika ņemtas vērā starptautiskās saistības un ilgtspējības un daudzveidīgu funkciju galvenās koncepcijas;

| b) | II līmenis: saskaņā ar subsidiaritātes principu, dalībvalstis ir atbildīgas par valsts mežu programmu vai līdzvērtīgu instrumentu plānošanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

b)

II līmenis: saskaņā ar subsidiaritātes principu, dalībvalstis ir atbildīgas par valsts mežu programmu vai līdzvērtīgu instrumentu plānošanu un īstenošanu;

| c) | III līmenis: mežsaimniecības pasākumus kopīgi finansē dalībvalstis un Kopienas budžets atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1257/1999 noteikumiem, kas nosaka mežsaimniecības pasākumu struktūru un prasības; |
| --- | --- |

c)

III līmenis: mežsaimniecības pasākumus kopīgi finansē dalībvalstis un Kopienas budžets atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1257/1999 noteikumiem, kas nosaka mežsaimniecības pasākumu struktūru un prasības;

| d) | IV līmenis: individuālu projektu izpildi atļauj un pārvalda dalībvalstu iestādes valsts, reģionālā un vietējo pašvaldību līmenī. |
| --- | --- |

d)

IV līmenis: individuālu projektu izpildi atļauj un pārvalda dalībvalstu iestādes valsts, reģionālā un vietējo pašvaldību līmenī.

| 20. | Tādējādi dalībvalstīs jānodrošina mežsaimniecības pasākumu atbilstība Regulas (EK) Nr. 1257/1999 prasībām, par ko ir finansiāli atbildīga Komisija (22), kurai tostarp jāizvērtē, cik šie pasākumi ir racionāli (efektīvi, lietderīgi, ekonomiski), turpretim dalībvalstis ir atbildīgas par valsts programmu izstrādi un ieviešanu šādu pasākumu izpildei (23). |
| --- | --- |

20.

Tādējādi dalībvalstīs jānodrošina mežsaimniecības pasākumu atbilstība Regulas (EK) Nr. 1257/1999 prasībām, par ko ir finansiāli atbildīga Komisija (22), kurai tostarp jāizvērtē, cik šie pasākumi ir racionāli (efektīvi, lietderīgi, ekonomiski), turpretim dalībvalstis ir atbildīgas par valsts programmu izstrādi un ieviešanu šādu pasākumu izpildei (23).

| 21. | Revīzijas gaitā tika konstatēts, ka ne Komisija, ne dalībvalstis neuzņēmās atbildību par to, lai tiek izvērtēts projektu ieguldījums ES mežsaimniecības stratēģijas īstenošanā. Turklāt valsts pārvaldes iestādes sistemātiski neizvērtēja, vai projekti, kas apstiprināti ES finansējuma saņemšanai, ir atbilstīgi stratēģijai un tās mērķiem. |
| --- | --- |

21.

Revīzijas gaitā tika konstatēts, ka ne Komisija, ne dalībvalstis neuzņēmās atbildību par to, lai tiek izvērtēts projektu ieguldījums ES mežsaimniecības stratēģijas īstenošanā. Turklāt valsts pārvaldes iestādes sistemātiski neizvērtēja, vai projekti, kas apstiprināti ES finansējuma saņemšanai, ir atbilstīgi stratēģijai un tās mērķiem.

| 22. | Pienākumu un atbildības sadalījums starp Komisiju un dalībvalstīm saistībā ar stratēģijas īstenošanu jāprecizē ne tikai tādēļ, lai kopumā stiprinātu efektīvu pārvaldību, bet arī lai nodrošinātu maksimālu ES finansējuma ietekmi mežsaimniecībā. Tas turklāt palīdzēs Komisijai pilnībā nodrošināt atbilstību tiesību aktu prasībām, kas piemērojami finanšu atbildībai par budžeta izpildi. |
| --- | --- |

22.

Pienākumu un atbildības sadalījums starp Komisiju un dalībvalstīm saistībā ar stratēģijas īstenošanu jāprecizē ne tikai tādēļ, lai kopumā stiprinātu efektīvu pārvaldību, bet arī lai nodrošinātu maksimālu ES finansējuma ietekmi mežsaimniecībā. Tas turklāt palīdzēs Komisijai pilnībā nodrošināt atbilstību tiesību aktu prasībām, kas piemērojami finanšu atbildībai par budžeta izpildi.

VALSTU MEŽSAIMNIECĪBAS PROGRAMMAS VAI (VMP) LĪDZĪGI INSTRUMENTI

| 23. | Kā norādīts 19.a) apakšpunktā un kā noteikts pamatregulā par atbalstu lauku attīstībai (24), no 1999. gada mežsaimniecības pasākumi lauku attīstībai dalībvalstīm jāīsteno, pamatojoties uz valsts vai pašvaldību mežu programmām vai līdzīgiem instrumentiem. |
| --- | --- |

23.

Kā norādīts 19.a) apakšpunktā un kā noteikts pamatregulā par atbalstu lauku attīstībai (24), no 1999. gada mežsaimniecības pasākumi lauku attīstībai dalībvalstīm jāīsteno, pamatojoties uz valsts vai pašvaldību mežu programmām vai līdzīgiem instrumentiem.

| 24. | Veicot Komisijas līdzfinansētu pētījumu (25) nolūkā sniegt politikas veidotājiem uzlabotus līdzekļus valsts mežu programmu izstrādei un īstenošanai, tika pārbaudīts, vai dalībvalstīs pastāv šādas programmas. Atklājās, ka šādu programmu pieejamība un saturs ievērojami atšķīrās. Pētījuma gaitā novērots, ka līdz pat 2001. gadam dažās dalībvalstīs šādu programmu nebija, citās tās tika izstrādātas un tikai nedaudzas šādas programmas jau īstenoja. |
| --- | --- |

24.

Veicot Komisijas līdzfinansētu pētījumu (25) nolūkā sniegt politikas veidotājiem uzlabotus līdzekļus valsts mežu programmu izstrādei un īstenošanai, tika pārbaudīts, vai dalībvalstīs pastāv šādas programmas. Atklājās, ka šādu programmu pieejamība un saturs ievērojami atšķīrās. Pētījuma gaitā novērots, ka līdz pat 2001. gadam dažās dalībvalstīs šādu programmu nebija, citās tās tika izstrādātas un tikai nedaudzas šādas programmas jau īstenoja.

| 25. | Patiesi, tikai 2003. gada aprīlī tika pieņemts lēmums par kopēju pieeju valsts mežu programmu principu definēšanai (26). |
| --- | --- |

25.

Patiesi, tikai 2003. gada aprīlī tika pieņemts lēmums par kopēju pieeju valsts mežu programmu principu definēšanai (26).

| 26. | Galvenās pētījumā izvirzītās problēmas bija šādas: mežu programmas tiek izstrādātas lēni, tās tiek neskaidri formulētas un, pat ja tās ir pieejamas, to izpilde ir sadrumstalota. Pētījumā tika konstatēts, šādas situācijas iemesli tostarp ir liels darbojošos personu skaits un tas, ka ilgtspējības koncepcija ir neskaidra. |
| --- | --- |

26.

Galvenās pētījumā izvirzītās problēmas bija šādas: mežu programmas tiek izstrādātas lēni, tās tiek neskaidri formulētas un, pat ja tās ir pieejamas, to izpilde ir sadrumstalota. Pētījumā tika konstatēts, šādas situācijas iemesli tostarp ir liels darbojošos personu skaits un tas, ka ilgtspējības koncepcija ir neskaidra.

| 27. | Ja mežsaimniecības programmas nav pieejamas, Regulā paredzēts, ka atbalstu mežsaimniecībai var sniegt, pamatojoties uz līdzvērtīgiem instrumentiem (27). Regula skaidri nosaka, ka instrumentam jābūt līdzvērtīgam un tādējādi jāveido un jāpamato saikne starp ES mežsaimniecības stratēģiju un valstu mežsaimniecības pasākumiem, ko līdzfinansē ES. Komisija ir atzinusi lauku attīstības plānus (LAP) un rīcības programmas (RP) par mežsaimniecības programmām līdzvērtīgiem instrumentiem. |
| --- | --- |

27.

Ja mežsaimniecības programmas nav pieejamas, Regulā paredzēts, ka atbalstu mežsaimniecībai var sniegt, pamatojoties uz līdzvērtīgiem instrumentiem (27). Regula skaidri nosaka, ka instrumentam jābūt līdzvērtīgam un tādējādi jāveido un jāpamato saikne starp ES mežsaimniecības stratēģiju un valstu mežsaimniecības pasākumiem, ko līdzfinansē ES. Komisija ir atzinusi lauku attīstības plānus (LAP) un rīcības programmas (RP) par mežsaimniecības programmām līdzvērtīgiem instrumentiem.

| 28. | Tomēr LAP veido saikni starp dažādiem lauku attīstības pasākumiem, lai īstenotu lauku attīstības politiku. Parasti tie nav vērsti uz mežsaimniecības, bet gan uz citām lauksaimniecības prioritātēm, kuras patiešām absorbē finanšu resursu lielāko daļu. Kaut gan mežsaimniecības programmās galvenā uzmanība tiek pievērsta ar mežiem saistītām prioritātēm, tostarp stratēģijas īstenošanai, mežsaimniecības pasākumiem, kas izklāstīti LAP, ir mazāk nozīmīgi, salīdzinot ar KLP otrā pīlāra pasākumiem, kas vairāk orientēti uz lauksaimniecību. |
| --- | --- |

28.

Tomēr LAP veido saikni starp dažādiem lauku attīstības pasākumiem, lai īstenotu lauku attīstības politiku. Parasti tie nav vērsti uz mežsaimniecības, bet gan uz citām lauksaimniecības prioritātēm, kuras patiešām absorbē finanšu resursu lielāko daļu. Kaut gan mežsaimniecības programmās galvenā uzmanība tiek pievērsta ar mežiem saistītām prioritātēm, tostarp stratēģijas īstenošanai, mežsaimniecības pasākumiem, kas izklāstīti LAP, ir mazāk nozīmīgi, salīdzinot ar KLP otrā pīlāra pasākumiem, kas vairāk orientēti uz lauksaimniecību.

| 29. | Turklāt līdzvērīgu instrumentu novērtējumu, ko veica Komisija, ietekmēja gan laika ierobežojumi, gan turpmāk izklāstītā iekšējā organizācija. |
| --- | --- |

29.

Turklāt līdzvērīgu instrumentu novērtējumu, ko veica Komisija, ietekmēja gan laika ierobežojumi, gan turpmāk izklāstītā iekšējā organizācija.

| 30. | Saskaņā ar tiesību aktiem (28), valstu iestādēm līdz 1999. gada beigām bija jāiesniedz Komisijai gan LAP, gan RP. Plānošanas periods sākās 2000. gada 1. janvārī. 1999. gada beigās un 2000. gada sākumā Komisijai bija jāveic ārkārtīgi liels darba apjoms, un Komisijas struktūrvienībām vairākus mēnešus nācās izvērtēt lielu dokumentu apjomu ļoti īsā laikposmā (29). |
| --- | --- |

30.

Saskaņā ar tiesību aktiem (28), valstu iestādēm līdz 1999. gada beigām bija jāiesniedz Komisijai gan LAP, gan RP. Plānošanas periods sākās 2000. gada 1. janvārī. 1999. gada beigās un 2000. gada sākumā Komisijai bija jāveic ārkārtīgi liels darba apjoms, un Komisijas struktūrvienībām vairākus mēnešus nācās izvērtēt lielu dokumentu apjomu ļoti īsā laikposmā (29).

| 31. | Pirms plāni tika apstiprināti, bieži vien risinājās ilgstošas diskusijas un pārrunas starp Komisiju un valstu iestādēm. Mežsaimniecības pasākumi bija tikai viens no diskusiju tematiem, kam sekoja neskaitāmi grozījumi. Vairumam dalībvalstu saskaņošanas process ilga vairāk nekā gadu, un programmas un plāni tika apstiprināti tikai 2001. gadā. |
| --- | --- |

31.

Pirms plāni tika apstiprināti, bieži vien risinājās ilgstošas diskusijas un pārrunas starp Komisiju un valstu iestādēm. Mežsaimniecības pasākumi bija tikai viens no diskusiju tematiem, kam sekoja neskaitāmi grozījumi. Vairumam dalībvalstu saskaņošanas process ilga vairāk nekā gadu, un programmas un plāni tika apstiprināti tikai 2001. gadā.

| 32. | Viens no šādas situācijas iemesliem ir tas, ka Komisijas uzdevumā LAP un RP saskaņo – un tādējādi apstiprina mežsaimniecības pasākumus – daudzi dažādi ĢD un struktūrvienības (30). Lauksaimniecības ĢD bija atbildīgs par LAP analīzi. Vienlaikus RP saskaņošana bijs galvenokārt Reģionālās politikas ĢD vispārējs pienākums. Kopskaitā vairāk nekā astoņas Lauksaimniecības ĢD struktūrvienības un septiņas citu ĢD (piem., Vides, Enerģētikas un transporta, Veselības un patērētāju aizsardzības) struktūrvienības piedalās ar mežsaimniecību saistītu jautājumu risināšanā. Pienākumu sadalījums jautājumu risināšanai mežsaimniecības jomā starp šīm Komisijas nodaļām apdraud saskaņotību un sarežģī lēmumu pieņemšanu. |
| --- | --- |

32.

Viens no šādas situācijas iemesliem ir tas, ka Komisijas uzdevumā LAP un RP saskaņo – un tādējādi apstiprina mežsaimniecības pasākumus – daudzi dažādi ĢD un struktūrvienības (30). Lauksaimniecības ĢD bija atbildīgs par LAP analīzi. Vienlaikus RP saskaņošana bijs galvenokārt Reģionālās politikas ĢD vispārējs pienākums. Kopskaitā vairāk nekā astoņas Lauksaimniecības ĢD struktūrvienības un septiņas citu ĢD (piem., Vides, Enerģētikas un transporta, Veselības un patērētāju aizsardzības) struktūrvienības piedalās ar mežsaimniecību saistītu jautājumu risināšanā. Pienākumu sadalījums jautājumu risināšanai mežsaimniecības jomā starp šīm Komisijas nodaļām apdraud saskaņotību un sarežģī lēmumu pieņemšanu.

| 33. | Šo jautājumu jau 1997. gadā izvirzīja Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (31), kura savā atzinumā raksta: “Atbildību par galveno ES likumu un noteikumu izstrādi un piemērošanu mežsaimniecības jomā dala atšķirīgi Eiropas Komisijas ģenerāldirektorāti. Tas apgrūtina mežsaimniecības politikas mērķu saskaņotu pārvaldību.” |
| --- | --- |

33.

Šo jautājumu jau 1997. gadā izvirzīja Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (31), kura savā atzinumā raksta: “Atbildību par galveno ES likumu un noteikumu izstrādi un piemērošanu mežsaimniecības jomā dala atšķirīgi Eiropas Komisijas ģenerāldirektorāti. Tas apgrūtina mežsaimniecības politikas mērķu saskaņotu pārvaldību.”

Komisijas rīcībā esošā informācija par mežsaimniecības darbībām dalībvalstu līmenī aizvien vēl ir nepilnīga

| 34. | Lai novērtētu ES finansēto mežsaimniecības pasākumu saskaņotību, Komisijai vajadzīga informācija par tiem dalībvalstu mežsaimniecības pasākumiem, kas netiek finansēti no ES budžeta. Tomēr laikā, kad tika izstrādāta un pieņemta Regula (EK) Nr. 1257/1999, Komisijai šī informācija nebija pieejama un nav pieejama vēl joprojām. Saskaņā ar Komisijas teikto dalībvalstis pašas nav veikušas dažādo mežsaimniecības pasākumu uzskaiti. |
| --- | --- |

34.

Lai novērtētu ES finansēto mežsaimniecības pasākumu saskaņotību, Komisijai vajadzīga informācija par tiem dalībvalstu mežsaimniecības pasākumiem, kas netiek finansēti no ES budžeta. Tomēr laikā, kad tika izstrādāta un pieņemta Regula (EK) Nr. 1257/1999, Komisijai šī informācija nebija pieejama un nav pieejama vēl joprojām. Saskaņā ar Komisijas teikto dalībvalstis pašas nav veikušas dažādo mežsaimniecības pasākumu uzskaiti.

| 35. | Komisija jāinformē par valsts atbalstu mežsaimniecības (un citās) nozarēs, un par mežsaimniecību atbildīgā struktūrvienība Lauksaimniecības ĢD saņem dalībvalstu sniegtās informācijas dokumenta kopiju. Tomēr šādu atbalstu uzskaite netiek veikta. |
| --- | --- |

35.

Komisija jāinformē par valsts atbalstu mežsaimniecības (un citās) nozarēs, un par mežsaimniecību atbildīgā struktūrvienība Lauksaimniecības ĢD saņem dalībvalstu sniegtās informācijas dokumenta kopiju. Tomēr šādu atbalstu uzskaite netiek veikta.

| 36. | ES finansētā pētniecības projekta (ko koordinē Eiropas Mežsaimniecības institūts) mērķis ir iegūt ticamāku informāciju par valsts finansējumu mežu nozarei, un 2004. gadā laikā jābūt pieejamiem pirmajiem rezultātiem. Šādai pamatinformācijai par pašreizējiem finanšu instrumentiem un to ietekmi jākļūst par būtisku priekšnoteikumu jebkura papildu ES finansējuma uzsākšanai. |
| --- | --- |

36.

ES finansētā pētniecības projekta (ko koordinē Eiropas Mežsaimniecības institūts) mērķis ir iegūt ticamāku informāciju par valsts finansējumu mežu nozarei, un 2004. gadā laikā jābūt pieejamiem pirmajiem rezultātiem. Šādai pamatinformācijai par pašreizējiem finanšu instrumentiem un to ietekmi jākļūst par būtisku priekšnoteikumu jebkura papildu ES finansējuma uzsākšanai.

DAUDZ LĪDZEKĻU IZLIETOTS IEPRIEKŠĒJĀ PROGRAMMU PLĀNOŠANAS POSMĀ

| 37. | Lauku attīstības plānošanu kavē liels līdzekļu izlietojums ar KLP saistītiem mežsaimniecības pasākumiem, kuru izpilde uzsākta iepriekš. Mežsaimniecības līgumu ilgstošā darbības perioda dēļ manevrēšanas iespējas ir niecīgas: lielākā daļa pieejamās naudas praktiski jau piešķirta ar KLP saistītiem pasākumiem, kā izklāstīts turpmāk. |
| --- | --- |

37.

Lauku attīstības plānošanu kavē liels līdzekļu izlietojums ar KLP saistītiem mežsaimniecības pasākumiem, kuru izpilde uzsākta iepriekš. Mežsaimniecības līgumu ilgstošā darbības perioda dēļ manevrēšanas iespējas ir niecīgas: lielākā daļa pieejamās naudas praktiski jau piešķirta ar KLP saistītiem pasākumiem, kā izklāstīts turpmāk.

| 38. | Apmežošanas līgumiem, kas noslēgti līdz 2000. gadam (kad pasākums tika finansēts kā papildu pasākums saistībā ar KLP reformu) un kuru maksimālais termiņš ir 20 gadi, ir piešķirti ievērojami līdzekļi apmežošanas pasākuma īstenošanai lauku attīstībā. Patiešām, laikposmā no 2000. līdz 2002. gadam vairums līdzekļu, kas tika piešķirti apmežošanai 2000.-2006. gada plānošanas periodā, tika iztērēti iepriekšējo līgumu izpildei papildu pasākumu veidā. Tādējādi, lai gan jaunajā plānošanas periodā ir noteiktas ievērojami stingrākas prasības vides jomā, vēl nav manāmi papildu ieguvumi vides jomā, jo kopumā vairumam izlietoto līdzekļu piemērojamas mazāk stingras prasības, ko paredz līdz 2000. gadam noslēgtie līgumi. |
| --- | --- |

38.

Apmežošanas līgumiem, kas noslēgti līdz 2000. gadam (kad pasākums tika finansēts kā papildu pasākums saistībā ar KLP reformu) un kuru maksimālais termiņš ir 20 gadi, ir piešķirti ievērojami līdzekļi apmežošanas pasākuma īstenošanai lauku attīstībā. Patiešām, laikposmā no 2000. līdz 2002. gadam vairums līdzekļu, kas tika piešķirti apmežošanai 2000.-2006. gada plānošanas periodā, tika iztērēti iepriekšējo līgumu izpildei papildu pasākumu veidā. Tādējādi, lai gan jaunajā plānošanas periodā ir noteiktas ievērojami stingrākas prasības vides jomā, vēl nav manāmi papildu ieguvumi vides jomā, jo kopumā vairumam izlietoto līdzekļu piemērojamas mazāk stingras prasības, ko paredz līdz 2000. gadam noslēgtie līgumi.

| 39. | Pašreizējā plānošanas perioda septiņi gadi nav piemērots laikposms apmežošanas līgumiem, kas var un bieži arī ilgst 20 gadus. Jo īpaši saņēmēja tiesības uz ikgadēju piemaksu par katru hektāru, lai segtu šķietami negūtus ienākumus pat 20 gadus, krietni vien pārsniedz programmām atvēlētos finanšu resursus. |
| --- | --- |

39.

Pašreizējā plānošanas perioda septiņi gadi nav piemērots laikposms apmežošanas līgumiem, kas var un bieži arī ilgst 20 gadus. Jo īpaši saņēmēja tiesības uz ikgadēju piemaksu par katru hektāru, lai segtu šķietami negūtus ienākumus pat 20 gadus, krietni vien pārsniedz programmām atvēlētos finanšu resursus.

SAREŽĢĪTA SISTĒMA

Sistēmas radītās grūtības pārvaldītājām iestādēm un atbalsta saņēmējiem

| 40. | Kā norādīts 5. punktā, finansēšanas noteikumi ir sarežģīti. Prasība pārvaldītājām iestādēm izmantot divus noteikumu kopumus ir iespaidīgs un nevajadzīgs apgrūtinājums. Izpildes pārbaudes, kas jāveic dalībvalstīm, atšķiras atkarībā no tā, vai attiecīgās darbības finansē ELVGF Garantijas nodaļa vai Virzības nodaļa (32). Šī sistēmu divējādība mazina to skaidrību un efektivitāti. Zalcburgas konferencē par lauku attīstību šo nodrošinājuma sistēmu kritizēja vairākas ieinteresētās puses (33). |
| --- | --- |

40.

Kā norādīts 5. punktā, finansēšanas noteikumi ir sarežģīti. Prasība pārvaldītājām iestādēm izmantot divus noteikumu kopumus ir iespaidīgs un nevajadzīgs apgrūtinājums. Izpildes pārbaudes, kas jāveic dalībvalstīm, atšķiras atkarībā no tā, vai attiecīgās darbības finansē ELVGF Garantijas nodaļa vai Virzības nodaļa (32). Šī sistēmu divējādība mazina to skaidrību un efektivitāti. Zalcburgas konferencē par lauku attīstību šo nodrošinājuma sistēmu kritizēja vairākas ieinteresētās puses (33).

| 41. | Vairākas reizes ir grozīts tiesiskais regulējums. Pēdējo reizi dažādi grozījumi tika ieviesti 2003. gadā, no kuriem divi ir īpaši nozīmīgi. Atkārtoti tika atļauts piemērot vienības standarta izmaksas, lai noteiktu izmaksas konkrētiem ieguldījumiem mežsaimniecības jomā, turpretim iepriekš bija jāiesniedz faktūrrēķini vai līdzvērtīgi dokumenti, lai attaisnotu izdevumus. Turklāt sankciju sistēma, kas balstījās uz IAKS prasībām (34), platībatkarīgiem maksājumiem ar atpakaļēju spēku vairs netiek piemērota kopš 2000. gada 1. janvāra. Tādējādi nav skaidrs, kuras sankcijas jāpiemēro gadījumā, ja deklarētā platība atšķiras no tās, kas konstatēta pārbaudes laikā. |
| --- | --- |

41.

Vairākas reizes ir grozīts tiesiskais regulējums. Pēdējo reizi dažādi grozījumi tika ieviesti 2003. gadā, no kuriem divi ir īpaši nozīmīgi. Atkārtoti tika atļauts piemērot vienības standarta izmaksas, lai noteiktu izmaksas konkrētiem ieguldījumiem mežsaimniecības jomā, turpretim iepriekš bija jāiesniedz faktūrrēķini vai līdzvērtīgi dokumenti, lai attaisnotu izdevumus. Turklāt sankciju sistēma, kas balstījās uz IAKS prasībām (34), platībatkarīgiem maksājumiem ar atpakaļēju spēku vairs netiek piemērota kopš 2000. gada 1. janvāra. Tādējādi nav skaidrs, kuras sankcijas jāpiemēro gadījumā, ja deklarētā platība atšķiras no tās, kas konstatēta pārbaudes laikā.

| 42. | Tikpat sarežģīta šī sistēma ir atbalsta saņēmējam. Lai iegūtu atbalstu, saņēmējiem jāiesniedz aptuveni 22 dokumenti. Laiks, kas atvēlēts informācijas iesniegšanai, ir īss, un uzdevumu vēl grūtāku padara tas, ka pieteikuma iesniegšanas termiņš ne vienmēr ir iepriekš zināms. Tā rezultātā visās apmeklētajās dalībvalstīs pieteikumus saņēmēju vārdā parasti iesniedz specializētas aģentūras vai konsultanti, tādējādi palielinot administratīvo nastu (Itālijā, Īrijā, Spānijā, Portugālē, Francijā). |
| --- | --- |

42.

Tikpat sarežģīta šī sistēma ir atbalsta saņēmējam. Lai iegūtu atbalstu, saņēmējiem jāiesniedz aptuveni 22 dokumenti. Laiks, kas atvēlēts informācijas iesniegšanai, ir īss, un uzdevumu vēl grūtāku padara tas, ka pieteikuma iesniegšanas termiņš ne vienmēr ir iepriekš zināms. Tā rezultātā visās apmeklētajās dalībvalstīs pieteikumus saņēmēju vārdā parasti iesniedz specializētas aģentūras vai konsultanti, tādējādi palielinot administratīvo nastu (Itālijā, Īrijā, Spānijā, Portugālē, Francijā).

MEŽSAIMNIECĪBAS PASĀKUMU ĪSTENOŠANA

Lauksaimniecības platību apmežošana

| 43. | Laikposmā no 1992. līdz 1999. gadam lauksaimniecības platību apmežošanu reglamentēja Regula (EEK) Nr. 2080/92. Tas bija ar KLP saistīts pasākums, obligāts dalībvalstīm, nolūkā veicināt lauksaimniecības platību alternatīvu izmantošanu un sekmēt ar mežsaimniecību saistītu darbību lauku saimniecībās. |
| --- | --- |

43.

Laikposmā no 1992. līdz 1999. gadam lauksaimniecības platību apmežošanu reglamentēja Regula (EEK) Nr. 2080/92. Tas bija ar KLP saistīts pasākums, obligāts dalībvalstīm, nolūkā veicināt lauksaimniecības platību alternatīvu izmantošanu un sekmēt ar mežsaimniecību saistītu darbību lauku saimniecībās.

| 44. | Laikposmā no 2000. līdz 2006. gadam lauksaimniecības platību apmežošana, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1257/1999 31. pantā, ir lauksaimniecībai izmantojamas zemes pārveidošana par mežu vai mežu zemi. Apmežošanas mērķis ir sekmēt mežu zemes platību paplašināšanu ar nosacījumu, ka tas notiek atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1257/1999 (sk. 8. punktu). Atbalsts tiek piešķirts ar noteikumu, ka šādi meža stādījumi ir pieskaņoti vietējiem apstākļiem un ir saderīgi ar vidi. Ja lauksaimniecisko darbību veic regulāri, tad lauksaimniecības zemi, par ko ir tiesības uz apmežošanas atbalstu, nosaka dalībvalsts un iekļauj jo īpaši aramzemi, zālaugu platības, pastāvīgās ganības un daudzgadīgajām kultūrām izmantoto zemi (Regula (EK) Nr. 445/2002, 26. pants). |
| --- | --- |

44.

Laikposmā no 2000. līdz 2006. gadam lauksaimniecības platību apmežošana, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1257/1999 31. pantā, ir lauksaimniecībai izmantojamas zemes pārveidošana par mežu vai mežu zemi. Apmežošanas mērķis ir sekmēt mežu zemes platību paplašināšanu ar nosacījumu, ka tas notiek atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1257/1999 (sk. 8. punktu). Atbalsts tiek piešķirts ar noteikumu, ka šādi meža stādījumi ir pieskaņoti vietējiem apstākļiem un ir saderīgi ar vidi. Ja lauksaimniecisko darbību veic regulāri, tad lauksaimniecības zemi, par ko ir tiesības uz apmežošanas atbalstu, nosaka dalībvalsts un iekļauj jo īpaši aramzemi, zālaugu platības, pastāvīgās ganības un daudzgadīgajām kultūrām izmantoto zemi (Regula (EK) Nr. 445/2002, 26. pants).

| 45. | Tā rezultātā lauksaimniecības platību apmežošanas mērķi veicināt lauksaimniecības platību alternatīvu izmantošanu saistībā ar Regulas (EEK) Nr. 2080/92 nomainīja mērķis sekmēt mežu zemes platību paplašināšanu ar nosacījumu, ka tas notiek atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1257/1999. Turklāt apmežošana šobrīd ir iekļauta LAP, kam dalībvalstis nosaka pašas savus pārvaldības, izpildes un kontroles kritērijus. Apmežošana vairs nav obligats pasākums. |
| --- | --- |

45.

Tā rezultātā lauksaimniecības platību apmežošanas mērķi veicināt lauksaimniecības platību alternatīvu izmantošanu saistībā ar Regulas (EEK) Nr. 2080/92 nomainīja mērķis sekmēt mežu zemes platību paplašināšanu ar nosacījumu, ka tas notiek atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1257/1999. Turklāt apmežošana šobrīd ir iekļauta LAP, kam dalībvalstis nosaka pašas savus pārvaldības, izpildes un kontroles kritērijus. Apmežošana vairs nav obligats pasākums.

Mežu platību paplašināšana videi labvēlīgā veidā

| 46. | Tika ievērots, ka atšķirīgi tiek skaidrots tas, kurām platībām jāpiešķir prioritāte apmežošanas pasākumu īstenošanai videi labvēlīgā veidā. Atsevišķas valstis piešķīra prioritāti zemas kvalitātes platībām ar zemu vērtību klajos uzkalnos, lai cīnītos pret eroziju (Spānijā), tādējādi ņemot vērā vides vajadzības, taču ne vienmēr nodrošinot atbilstību prasībai, ka tai jābūt lauksaimniecības zemei. Citās valstīs (Itālijā, Portugālē), kurās tika konstatēti līdzīgi klimatiskie apstākļi un vides vajadzības, tika novērots, ka par mežiem tiek pārveidotas augstas kvalitātes platības ar augstu vērtību. Nebija noteikti skaidri rīcības mērķi, ne arī izstrādātas vadlīnijas tam, kā noteikt prioritāti apmežošanai, lai to pieskaņotu stratēģijai, jo īpaši tai daļai, kura attiecas uz vidi. Trijās no piecām apmeklētajām dalībvalstīm netika veiktas sistemātiskas pārbaudes pirms projektu apstiprināšanas, lai novērtētu to saderību ar vidi (Spānijā, Portugālē, Francijā), un vienā dalībvalstī (Īrijā), neskatoties uz to, ka tas bija paredzēts procedūrās, tika konstatēts, ka viens no apsekotajiem projektiem netika iepriekš saskaņots. |
| --- | --- |

46.

Tika ievērots, ka atšķirīgi tiek skaidrots tas, kurām platībām jāpiešķir prioritāte apmežošanas pasākumu īstenošanai videi labvēlīgā veidā. Atsevišķas valstis piešķīra prioritāti zemas kvalitātes platībām ar zemu vērtību klajos uzkalnos, lai cīnītos pret eroziju (Spānijā), tādējādi ņemot vērā vides vajadzības, taču ne vienmēr nodrošinot atbilstību prasībai, ka tai jābūt lauksaimniecības zemei. Citās valstīs (Itālijā, Portugālē), kurās tika konstatēti līdzīgi klimatiskie apstākļi un vides vajadzības, tika novērots, ka par mežiem tiek pārveidotas augstas kvalitātes platības ar augstu vērtību. Nebija noteikti skaidri rīcības mērķi, ne arī izstrādātas vadlīnijas tam, kā noteikt prioritāti apmežošanai, lai to pieskaņotu stratēģijai, jo īpaši tai daļai, kura attiecas uz vidi. Trijās no piecām apmeklētajām dalībvalstīm netika veiktas sistemātiskas pārbaudes pirms projektu apstiprināšanas, lai novērtētu to saderību ar vidi (Spānijā, Portugālē, Francijā), un vienā dalībvalstī (Īrijā), neskatoties uz to, ka tas bija paredzēts procedūrās, tika konstatēts, ka viens no apsekotajiem projektiem netika iepriekš saskaņots.

Administratīvā izpilde (neskaidri projektu atlases kritēriji)

| 47. | Vairumam pasākumu iesniegto projekta pieteikumu skaits pārsniedza pieejamos līdzekļus. Līdz ar to bija jāizvēlas, kurus no pieņemamiem projektiem finansēt. Neraugoties uz to, ka Komisija izstrādājusi Vadlīniju dokumentu (35), tika konstatēti vairāki trūkumi projektu atlases procedūrā: bieži trūkst skaidru, caurskatāmu un objektīvu kritēriju atšķirīgo projekta pieteikumu prioritātes noteikšanai un atlasei (Itālijā, Spānijā, Portugālē, Francijā). Bieži tika piemērots princips, “kas pirmais brauc, tas pirmais maļ” (36). Dažkārt atlases procedūras netika pienācīgi dokumentētas. Nebija izveidota atbilstīga informācijas sistēma, lai uzskaitītu noraidītos vai izslēgtos pieteikumus (Itālijā, Portugālē). |
| --- | --- |

47.

Vairumam pasākumu iesniegto projekta pieteikumu skaits pārsniedza pieejamos līdzekļus. Līdz ar to bija jāizvēlas, kurus no pieņemamiem projektiem finansēt. Neraugoties uz to, ka Komisija izstrādājusi Vadlīniju dokumentu (35), tika konstatēti vairāki trūkumi projektu atlases procedūrā: bieži trūkst skaidru, caurskatāmu un objektīvu kritēriju atšķirīgo projekta pieteikumu prioritātes noteikšanai un atlasei (Itālijā, Spānijā, Portugālē, Francijā). Bieži tika piemērots princips, “kas pirmais brauc, tas pirmais maļ” (36). Dažkārt atlases procedūras netika pienācīgi dokumentētas. Nebija izveidota atbilstīga informācijas sistēma, lai uzskaitītu noraidītos vai izslēgtos pieteikumus (Itālijā, Portugālē).

Neskaidras pārbaudes attiecībā uz zemju iepriekšēju izmantošanu

| 48. | Mežsaimniecības pasākuma svarīga iezīme ir tā, ka kvalificēties var tikai tās platības, kas iepriekš izmantotas lauksaimniecības vajadzībām. Tas, kā zeme izmantota iepriekš, tāpat nosaka kompensācijas apmēru par negūtiem ienākumiem, kas ir lielāka gadījumā, ja tā ir jau iepriekš vairākkārt izmantota zeme. Tādējādi ir ārkārtīgi svarīgi, lai būtu izveidotas uzticamas sistēmas, ar kuru palīdzību varētu pārbaudīt, vai kompensācijas apjoma pamatojumam sniegtā informācija ir patiesa (37). |
| --- | --- |

48.

Mežsaimniecības pasākuma svarīga iezīme ir tā, ka kvalificēties var tikai tās platības, kas iepriekš izmantotas lauksaimniecības vajadzībām. Tas, kā zeme izmantota iepriekš, tāpat nosaka kompensācijas apmēru par negūtiem ienākumiem, kas ir lielāka gadījumā, ja tā ir jau iepriekš vairākkārt izmantota zeme. Tādējādi ir ārkārtīgi svarīgi, lai būtu izveidotas uzticamas sistēmas, ar kuru palīdzību varētu pārbaudīt, vai kompensācijas apjoma pamatojumam sniegtā informācija ir patiesa (37).

| 49. | Veicot revīziju, tika novērots, ka vairumā gadījumu sniegtā informācija izriet no pretendenta paša deklarācijas. Vairumā gadījumu tika deklarēts, ka iepriekš ir audzētas kultūras, piem., kvieši, par kurām iespējams saņemt augstāko kompensācijas likmi. Tomēr pārvaldes iestādes nepiemēroja atbilstīgas procedūras, lai pārbaudītu šādas deklarācijas ticamību. Jo īpaši netika sistemātiski pārbaudīts, kura kultūra tika deklarēta iepriekšējos gados IAKS (38) sistēmā (Itālijā, Īrijā, Spānijā, Portugālē). Atsevišķas pārvaldītajas iestādes pieņēma kadastra informāciju (daļēji novecojušu) kā deklarāciju pamatojumu (Spānijā, Īrijā). Citas pārvaldes iestādes pārbaudīja pretendentu pašu deklarācijas ticamību, pirms ieguldījumu apstiprināšanas veicot nepieteiktas pārbaudes uz vietas (Itālijā, Īrijā). Tomēr šie apmeklējumi, lai arī noderīgi, ne vienmēr ļāva identificēt tieši to kultūru, kas iepriekš audzēta attiecīgajā platībā. |
| --- | --- |

49.

Veicot revīziju, tika novērots, ka vairumā gadījumu sniegtā informācija izriet no pretendenta paša deklarācijas. Vairumā gadījumu tika deklarēts, ka iepriekš ir audzētas kultūras, piem., kvieši, par kurām iespējams saņemt augstāko kompensācijas likmi. Tomēr pārvaldes iestādes nepiemēroja atbilstīgas procedūras, lai pārbaudītu šādas deklarācijas ticamību. Jo īpaši netika sistemātiski pārbaudīts, kura kultūra tika deklarēta iepriekšējos gados IAKS (38) sistēmā (Itālijā, Īrijā, Spānijā, Portugālē). Atsevišķas pārvaldītajas iestādes pieņēma kadastra informāciju (daļēji novecojušu) kā deklarāciju pamatojumu (Spānijā, Īrijā). Citas pārvaldes iestādes pārbaudīja pretendentu pašu deklarācijas ticamību, pirms ieguldījumu apstiprināšanas veicot nepieteiktas pārbaudes uz vietas (Itālijā, Īrijā). Tomēr šie apmeklējumi, lai arī noderīgi, ne vienmēr ļāva identificēt tieši to kultūru, kas iepriekš audzēta attiecīgajā platībā.

| 50. | Dažos gadījumos tika piešķirta augsta ienākumu kompensācijas likme, lai gan blakus atradās zemas kvalitātes platības un apmeklējuma laikā tās tika izmantotas ka aitu ganības (Īrijā). Citos gadījumos tika novērots, ka pastāv strīdīgs zemes iepriekšējas izmantošanas novērtējums (Spānijā), jo zemes platība jau daudzus gadus bijusi pamesta. |
| --- | --- |

50.

Dažos gadījumos tika piešķirta augsta ienākumu kompensācijas likme, lai gan blakus atradās zemas kvalitātes platības un apmeklējuma laikā tās tika izmantotas ka aitu ganības (Īrijā). Citos gadījumos tika novērots, ka pastāv strīdīgs zemes iepriekšējas izmantošanas novērtējums (Spānijā), jo zemes platība jau daudzus gadus bijusi pamesta.

| 51. | Veicot revīziju, tika novērots, ka ievērojami atšķiras pārskata periods, ko dalībvalstis piemēro, lai pamatotu platības klasificēšanu par lauksaimniecībai izmantojamu zemi. Vienā dalībvalstī (Spānijā) bija noteikts piecas reizes ilgāks periods nekā tas, ko piemēroja citas apmeklētās dalībvalstis (divu gadu vietā 10 gadi). Tik ilgstošs periods padara zemes iepriekšējas izmantošanas pārbaudi vēl sarežģītāku un liek apšaubīt lauksaimniecības platību patiesu izmantošanu. Revidenti konstatēja strīdīgus gadījumus, kuros platības bija apstiprinātas kā tādas, kas agrāk izmantotas lauksaimniecības vajadzībām. Acīmredzami vajadzīga saskaņota pieeja, un Komisijai jāizstrādā tās vadlīnijas. |
| --- | --- |

51.

Veicot revīziju, tika novērots, ka ievērojami atšķiras pārskata periods, ko dalībvalstis piemēro, lai pamatotu platības klasificēšanu par lauksaimniecībai izmantojamu zemi. Vienā dalībvalstī (Spānijā) bija noteikts piecas reizes ilgāks periods nekā tas, ko piemēroja citas apmeklētās dalībvalstis (divu gadu vietā 10 gadi). Tik ilgstošs periods padara zemes iepriekšējas izmantošanas pārbaudi vēl sarežģītāku un liek apšaubīt lauksaimniecības platību patiesu izmantošanu. Revidenti konstatēja strīdīgus gadījumus, kuros platības bija apstiprinātas kā tādas, kas agrāk izmantotas lauksaimniecības vajadzībām. Acīmredzami vajadzīga saskaņota pieeja, un Komisijai jāizstrādā tās vadlīnijas.

Par negūtiem ienākumiem piešķiramas kompensācijas aprēķins

| 52. | Summa, kas par hektāru jāmaksā kā kompensācija par negūtiem ienākumiem ne ilgāk kā 20 gadus, ir noteikta LAP. Tiesiskais pamats (Regula (EK) Nr. 1257/1999) neparedz, ka dalībvalstīm vajadzētu pamatot šo summu aprēķinu, ko ietver piedāvātais plāns, turpretim agrovides pasākumiem tike piemērota šāda prasība. Šo jautājumu Palāta jau iepriekš ir skatījusi (39). Dalībvalstīs veiktās revīzijas gaitā tika konstatēts, ka kompensācijai par negūtiem ienākumiem aprēķinātās summas nepārsniedza Regulā noteiktos ierobežojumus. Tomēr gandrīz visās apmeklētajās dalībvalstīs netika iesniegti dokumenti, kas pietiekami pamatotu negūtos ienākumus, par kuriem LAP noteikta attiecīga kompensācija (Itālija, Īrija, Spānija, Portugāle). Šī pamatinformācija jāiesniedz Komisijai, kurai tā jāpārbauda. |
| --- | --- |

52.

Summa, kas par hektāru jāmaksā kā kompensācija par negūtiem ienākumiem ne ilgāk kā 20 gadus, ir noteikta LAP. Tiesiskais pamats (Regula (EK) Nr. 1257/1999) neparedz, ka dalībvalstīm vajadzētu pamatot šo summu aprēķinu, ko ietver piedāvātais plāns, turpretim agrovides pasākumiem tike piemērota šāda prasība. Šo jautājumu Palāta jau iepriekš ir skatījusi (39). Dalībvalstīs veiktās revīzijas gaitā tika konstatēts, ka kompensācijai par negūtiem ienākumiem aprēķinātās summas nepārsniedza Regulā noteiktos ierobežojumus. Tomēr gandrīz visās apmeklētajās dalībvalstīs netika iesniegti dokumenti, kas pietiekami pamatotu negūtos ienākumus, par kuriem LAP noteikta attiecīga kompensācija (Itālija, Īrija, Spānija, Portugāle). Šī pamatinformācija jāiesniedz Komisijai, kurai tā jāpārbauda.

Nav iespējams pārbaudīt kritērijus, pēc kuriem uzņēmēju definē par “lauksaimnieku”

| 53. | Vēl viens aspekts, kas raksturo par negūtiem ienākumiem piešķiramu kompensāciju, ir šāds: ja uzņēmējs ir lauksaimnieks, viņām tiek piešķirta lielāka kompensācija. Dažādās dalībvalstīs, tāpat kā Regulā (EEK) Nr. 2080/92 un Regulā (EK) Nr. 1257/1999, ir noteikti atšķirīgi kritēriji, pēc kuriem uzņēmējs tiek definēts par “lauksaimnieku”. Parasti kritēriji, ko piemēro, ir paļaušanās uz lauksaimniecībā nostrādāto laikposmu un tādējādi gūtiem ienākumiem. |
| --- | --- |

53.

Vēl viens aspekts, kas raksturo par negūtiem ienākumiem piešķiramu kompensāciju, ir šāds: ja uzņēmējs ir lauksaimnieks, viņām tiek piešķirta lielāka kompensācija. Dažādās dalībvalstīs, tāpat kā Regulā (EEK) Nr. 2080/92 un Regulā (EK) Nr. 1257/1999, ir noteikti atšķirīgi kritēriji, pēc kuriem uzņēmējs tiek definēts par “lauksaimnieku”. Parasti kritēriji, ko piemēro, ir paļaušanās uz lauksaimniecībā nostrādāto laikposmu un tādējādi gūtiem ienākumiem.

| 54. | Revīzijā tika konstatēts, ka ir ļoti grūti pārbaudīt, vai uzņēmējs patiešām ir lauksaimnieks. Parasti nav pārbaudāms jo īpaši procentuālais laika patēriņš, kas veltīts lauksaimnieciskai darbībai. Tādējādi atkārtoti nākas konstatēt, ka lauksaimnieka statuss tiek piešķirts, paļaujoties uz paša uzņēmēja deklarāciju, ar ko viņš apliecina atbilstību noteiktajiem kritērijiem (Itālijā, Īrijā, Portugālē). |
| --- | --- |

54.

Revīzijā tika konstatēts, ka ir ļoti grūti pārbaudīt, vai uzņēmējs patiešām ir lauksaimnieks. Parasti nav pārbaudāms jo īpaši procentuālais laika patēriņš, kas veltīts lauksaimnieciskai darbībai. Tādējādi atkārtoti nākas konstatēt, ka lauksaimnieka statuss tiek piešķirts, paļaujoties uz paša uzņēmēja deklarāciju, ar ko viņš apliecina atbilstību noteiktajiem kritērijiem (Itālijā, Īrijā, Portugālē).

| 55. | Revīzijā tika konstatēti strīdīgi gadījumi, kuros uzņēmēji bija saņēmuši kompensāciju kā lauksaimnieki. Šādu kompensāciju, ko bija apstiprinājusi kompetenta valsts iestāde, tostarp bija saņēmis kāds uzņēmējs par zemi, ko viņš bija nopircis, apsaimniekojot citu zemesgabalu. Viņš tika uzskatīts par lauksaimnieku, pateicoties darbībai, ko veica citā zemes platībā, un līdz ar to saņēma kompensāciju par negūtiem ienākumiem par zemi, ko tikko bija iegādājies, lai gan pats to pirms tam nekad nebija apsaimniekojis (40). |
| --- | --- |

55.

Revīzijā tika konstatēti strīdīgi gadījumi, kuros uzņēmēji bija saņēmuši kompensāciju kā lauksaimnieki. Šādu kompensāciju, ko bija apstiprinājusi kompetenta valsts iestāde, tostarp bija saņēmis kāds uzņēmējs par zemi, ko viņš bija nopircis, apsaimniekojot citu zemesgabalu. Viņš tika uzskatīts par lauksaimnieku, pateicoties darbībai, ko veica citā zemes platībā, un līdz ar to saņēma kompensāciju par negūtiem ienākumiem par zemi, ko tikko bija iegādājies, lai gan pats to pirms tam nekad nebija apsaimniekojis (40).

| 56. | Pirms tika pieņemta Regula (EK) Nr. 1257/1999, Komisija zināja par grūtībām, ko radīja lauksaimnieku nošķiršana no pārējiem uzņēmējiem, īstenojot šo pasākumu praksē. Savā 1997. gada ziņojumā (41) Parlamentam un Padomei par Regulas (EEK) Nr. 2080/92 piemērošanu Komisija apgalvoja, ka “saistībā ar piemaksu par negūtiem ienākumiem (...) atšķirīgs atbalsta lielums, kas tiek izmaksāts atkarībā no tā, vai uzņēmējs ir vai nav lauksaimnieks, kura pamatnodarbošanās ir lauksaimniecība, (...) apgrūtina dalībvalstu kompetento iestāžu darbu (...)”. Tomēr Komisija, šķiet, nav veikusi šī jautājuma plānveida pārbaudi, izstrādājot vadlīnijas, un nav veikti korektīvi pasākumi. |
| --- | --- |

56.

Pirms tika pieņemta Regula (EK) Nr. 1257/1999, Komisija zināja par grūtībām, ko radīja lauksaimnieku nošķiršana no pārējiem uzņēmējiem, īstenojot šo pasākumu praksē. Savā 1997. gada ziņojumā (41) Parlamentam un Padomei par Regulas (EEK) Nr. 2080/92 piemērošanu Komisija apgalvoja, ka “saistībā ar piemaksu par negūtiem ienākumiem (...) atšķirīgs atbalsta lielums, kas tiek izmaksāts atkarībā no tā, vai uzņēmējs ir vai nav lauksaimnieks, kura pamatnodarbošanās ir lauksaimniecība, (...) apgrūtina dalībvalstu kompetento iestāžu darbu (...)”. Tomēr Komisija, šķiet, nav veikusi šī jautājuma plānveida pārbaudi, izstrādājot vadlīnijas, un nav veikti korektīvi pasākumi.

Kompetento valsts iestāžu pārbaudes uz vietām ir vājas

| 57. | Dalībvalstīm ir jāorganizē pārbaudes uz vietas, lai pārliecinātos par maksājumu likumību (42). Šajā ziņā tika novēroti vairāki trūkumi:






  — | nepietiekami tiek veikta riska analīze (Itālijā, Spānijā) un netiek nošķirti pienākumi, kas jāpilda pārvaldības ierēdņiem un tiem, kuri nodrošina pārbaudes uz vietas (Itālijā, Īrijā), |
| --- | --- | --- |

57.

Dalībvalstīm ir jāorganizē pārbaudes uz vietas, lai pārliecinātos par maksājumu likumību (42). Šajā ziņā tika novēroti vairāki trūkumi:

—

nepietiekami tiek veikta riska analīze (Itālijā, Spānijā) un netiek nošķirti pienākumi, kas jāpilda pārvaldības ierēdņiem un tiem, kuri nodrošina pārbaudes uz vietas (Itālijā, Īrijā),

| — | veiktās pārbaudes netiek pienācīgi dokumentētas (Itālijā, Īrijā, Francijā), |
| --- | --- |

—

veiktās pārbaudes netiek pienācīgi dokumentētas (Itālijā, Īrijā, Francijā),

| — | neapmierinoši tiek pārbaudīti izdevumi (Īrijā, Spānijā, Portugālē, Francijā). |
| --- | --- |

—

neapmierinoši tiek pārbaudīti izdevumi (Īrijā, Spānijā, Portugālē, Francijā).

Citi mežsaimniecības pasākumi

| 58. | Citi mežsaimniecības pasākumi aptver daudz dažādas darbības un intervenci, un tie ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1257/1999, 30. un 32. pantā. Tie attiecas galvenokārt uz ieguldījumiem mežsaimniecībā, taču ietver tādu platību apmežošanu, kas nav lauksaimniecībā izmantojamas zemes. Daži no tiem vērsti uz to, lai saglabātu un vairotu mežu ekoloģisko līdzsvaru tur, kur šo mežu aizsargājošā un ekoloģiskā funkcija ir sabiedriski nozīmīga. Citu pasākumu mērķis ir novērst ugunsgrēkus un citas dabas stihijas un cīnīties pret eroziju. |
| --- | --- |

58.

Citi mežsaimniecības pasākumi aptver daudz dažādas darbības un intervenci, un tie ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1257/1999, 30. un 32. pantā. Tie attiecas galvenokārt uz ieguldījumiem mežsaimniecībā, taču ietver tādu platību apmežošanu, kas nav lauksaimniecībā izmantojamas zemes. Daži no tiem vērsti uz to, lai saglabātu un vairotu mežu ekoloģisko līdzsvaru tur, kur šo mežu aizsargājošā un ekoloģiskā funkcija ir sabiedriski nozīmīga. Citu pasākumu mērķis ir novērst ugunsgrēkus un citas dabas stihijas un cīnīties pret eroziju.

Valstij piederošu zemju pretendēšana

| 59. | Pamatregulā ir noteikts (43), ka atbalstu mežsaimniecībai var piešķirt tikai par mežiem un platībām, kas pieder privātīpašniekiem vai pašvaldībām. Atbalstu var saņemt arī šo divu īpašnieku kategoriju apvienības. |
| --- | --- |

59.

Pamatregulā ir noteikts (43), ka atbalstu mežsaimniecībai var piešķirt tikai par mežiem un platībām, kas pieder privātīpašniekiem vai pašvaldībām. Atbalstu var saņemt arī šo divu īpašnieku kategoriju apvienības.

| 60. | Zeme un meži, kas pieder citām valsts vai reģionālā līmeņa iestādēm (kas nav vietējās pašvaldības), nevar pretendēt uz atbalsta saņemšanu. Revīzijas gaitā vairākas pārvaldītājas iestādes šo noteikumu kritizēja, argumentējot, ka tādējādi netiek veicinātas darbības, kam ir nozīmīga ekoloģiska vērtība (Itālijā, Spānijā). Vienā dalībvalstī (Īrijā) valstij daļēji piederoša iestāde, kas prima facie nebija tiesīga pretendēt, bija saņēmusi šīs subsīdijas. Pamatregulas grozījumi (44) šobrīd ļauj veikt ieguldījumus valsts mežos nolūkā uzlabot to ekoloģisko vai sociālo vērtību (30. panta 1. punkta otrais ievilkums). Tomēr spēkā paliek nosacījums, atbilstoši kuram valstij piederošas zemes (izņemot pašvaldību zemes) nav tiesīgas pretendēt uz atbalstu apmežošanas pasākumu īstenošanai. |
| --- | --- |

60.

Zeme un meži, kas pieder citām valsts vai reģionālā līmeņa iestādēm (kas nav vietējās pašvaldības), nevar pretendēt uz atbalsta saņemšanu. Revīzijas gaitā vairākas pārvaldītājas iestādes šo noteikumu kritizēja, argumentējot, ka tādējādi netiek veicinātas darbības, kam ir nozīmīga ekoloģiska vērtība (Itālijā, Spānijā). Vienā dalībvalstī (Īrijā) valstij daļēji piederoša iestāde, kas prima facie nebija tiesīga pretendēt, bija saņēmusi šīs subsīdijas. Pamatregulas grozījumi (44) šobrīd ļauj veikt ieguldījumus valsts mežos nolūkā uzlabot to ekoloģisko vai sociālo vērtību (30. panta 1. punkta otrais ievilkums). Tomēr spēkā paliek nosacījums, atbilstoši kuram valstij piederošas zemes (izņemot pašvaldību zemes) nav tiesīgas pretendēt uz atbalstu apmežošanas pasākumu īstenošanai.

| 61. | Pašreizējās atbalsta sistēmas ietvaros pašvaldību īstenotiem apmežošanas pasākumiem netiek piešķirts uzturēšanas atbalsts. Pašvaldības paziņoja, ka tām, iespējams, pietrūks līdzekļu, lai nodrošinātu sējeņu un jaunaudžu pareizu aprūpi un uzturēšanu. Tādējādi turpmākajos gados ir nopietni apdraudēta to projektu dzīvotspēja, kuros ieguldīti ievērojami ES un valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

61.

Pašreizējās atbalsta sistēmas ietvaros pašvaldību īstenotiem apmežošanas pasākumiem netiek piešķirts uzturēšanas atbalsts. Pašvaldības paziņoja, ka tām, iespējams, pietrūks līdzekļu, lai nodrošinātu sējeņu un jaunaudžu pareizu aprūpi un uzturēšanu. Tādējādi turpmākajos gados ir nopietni apdraudēta to projektu dzīvotspēja, kuros ieguldīti ievērojami ES un valsts līdzekļi.

Daudz līdzekļu ir izlietots dabas katastrofu seku likvidēšanai

| 62. | Spēcīgas vētras 1999. gadā nodarīja postījumus vairākās valstīs, tostarp Francijā, Vācijā, Austrijā un Dānijā. Tikai viena dalībvalsts (Francija) nolēma izmantot iespēju piešķirt līdzfinansējumu no reģionālās attīstības fondiem postījumu seku likvidēšanai. Tomēr tā rezultātā šim pasākumam vien tika iztērētas divas trešdaļas no pieejamiem līdzekļiem. Pārējās dalībvalstīs tika piešķirti papildu līdzekļi, kas neietekmēja plānoto stratēģiju vai jau izstrādātus plānošanas pasākumus. |
| --- | --- |

62.

Spēcīgas vētras 1999. gadā nodarīja postījumus vairākās valstīs, tostarp Francijā, Vācijā, Austrijā un Dānijā. Tikai viena dalībvalsts (Francija) nolēma izmantot iespēju piešķirt līdzfinansējumu no reģionālās attīstības fondiem postījumu seku likvidēšanai. Tomēr tā rezultātā šim pasākumam vien tika iztērētas divas trešdaļas no pieejamiem līdzekļiem. Pārējās dalībvalstīs tika piešķirti papildu līdzekļi, kas neietekmēja plānoto stratēģiju vai jau izstrādātus plānošanas pasākumus.

| 63. | Tātad pastāv atšķirīga pieeja tam, kā risināt vienu un to pašu problēmu. Lai arī likumīgas, jāšaubās, vai šīs atšķirīgās pieejas tam, kā tiek piešķirti līdzekļi vētras nodarīto postījumu likvidēšanai un stratēģijas īstenošanai, ilgtermiņā būs vienlīdz noderīgi. Komisijai jāizvērtē, kura pieeja vislabāk atbilst ES mežu nākotnes vajadzībām. Piemēram, Dānijā pec 1999. gada vētras tika ieviesta sistēma, kas apvieno apdrošināšanu pret iespējamu vētru nākotnē un valdības atbalstu privāto mežu atjaunošanai. |
| --- | --- |

63.

Tātad pastāv atšķirīga pieeja tam, kā risināt vienu un to pašu problēmu. Lai arī likumīgas, jāšaubās, vai šīs atšķirīgās pieejas tam, kā tiek piešķirti līdzekļi vētras nodarīto postījumu likvidēšanai un stratēģijas īstenošanai, ilgtermiņā būs vienlīdz noderīgi. Komisijai jāizvērtē, kura pieeja vislabāk atbilst ES mežu nākotnes vajadzībām. Piemēram, Dānijā pec 1999. gada vētras tika ieviesta sistēma, kas apvieno apdrošināšanu pret iespējamu vētru nākotnē un valdības atbalstu privāto mežu atjaunošanai.

Konkursu procedūru ievērošana

| 64. | Revīzijā tika konstatēts, ka jāuzlabo kontroles procedūras valsts iepirkumu konkursiem saistībā ar mežsaimniecības pasākumiem, jo īpaši, ņemot vērā zemo konkurences līmeni šajā jomā. Divās dalībvalstīs (Itālijā, Īrijā) tika konstatēti gadījumi, kad bija pārkāpti konkursu procedūras noteikumi. |
| --- | --- |

64.

Revīzijā tika konstatēts, ka jāuzlabo kontroles procedūras valsts iepirkumu konkursiem saistībā ar mežsaimniecības pasākumiem, jo īpaši, ņemot vērā zemo konkurences līmeni šajā jomā. Divās dalībvalstīs (Itālijā, Īrijā) tika konstatēti gadījumi, kad bija pārkāpti konkursu procedūras noteikumi.

LAUKSAIMNIECĪBAS PLATĪBU APMEŽOŠANAS IETEKME

Lauksaimniecības platību apmežošana ir ļoti dārga galvenokārt tādēļ, ka 20 gadus jāmaksā kompensācijas par negūtiem ienākumiem (Ekonomiskums)

| 65. | Laikā no 1992. līdz 1999. gadam lauksaimniecības platību apmežošana saistībā ar Regulu (EEK) Nr. 2080/92 ES budžetam izmaksāja 1,519 miljardus EUR. Laikā no 2000. līdz 2006. gadam lauksaimniecības platību apmežošanai saistībā ar Regulu (EK) Nr. 1257/1999 no ES budžeta tika piešķirti vēl 2,38 miljardi EUR. |
| --- | --- |

65.

Laikā no 1992. līdz 1999. gadam lauksaimniecības platību apmežošana saistībā ar Regulu (EEK) Nr. 2080/92 ES budžetam izmaksāja 1,519 miljardus EUR. Laikā no 2000. līdz 2006. gadam lauksaimniecības platību apmežošanai saistībā ar Regulu (EK) Nr. 1257/1999 no ES budžeta tika piešķirti vēl 2,38 miljardi EUR.

| 66. | Ja lauksaimniecības platība pieder privātpersonai (visizplatītākais gadījums), finansējuma izmaksas veido trīs elementi:






  a) | izveidošanas izmaksas (sagatavošanās darbiem un stādīšanai); |
| --- | --- | --- |

66.

Ja lauksaimniecības platība pieder privātpersonai (visizplatītākais gadījums), finansējuma izmaksas veido trīs elementi:

a)

izveidošanas izmaksas (sagatavošanās darbiem un stādīšanai);

| b) | ikgadēja piemaksa par hektāru, lai piecus gadus segtu uzturēšanas izmaksas;
  un |
| --- | --- |

b)

ikgadēja piemaksa par hektāru, lai piecus gadus segtu uzturēšanas izmaksas;

un

| c) | ikgadēja piemaksa par hektāru, lai 20 gadus kompensētu negūtos ienākumus, ko rada apmežošana (45). |
| --- | --- |

c)

ikgadēja piemaksa par hektāru, lai 20 gadus kompensētu negūtos ienākumus, ko rada apmežošana (45).

| 67. | Tieši ar negūto ienākumu kompensāciju saistīti vislielākie izdevumi. Piemēram, ES finansējums, kas tika piešķirts vienam no pārbaudītajiem apmežošanas projektam, kopumā bija 847 487 EUR (75 % no kopējiem izdevumiem) un tika sadalīts šādi: izveidošanas izdevumi – 137 940 EUR (16 %), uzturēšanas izdevumi 5 gadiem – 101 748 EUR (12 %) un kompensācija par negūtiem ienākumiem 20 gadus – 607 799 EUR (72 %). |
| --- | --- |

67.

Tieši ar negūto ienākumu kompensāciju saistīti vislielākie izdevumi. Piemēram, ES finansējums, kas tika piešķirts vienam no pārbaudītajiem apmežošanas projektam, kopumā bija 847 487 EUR (75 % no kopējiem izdevumiem) un tika sadalīts šādi: izveidošanas izdevumi – 137 940 EUR (16 %), uzturēšanas izdevumi 5 gadiem – 101 748 EUR (12 %) un kompensācija par negūtiem ienākumiem 20 gadus – 607 799 EUR (72 %).

| 68. | Visos pārbaudītajos projektos kompensācija par negūtiem ienākumiem bija vairāk nekā puse no kopējiem izdevumiem. Saņēmēji šo kompensāciju uzskata par garantētu ienākumu, un tā ir kļuvusi par galveno faktoru, kas rosina iesniegt pieteikumu pasākuma īstenošanai. |
| --- | --- |

68.

Visos pārbaudītajos projektos kompensācija par negūtiem ienākumiem bija vairāk nekā puse no kopējiem izdevumiem. Saņēmēji šo kompensāciju uzskata par garantētu ienākumu, un tā ir kļuvusi par galveno faktoru, kas rosina iesniegt pieteikumu pasākuma īstenošanai.

| 69. | Laikposmā no 1992. līdz 1999. gadam saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2080/92 lauksaimniecības platību apmežošana bija KLP papildu pasākums, kuras mērķis bija veicināt lauksaimniecības platību alternatīvu izmantošanu. Kopš 2000. gada pasākumu ietver lauku attīstības atbalsta Regula (EK) Nr. 1257/1999, kuras mērķis ir veicināt mežu zemes platību paplašināšanu, pienācīgi novērtējot ietekmi uz vidi. Ņemot vērā šo motivācijas maiņu, vairums resursu, kas tiek izlietoti, lai 20 gadus kompensētu negūtus ienākumus, ja lauksaimniecības platība pieder privātpersonai, šķiet, nav ekonomiski izdevīgākais risinājums, lai sasniegtu nosprausto mērķi, un to vajadzētu pārskatīt (sk. arī turpmākos punktus). |
| --- | --- |

69.

Laikposmā no 1992. līdz 1999. gadam saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2080/92 lauksaimniecības platību apmežošana bija KLP papildu pasākums, kuras mērķis bija veicināt lauksaimniecības platību alternatīvu izmantošanu. Kopš 2000. gada pasākumu ietver lauku attīstības atbalsta Regula (EK) Nr. 1257/1999, kuras mērķis ir veicināt mežu zemes platību paplašināšanu, pienācīgi novērtējot ietekmi uz vidi. Ņemot vērā šo motivācijas maiņu, vairums resursu, kas tiek izlietoti, lai 20 gadus kompensētu negūtus ienākumus, ja lauksaimniecības platība pieder privātpersonai, šķiet, nav ekonomiski izdevīgākais risinājums, lai sasniegtu nosprausto mērķi, un to vajadzētu pārskatīt (sk. arī turpmākos punktus).

Apmežošana nav plaši izplatīta (Efektivitāte)

| 70. | Saskaņā ar oficiālo Regulas (EEK) Nr. 2080/92 galīgo novērtējumu, apmežošana izmaksāja 1,519 miljardus EUR. Šajā novērtējumā norādīts, ka jaunizveidotie stādījumi sastādīja 0,92 % (1 041 589 hektārus) no Eiropas mežu platības 1998. gadā. Vērtētājs secināja, ka “kopumā šis ieguldījums, šķiet, nav īpaši nozīmīgs”. No tā izrietošā ietekme uz lauksaimniecības ražošanas apjomu samazināšanu, kas bija šīs regulas mērķis, tika novērtēta kā stipri ierobežota. |
| --- | --- |

70.

Saskaņā ar oficiālo Regulas (EEK) Nr. 2080/92 galīgo novērtējumu, apmežošana izmaksāja 1,519 miljardus EUR. Šajā novērtējumā norādīts, ka jaunizveidotie stādījumi sastādīja 0,92 % (1 041 589 hektārus) no Eiropas mežu platības 1998. gadā. Vērtētājs secināja, ka “kopumā šis ieguldījums, šķiet, nav īpaši nozīmīgs”. No tā izrietošā ietekme uz lauksaimniecības ražošanas apjomu samazināšanu, kas bija šīs regulas mērķis, tika novērtēta kā stipri ierobežota.

| 71. | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1257/1999 lauksaimniecības platību apmežošanai laikposmā no 2000. līdz 2006. gadam tika piešķirti vēl 2,38 miljardi EUR. Par mērķi tika izvirzīta mežu zemes platību paplašināšana. Tomēr īstenošanas mehānisms lielā mērā palika nemainīgs. Tādējādi iespējams, ka ieguldījums mežu resursu palielināšanā saistībā ar Regulu (EK) Nr. 1257/1999 nebūs nozīmīgāks kā tas, ko sasniedza saistībā ar Regulas (EEK) Nr. 2080/92. |
| --- | --- |

71.

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1257/1999 lauksaimniecības platību apmežošanai laikposmā no 2000. līdz 2006. gadam tika piešķirti vēl 2,38 miljardi EUR. Par mērķi tika izvirzīta mežu zemes platību paplašināšana. Tomēr īstenošanas mehānisms lielā mērā palika nemainīgs. Tādējādi iespējams, ka ieguldījums mežu resursu palielināšanā saistībā ar Regulu (EK) Nr. 1257/1999 nebūs nozīmīgāks kā tas, ko sasniedza saistībā ar Regulas (EEK) Nr. 2080/92.

| 72. | Kad 1995. gadā pievienojās Somija, Zviedrija un Austrija, ES mežu platība pieauga par aptuveni 57 miljoniem hektāru – no 79 miljoniem līdz 136 miljoniem hektāru (+72 %). ES paplašināšanās rezultātā ES mežu platība 2004. gadā pieaugs vēl par aptuveni 24 miljoniem hektāru – no 136 miljoniem līdz 160 miljoniem hektāru. |
| --- | --- |

72.

Kad 1995. gadā pievienojās Somija, Zviedrija un Austrija, ES mežu platība pieauga par aptuveni 57 miljoniem hektāru – no 79 miljoniem līdz 136 miljoniem hektāru (+72 %). ES paplašināšanās rezultātā ES mežu platība 2004. gadā pieaugs vēl par aptuveni 24 miljoniem hektāru – no 136 miljoniem līdz 160 miljoniem hektāru.

| 73. | Lauksaimniecības platību apmežošana tika pārrunāta konferencē par lauku attīstības nākotni, kas notika 2003. gada novembrī (46). Neskatoties uz to, mainīgais konteksts un secīga paplašināšanās ir ietekmējuši prioritātes, kuras līdz šim nav pienācīgi ņemtas vērā. |
| --- | --- |

73.

Lauksaimniecības platību apmežošana tika pārrunāta konferencē par lauku attīstības nākotni, kas notika 2003. gada novembrī (46). Neskatoties uz to, mainīgais konteksts un secīga paplašināšanās ir ietekmējuši prioritātes, kuras līdz šim nav pienācīgi ņemtas vērā.

| 74. | Šaubas par apmežošanas efektivitāti jau 1997. gadā izteica Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (47), kas raksta: “Vēl viens jautājums, kas jārisina, – vai ilgtermiņā ES resursus nebūtu efektīvāk izmantot, lai veicinātu kokmateriālu tirdzniecību, tostarp izmantojot tos kā enerģijas avotu, tā vietā, lai tieši atbalstītu apmežošanu. ES finansējums jo īpaši jāpiešķir pētījumiem, mācībām, informācijai, konsultācijām un atbalstam lauku rajoniem tā, lai ļautu mežsaimniecības nozarei darboties un efektīvāk konkurēt ilgākā laikposmā. ES atbalsts apmežošanai jāvērš uz mežu kvalitātes uzlabošanu, īstenojot tādus pasākumus kā aizsardzība pret eroziju, pazemes ūdeņu aizsardzība, aizsardzība pret ugunsgrēku postījumiem vai ugunsgrēku nopostītu platību atkārtota apmežošana. Finansējums, kas piešķirts saistībā ar Eiropas Savienības strukturālās un reģionālās politikas programmām, jāizlieto plašāk, lai atbalstītu ekonomiski izdevīgu un videi draudzīgu rīcību mežsaimniecības un mežrūpniecības jomā.” Daudzi ieteikumi tika iestrādāti Regulā (EK) Nr. 1257/1999, tomēr pamatizdevumi joprojām ir saistīti ar apmežošanu. |
| --- | --- |

74.

Šaubas par apmežošanas efektivitāti jau 1997. gadā izteica Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (47), kas raksta: “Vēl viens jautājums, kas jārisina, – vai ilgtermiņā ES resursus nebūtu efektīvāk izmantot, lai veicinātu kokmateriālu tirdzniecību, tostarp izmantojot tos kā enerģijas avotu, tā vietā, lai tieši atbalstītu apmežošanu. ES finansējums jo īpaši jāpiešķir pētījumiem, mācībām, informācijai, konsultācijām un atbalstam lauku rajoniem tā, lai ļautu mežsaimniecības nozarei darboties un efektīvāk konkurēt ilgākā laikposmā. ES atbalsts apmežošanai jāvērš uz mežu kvalitātes uzlabošanu, īstenojot tādus pasākumus kā aizsardzība pret eroziju, pazemes ūdeņu aizsardzība, aizsardzība pret ugunsgrēku postījumiem vai ugunsgrēku nopostītu platību atkārtota apmežošana. Finansējums, kas piešķirts saistībā ar Eiropas Savienības strukturālās un reģionālās politikas programmām, jāizlieto plašāk, lai atbalstītu ekonomiski izdevīgu un videi draudzīgu rīcību mežsaimniecības un mežrūpniecības jomā.” Daudzi ieteikumi tika iestrādāti Regulā (EK) Nr. 1257/1999, tomēr pamatizdevumi joprojām ir saistīti ar apmežošanu.

Varētu gūt labākus rezultātus (Produktivitāte)

| 75. | Kas attiecas uz mērķi palielināt mežu zemes platības (sk. 8. punktu), pastāv atšķīrīgas zemes platības, ko iespējams apmežot. Regulā noteikts, ka gadījumā, ja atbalsts tiek sniegts valsts iestādēm piederošu lauksaimniecības platību apmežošanai, tas sedz tikai izveidošanas izmaksas (48), t.i., nav jāmaksā ne kompensācija par negūtiem ienākumiem, ne uzturēšanas izmaksas, kas jādara gadījumā, ja tiek apmežota privāta zemes platība. Tātad teorētiski varētu strīdēties par to, vai tad, ja mērķis ir mežu zemes paplašināšana, nebūtu efektīvāk vērst šo pasākumu uz valstij piederošu zemi. Tā rezultātā varētu ievērojami ietaupīt (nemaksājot kompensāciju par negūtiem ienākumiem), un šādi, ar šo pašu finansējumu, nodrošinot krietni lielākas platības apmežošanu. |
| --- | --- |

75.

Kas attiecas uz mērķi palielināt mežu zemes platības (sk. 8. punktu), pastāv atšķīrīgas zemes platības, ko iespējams apmežot. Regulā noteikts, ka gadījumā, ja atbalsts tiek sniegts valsts iestādēm piederošu lauksaimniecības platību apmežošanai, tas sedz tikai izveidošanas izmaksas (48), t.i., nav jāmaksā ne kompensācija par negūtiem ienākumiem, ne uzturēšanas izmaksas, kas jādara gadījumā, ja tiek apmežota privāta zemes platība. Tātad teorētiski varētu strīdēties par to, vai tad, ja mērķis ir mežu zemes paplašināšana, nebūtu efektīvāk vērst šo pasākumu uz valstij piederošu zemi. Tā rezultātā varētu ievērojami ietaupīt (nemaksājot kompensāciju par negūtiem ienākumiem), un šādi, ar šo pašu finansējumu, nodrošinot krietni lielākas platības apmežošanu.

Apmežošanas ietekme ir ļoti neviendabīga

| 76. | Turklāt apmežošanas ietekme izrādījusies ļoti neviendabīga, daļēji tādēļ, ka tā ir brīvprātīgs pasākums. Daži lauksaimnieki īsteno šos pasākumus, daži ne. Līdz ar to trūkst saskaņotas stratēģijas un apmežošanas projekti tiek saskaņoti pa daļām, rezultātā bieži vien neatstājot jūtamu ietekmi uz reģionu vai apvidu. |
| --- | --- |

76.

Turklāt apmežošanas ietekme izrādījusies ļoti neviendabīga, daļēji tādēļ, ka tā ir brīvprātīgs pasākums. Daži lauksaimnieki īsteno šos pasākumus, daži ne. Līdz ar to trūkst saskaņotas stratēģijas un apmežošanas projekti tiek saskaņoti pa daļām, rezultātā bieži vien neatstājot jūtamu ietekmi uz reģionu vai apvidu.

CITU MEŽSAIMNIECĪBAS PASĀKUMU IETEKME

| 77. | Vairākas dalībvalstis (Dānija, Itālija, Portugāle un Grieķija) norādīja, ka efektīvu ES mēroga mežsaimniecības politikas īstenošanu ietekmē 30. un 32. pantā iekļauto pasākumu saraksts, kas, viņuprāt, vairāk atgādina pamatnostādnes, nevis mērķtiecīgu rīcību. |
| --- | --- |

77.

Vairākas dalībvalstis (Dānija, Itālija, Portugāle un Grieķija) norādīja, ka efektīvu ES mēroga mežsaimniecības politikas īstenošanu ietekmē 30. un 32. pantā iekļauto pasākumu saraksts, kas, viņuprāt, vairāk atgādina pamatnostādnes, nevis mērķtiecīgu rīcību.

| 78. | Pasākumi, kas ietverti 32. pantā, vairāk vērsti uz vides ieguvumiem. Tomēr šo pasākumu īstenošanas procents ir ārkārtīgi zems, acīmredzot tādēļ, ka piemaksas maksimālais pieļaujamais apjoms potenciālajiem saņēmējiem (visām dalībvalstīm) nešķiet pietiekami pievilcīgs. Komisijai vajadzētu izpētīt šo fenomenu, lai nodrošinātu, ka šis stratēģijas aspekts darbojas, kā iecerēts. |
| --- | --- |

78.

Pasākumi, kas ietverti 32. pantā, vairāk vērsti uz vides ieguvumiem. Tomēr šo pasākumu īstenošanas procents ir ārkārtīgi zems, acīmredzot tādēļ, ka piemaksas maksimālais pieļaujamais apjoms potenciālajiem saņēmējiem (visām dalībvalstīm) nešķiet pietiekami pievilcīgs. Komisijai vajadzētu izpētīt šo fenomenu, lai nodrošinātu, ka šis stratēģijas aspekts darbojas, kā iecerēts.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 79. | ES ir sniegusi atbalstu rīcībai mežsaimniecības jomā kopš 1964. gada, kaut gan nav izstrādāti noteikumi kopējai mežsaimniecības politikai. Kopš 2000. gada finansiāls atbalsts ir piešķirts saistībā ar ES lauku attīstības regulu, tomēr balstoties uz starptautiskām politiskām saistībām. Tā kā šo saistību jēdzieni (ilgtspējība un daudzveidīga funkcionalitāte) ir neskaidri, ir grūti noteikt ES atbalsta pievienoto vērtību. To nepalīdz noskaidrot arī tas, ka dalībvalstis jēdzienu “mežs” definē atšķirīgi (sk. 14. līdz 18. punktu).






  — | Komisijai jāvienkāršo un jāpadara viendabīgāks tiesiskais regulējums ES rīcībai mežsaimniecības jomā un jāstrādā pie tā, lai veidotu jēdziena “mežs” vienotu izpratni un interpretāciju. |
| --- | --- | --- |

79.

ES ir sniegusi atbalstu rīcībai mežsaimniecības jomā kopš 1964. gada, kaut gan nav izstrādāti noteikumi kopējai mežsaimniecības politikai. Kopš 2000. gada finansiāls atbalsts ir piešķirts saistībā ar ES lauku attīstības regulu, tomēr balstoties uz starptautiskām politiskām saistībām. Tā kā šo saistību jēdzieni (ilgtspējība un daudzveidīga funkcionalitāte) ir neskaidri, ir grūti noteikt ES atbalsta pievienoto vērtību. To nepalīdz noskaidrot arī tas, ka dalībvalstis jēdzienu “mežs” definē atšķirīgi (sk. 14. līdz 18. punktu).

—

Komisijai jāvienkāršo un jāpadara viendabīgāks tiesiskais regulējums ES rīcībai mežsaimniecības jomā un jāstrādā pie tā, lai veidotu jēdziena “mežs” vienotu izpratni un interpretāciju.

| 80. | Dalītā atbildība par mežsaimniecības stratēģijas ieviešanu nav skaidra. Šīs neskaidrības dēļ ne dalībvalsts, ne Komisija neuzņemas atbildību par to, lai tiek izvērtēts projektu ieguldījums ES mežsaimniecības stratēģijas īstenošanā (sk. 19. līdz 22. punktu).






  — | Jāprecizē pienākumu sadalījums starp dalībvalstīm un Komisiju saistībā ar ES mežsaimniecības stratēģijas īstenošanu, ja tiek īstenoti ES finansēti mežsaimniecības pasākumi. |
| --- | --- | --- |

80.

Dalītā atbildība par mežsaimniecības stratēģijas ieviešanu nav skaidra. Šīs neskaidrības dēļ ne dalībvalsts, ne Komisija neuzņemas atbildību par to, lai tiek izvērtēts projektu ieguldījums ES mežsaimniecības stratēģijas īstenošanā (sk. 19. līdz 22. punktu).

—

Jāprecizē pienākumu sadalījums starp dalībvalstīm un Komisiju saistībā ar ES mežsaimniecības stratēģijas īstenošanu, ja tiek īstenoti ES finansēti mežsaimniecības pasākumi.

| 81. | Komisija atbalstu mežsaimniecībai pamato ar to, ka pastāv valsts vai pašvaldību mežsaimniecības programmas vai līdzvērtīgi instrumenti, taču šīs programmas reti ir pieejamas un, ja ir, to kvalitāte ir ļoti atšķirīga (sk. 23. līdz 26. punktu). |
| --- | --- |

81.

Komisija atbalstu mežsaimniecībai pamato ar to, ka pastāv valsts vai pašvaldību mežsaimniecības programmas vai līdzvērtīgi instrumenti, taču šīs programmas reti ir pieejamas un, ja ir, to kvalitāte ir ļoti atšķirīga (sk. 23. līdz 26. punktu).

| 82. | Izmantojot līdzvērtīgus instrumentus, parasti lauku attīstības plānus (LAP), mežsaimniecības pasākumu kvalitatīvu izvērtējumu apgrūtina laika un personāla trūkums. Kvalitatīvu izvērtējumu apgrūtina arī tas, ka Komisijai trūkst informācijas par rīcību mežsaimniecības jomā dalībvalstu līmenī (sk. 27. līdz 36. punktu).






  — | Komisijai un dalībvalstīm, kopīgi sadarbojoties, jāizstrādā stratēģiskās plānošanas dokumenti, ko varētu izmantot kā iedarbīgu līdzekli mežsaimniecības pasākumu un atbalsta plānošanai. |
| --- | --- | --- |

82.

Izmantojot līdzvērtīgus instrumentus, parasti lauku attīstības plānus (LAP), mežsaimniecības pasākumu kvalitatīvu izvērtējumu apgrūtina laika un personāla trūkums. Kvalitatīvu izvērtējumu apgrūtina arī tas, ka Komisijai trūkst informācijas par rīcību mežsaimniecības jomā dalībvalstu līmenī (sk. 27. līdz 36. punktu).

—

Komisijai un dalībvalstīm, kopīgi sadarbojoties, jāizstrādā stratēģiskās plānošanas dokumenti, ko varētu izmantot kā iedarbīgu līdzekli mežsaimniecības pasākumu un atbalsta plānošanai.

| — | Komisijai jānodrošina, lai pienācīgi tiek veikts lauku attīstības plāna mežsaimniecības sadaļas kvalitatīvais vērtējums. |
| --- | --- |

—

Komisijai jānodrošina, lai pienācīgi tiek veikts lauku attīstības plāna mežsaimniecības sadaļas kvalitatīvais vērtējums.

| 83. | Apmežošanas līgumiem, kas noslēgti pirms 2000. gada laikposmam līdz pat 20 gadiem, piešķirts ievērojams līdzekļu apjoms, ko bija plānots izmantot apmežošanas pasākumu īstenošanai saistībā ar lauku attīstību. Turklāt septiņu gadu plānošanas periods nav piemērots ilgākai plānošanai, kas vajadzīga rīcībai mežsaimniecības jomā un var sasniegt pat 20 gadus (sk. 37. līdz 39. punktu). |
| --- | --- |

83.

Apmežošanas līgumiem, kas noslēgti pirms 2000. gada laikposmam līdz pat 20 gadiem, piešķirts ievērojams līdzekļu apjoms, ko bija plānots izmantot apmežošanas pasākumu īstenošanai saistībā ar lauku attīstību. Turklāt septiņu gadu plānošanas periods nav piemērots ilgākai plānošanai, kas vajadzīga rīcībai mežsaimniecības jomā un var sasniegt pat 20 gadus (sk. 37. līdz 39. punktu).

| 84. | Izmantojot atšķirīgus finansēšanas noteikumus (jaukts ELVGF Virzības un Garantijas nodaļu finansējums), ir izveidojusies komplicēta lauku attīstības politikas piegādes sistēma (sk. 40. līdz 42. punktu).






  — | Komisijai jāpārbauda finansēšanas noteikumi, lai tos vienkāršotu. |
| --- | --- | --- |

84.

Izmantojot atšķirīgus finansēšanas noteikumus (jaukts ELVGF Virzības un Garantijas nodaļu finansējums), ir izveidojusies komplicēta lauku attīstības politikas piegādes sistēma (sk. 40. līdz 42. punktu).

—

Komisijai jāpārbauda finansēšanas noteikumi, lai tos vienkāršotu.

| 85. | Pārbaudot izvēlētos projektus, atklājās vairāki trūkumi. Atšķīrās izpratne par apmežojamo platību iedalīšanu prioritārā secībā. Gadījumos, kad projekta pieteikumu skaits pārsniedza pieejamo finansējumu, trūka skaidru kritēriju projektu atlasei (iedalīšanai kategorijās). Turklāt pastāvēja neskaidrība par zemes platību iepriekšēju izmantošanu un to, vai saņēmējs ir lauksaimnieks. Tāpat tika konstatēti gadījumi, kad dalībvalstis izmantojušas vājas un nepilnīgas kontroles sistēmas (sk. 43. līdz 58. punktu un 62. līdz 64. punktu).






  — | Komisijai kopīgi ar dalībvalstīm jāpārbauda projektu iesniegšanas un apstiprināšanas sistēma, lai nodrošinātu to, ka atbalsts tiek piešķirts ES un valstu stratēģiju kontekstā dzīvotspējīgākajiem un vērtīgākajiem priekšlikumiem. |
| --- | --- | --- |

85.

Pārbaudot izvēlētos projektus, atklājās vairāki trūkumi. Atšķīrās izpratne par apmežojamo platību iedalīšanu prioritārā secībā. Gadījumos, kad projekta pieteikumu skaits pārsniedza pieejamo finansējumu, trūka skaidru kritēriju projektu atlasei (iedalīšanai kategorijās). Turklāt pastāvēja neskaidrība par zemes platību iepriekšēju izmantošanu un to, vai saņēmējs ir lauksaimnieks. Tāpat tika konstatēti gadījumi, kad dalībvalstis izmantojušas vājas un nepilnīgas kontroles sistēmas (sk. 43. līdz 58. punktu un 62. līdz 64. punktu).

—

Komisijai kopīgi ar dalībvalstīm jāpārbauda projektu iesniegšanas un apstiprināšanas sistēma, lai nodrošinātu to, ka atbalsts tiek piešķirts ES un valstu stratēģiju kontekstā dzīvotspējīgākajiem un vērtīgākajiem priekšlikumiem.

| — | Komisijai jāpārskata pārbaudes, ko pašreiz veic dalībvalstis, lai pastiprinātu administratīvās un kontroles sistēmas un neatbilstību gadījumā pienācīgi rīkotos. |
| --- | --- |

—

Komisijai jāpārskata pārbaudes, ko pašreiz veic dalībvalstis, lai pastiprinātu administratīvās un kontroles sistēmas un neatbilstību gadījumā pienācīgi rīkotos.

| 86. | Apmežošanas pasākumiem, ko īsteno vietējās varas iestādes (pašvaldības), saskaņā ar pašreizējo atbalsta sistēmu netiek piešķirts uzturēšanas atbalsts. Pašvaldībām var pietrūkt līdzekļu, lai nodrošinātu sējeņu un jaunaudžu pareizu apkopi (uzturēšanu), tādējādi pastāv ļoti liels risks, ka turpmāko gadu laikā neveiksmei būs nolemti projekti, kam atvēlēti ievērojami ES un valsts finansējuma līdzekļi (sk. 59. līdz 61. punktu).






  — | Komisijai jāpārbauda apstākļi, kuros tiek piešķirts atbalsts apmežošanas pasākumiem, lai izvairītos no tā, ka atbalstu piešķir situācijā, kurā projektus līdz galam nav iespējams īstenot. Vajadzības gadījumā tai jāpiedāvā mainīt pašreizējo atbalsta piešķiršanas pamatojumu. |
| --- | --- | --- |

86.

Apmežošanas pasākumiem, ko īsteno vietējās varas iestādes (pašvaldības), saskaņā ar pašreizējo atbalsta sistēmu netiek piešķirts uzturēšanas atbalsts. Pašvaldībām var pietrūkt līdzekļu, lai nodrošinātu sējeņu un jaunaudžu pareizu apkopi (uzturēšanu), tādējādi pastāv ļoti liels risks, ka turpmāko gadu laikā neveiksmei būs nolemti projekti, kam atvēlēti ievērojami ES un valsts finansējuma līdzekļi (sk. 59. līdz 61. punktu).

—

Komisijai jāpārbauda apstākļi, kuros tiek piešķirts atbalsts apmežošanas pasākumiem, lai izvairītos no tā, ka atbalstu piešķir situācijā, kurā projektus līdz galam nav iespējams īstenot. Vajadzības gadījumā tai jāpiedāvā mainīt pašreizējo atbalsta piešķiršanas pamatojumu.

| 87. | Lauksaimniecības platību apmežošanas ietekme ir bijusi niecīga. Apmežoto platību procents ir nenozīmīgs, un šādu rezultātu varētu sasniegt arī lētāk. Finansēto projektu rezultātā veidojas izkliedēta un nesaskaņota rīcības īstenošana lauku rajonos. Kopumā rīcība mežsaimniecības jomā nav pietiekami mērķtiecīga (sk. 65. līdz 78. punktu).






  — | Komisijai jāpārdomā, kā mežsaimniecības pasākumus padarīt mērķtiecīgākus un, tos īstenojot, samazināt budžeta izdevumus, ņemot vērā mainīgās sabiedrības vajadzības un to, ka Kopienas tiesību aktos uzsvars šobrīd ir likts uz vides ieguvumiem. |
| --- | --- | --- |

87.

Lauksaimniecības platību apmežošanas ietekme ir bijusi niecīga. Apmežoto platību procents ir nenozīmīgs, un šādu rezultātu varētu sasniegt arī lētāk. Finansēto projektu rezultātā veidojas izkliedēta un nesaskaņota rīcības īstenošana lauku rajonos. Kopumā rīcība mežsaimniecības jomā nav pietiekami mērķtiecīga (sk. 65. līdz 78. punktu).

—

Komisijai jāpārdomā, kā mežsaimniecības pasākumus padarīt mērķtiecīgākus un, tos īstenojot, samazināt budžeta izdevumus, ņemot vērā mainīgās sabiedrības vajadzības un to, ka Kopienas tiesību aktos uzsvars šobrīd ir likts uz vides ieguvumiem.

Šo ziņojumu Revīzijas palāta ir pieņēmusi 2004. gada 14. oktobra sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā

priekšsēdētājs

Juan Manuel FABRA VALLÉS —

---

(1)  29. pants Padomes 1999. gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 1257/1999 (OV L 160, 26.6.1999., 80. lpp.).

1

(2)  KOM(1998) 649, 3.11.1998.

2

(3)  Padomes 1998. gada 15. decembra Rezolūcija (OV C 56, 26.2.1999., 1. lpp.). Padomes Rezolūcijā noteikts, ka par mežsaimniecības pasākumiem atbild dalībvalstis un ka Kopienas rīcība balstās uz subsidiaritātes principu: “... subsidiaritātes principu, ievērojot to, ka Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā nav paredzēta īpaša kopējā mežsaimniecības politika un ka par mežsaimniecības politiku ir atbildīgas dalībvalstis, tomēr ņemot vērā to, ka saskaņā ar subsidiaritātes principu un dalītās atbildības koncepciju Kopiena var pozitīvi ietekmēt ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas un mežu daudzfunkcionālās lomas ieviešanu.”

3

(4)  1993. gada Eiropas ministru konference Helsinkos.

4

(5)  Avots: Komisija.

5

Avots

(6)  KOM(1998) 649.

6

(7)  Padomes 1998. gada 15. decembra Rezolūcija (OV C 56, 26.2.1999., 1. lpp.).

7

(8)  Padomes 1998. gada 15. decembra Rezolūcija (OV C 56, 26.2.1999., 1. lpp.). Padomes Rezolūcijā ir noteikts, ka par mežsaimniecības pasākumiem atbild dalībvalstis un ka Kopienas rīcība balstās uz subsidiaritātes principu: “... uzsver subsidiaritātes principu, ievērojot to, ka Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā nav paredzēta īpaša kopējā mežsaimniecības politika un ka par mežsaimniecības politiku ir atbildīgas dalībvalstis, tomēr ņemot vērā to, ka saskaņā ar subsidiaritātes principu un dalītās atbildības koncepciju Kopiena var pozitīvi ietekmēt ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas un mežu daudzfunkcionālās lomas ieviešanu.”

8

(9)  1993. gada Eiropas ministru konference Helsinkos.

9

(10)  Avots: Komisija.

10

Avots

(11)  Regula (EK) Nr. 1257/1999, kas nosaka pamatregulu lauku attīstības atbalstam.

11

(12)  Sk. terminus.

12

(13)  Sk. terminus.

13

(14)  Struktūrfondu 1. mērķa uzdevums ir veicināt to reģionu attīstību un strukturālu sakārtošanu, kuri attīstības ziņā atpaliek no pārējiem.

14

(15)  Īpašais ziņojums Nr. 14/2000 (OV C 353, 8.12.2000.).

15

(16)  Revīzijas joma nepatvēra citus no ES budžeta līdzekļiem finansētos mežsaimniecības pasākumus, tādus kā mežu pētniecība, Forest Natura 2000, Forest Focus.

16

Forest Natura 2000, Forest Focus

(17)  Komisija (KOM(1998) 649) šādi nosaka mežsaimniecības nozīmību:

17

| — | ņemot vērā to daudzās funkcijas, lauku rajonos mežiem ir būtiska nozīme un tie ir integrētas lauku attīstības politikas galvenais komponents, jo īpaši, pateicoties to ieguldījumam ienākumu un nodarbinātības jomā un to ekoloģiskai un sociālai vērtībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to daudzās funkcijas, lauku rajonos mežiem ir būtiska nozīme un tie ir integrētas lauku attīstības politikas galvenais komponents, jo īpaši, pateicoties to ieguldījumam ienākumu un nodarbinātības jomā un to ekoloģiskai un sociālai vērtībai,

lauku attīstības politikas

| — | meži un to daudzveidība ir nozīmīga Eiropas dabas vides sastāvdaļa, un to aizsardzību un saglabāšanu paredz vairākas Kopienas nozaru politikas jomas, jo īpaši specifisku vides aizsardzības dokumenti, tādi kā ES bioloģiskās dažādības stratēģija, Natura 2000 un Konvencija par klimata pārmaiņām, |
| --- | --- |

—

meži un to daudzveidība ir nozīmīga Eiropas dabas vides sastāvdaļa, un to aizsardzību un saglabāšanu paredz vairākas Kopienas nozaru politikas jomas, jo īpaši specifisku vides aizsardzības dokumenti, tādi kā ES bioloģiskās dažādības stratēģija, Natura 2000 un Konvencija par klimata pārmaiņām,

vides

Natura 2000

| — | mežu produkcijai un jo īpaši kokmateriāliem (kā arī korķa izstrādājumiem un sveķiem) ir piemērojami iekšējā tirgus noteikumi, tostarp ES konkurences standarta noteikumi, kas attiecas uz valsts atbalstu, apvienošanos un karteļiem. |
| --- | --- |

—

mežu produkcijai un jo īpaši kokmateriāliem (kā arī korķa izstrādājumiem un sveķiem) ir piemērojami iekšējā tirgus noteikumi, tostarp ES konkurences standarta noteikumi, kas attiecas uz valsts atbalstu, apvienošanos un karteļiem.

iekšējā tirgus

(18)  FAO gala ziņojumā par globālo mežu resursu novērtējumu (FRA), kas izdots 1995. gadā, “mežs” tiek definēts kā platība, kuras lapotnes seguma blīvums ir 20 % valstīs ar attīstītu rūpniecību un 10 % – jaunattīstības valstīs.

18

FAO

FRA

(19)  Eiropas Mežsaimniecības informācijas un sakaru sistēmas (EMISS) pētījums, 1997. g.

19

(20)  Atsauce – ANO/FAO ziņojums “Mežu resursi”, 2000. gads, 34. lpp.

20

FAO

(21)  Komisijas paziņojums tika sagatavots, pamatojoties uz īpašu Eiropas Parlamenta lūgumu (A4-0414/96, OV C 55, 24.2.1997., 22. lpp.).

21

(22)  EK līguma 274. pants: “Atbilstīgi regulām, kas pieņemtas saskaņā ar 279. pantu, Komisija saskaņā ar apropriāciju apjomu uzņemas atbildību par budžeta izpildi, ievērojot pareizas finanšu vadības principus. Dalībvalstis sadarbojas ar Komisiju, lai nodrošinātu to, ka apropriācijas izmanto saskaņā ar pareizas finanšu vadības principiem.”

22

(23)  Saskaņā ar 29. pantu Regulā (EK) Nr. 1257/1999, atbalsts pamatojas “uz attiecīgo valstu vai vietēja mēroga mežu programmām vai līdzvērtīgiem instrumentiem, kuros būtu jāņem vērā saistības, ko uzņemas ministru konferencēs par mežu aizsardzību Eiropā”.

23

(24)  29. pants Regulā (EK) Nr. 1257/1999.

24

(25)  Avots: “Eiropas valstu mežu programmas: sākotnējais pārskats, kas balstīts uz īsu izpēti valstīs, kuras piedalās COST E-19 rīcības plāna īstenošanā”, 11. lpp.

25

Avots

COST E-19

(26)  Ceturtā ministru konference par Eiropas mežu aizsardzību (Vīne, 2003. gada aprīlis).

26

(27)  29. panta 4. punkts Regulā (EK) Nr. 1257/1999.

27

(28)  Regula (EK) Nr. 1257/1999 un Padomes 1999. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1260/1999 (OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp.).

28

(29)  69 rīcības programmas ar pielikumiem 1. mērķa reģioniem, 20 vienotie programmas dokumenti 2. mērķa jomā, tostarp ELVGF Garantijas nodaļas pasākumi, 68 LAP ELVGF Garantijas nodaļai un 73 programmas LEADER + ietvaros.

29

LEADER

(30)  Vadošie ĢD: Lauksaimniecības ĢD, Reģionālās politikas ĢD, Vides ĢD.

30

(31)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Par stāvokli un problēmām mežsaimniecības jomā Eiropas Savienībā un mežsaimniecības politikas izstrādes potenciālu” (OV C 206, 7.7.1997., 128. lpp.).

31

(32)  ELVGF Garantijas nodaļa: Komisijas Regulas (EK) Nr. 817/2004 (OV L 153, 30.4.2004., 30. lpp.) par atbalstu lauku attīstībai, ko piešķir Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonds (ELVGF), 69. pantā noteikts, ka pārbaudes uz vietas katru gadu attiecas vismaz uz 5 % no atbalsta saņēmējiem un visiem dažādajiem lauku attīstības pasākumu veidiem, kas izklāstītiprogrammas izstrādes dokumentos. Pārbaudes uz vietas veic visu gadu, pamatojoties uz riska analīzi, ko iesniedz par katru lauku attīstības pasākumu. Pārbaudes attiecas uz visām atbalsta saņēmēja saistībām un pienākumiem, ko var pārbaudīt apmeklējuma brīdī. Pārbaudes veic atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2419/2001 III sadaļas noteikumiem.

32

ELVGF Virzības nodaļa: Komisijas Regulas (EK) Nr. 438/2001 (OV L 63, 3.3.2001., 21. lpp.) par struktūrfondu pārvaldību 10. pantā noteikts, ka “Dalībvalstis organizē darbību pārbaudes izlases kārtā, jo īpaši, lai: a) pārbaudītu pastāvošo vadības un kontroles sistēmu efektivitāti; b) pamatojoties uz riska analīzi, izlases kārtā pārbaudītu dažādos līmeņos sagatavotas izdevumu deklarācijas. Pārbaudes, ko veic pirms katras palīdzības beigām, attiecina uz vismaz 5 % no kopējiem kompensējamiem izdevumiem, un tās pamatojas uz apstiprināto darbību raksturīgu paraugu, ņemot vērā 3. punkta prasības. Dalībvalstis cenšas pārbaudes attiecīgajā laika posmā plānot vienmērīgi. Tās gādā, lai pienācīgi tiktu nošķirti uzdevumi, kas paredzēti šādām pārbaudēm, un ar darbībām saistīto izpildes vai maksājumu procedūru uzdevumi”.

(33)  2003. gada novembrī Zalcburgā notikušās Eiropas konferences par lauku attīstību secinājumos paustas bažas par “ES lauku attīstības politikas nodrošinājuma pašreizējās sistēmas komplicētību, kas ietver atšķirīgus finansējuma avotus un procedūras, kuras mainās atkarībā no tā, vai intervence tiek īstenota 1. mērķa reģionos vai ārpus tiem”.

33

(34)  Padomes 1992. gada 27. novembra Regula (EEK) Nr. 3508/92, ar ko izveido integrētu administrācijas un kontroles sistēmu [IAKS] konkrētām Kopienas atbalsta shēmām (OV L 355, 5.12.1992., 1. lpp.).

34

(35)  3.5. punkts Vadlīniju dokumentā VI/10535/99, 7. red., ko Komisijas dienesti izstrādājuši pārvaldībai, pārbaudēm un sodu piemērošanai saistībā ar lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1257/1999.

35

(36)  Jo īpaši tas, ka uzaicinājums iesniegt pieteikumus tiek izsludināts tikai vienreiz, nevis periodiski, veicina to, ka tiek apstiprināti pirmie saņemtie projekti.

36

(37)  Sk. arī Vadlīniju dokumentu VI/10535/99, 7. red., 3.7. punktu.

37

(38)  Regula (EEK) Nr. 3508/92.

38

(39)  Īpašais ziņojums Nr. 14/2000 (OV C 353, 8.12.2000.) “Videi draudzīga KLP” [“Greening the Cap”], 47. punkts: “Saistībā ar agrovides pasākumiem dalībvalstīm jāsniedz sīki izstrādāts apliecinājums, lai pamatotu piedāvātās programmas atbalsta likmes; šīs īpašās likmes secīgi apstiprina Komisija. Turpretim saistībā ar apmežošanas pasākumiem šāda informācija no valstu iestādēm netiek pieprasīta; Komisija apstiprina atbalsta likmes maksimumu, kura ietvaros dalībvalstis var brīvi noteikt atbalsta likmes, nesaskaņojot tās ar Komisiju.”

39

(40)  31. pants Regulā (EK) Nr. 1257/1999 nosaka, ka ikgadēju piemaksu par hektāru, var izmaksāt “lai segtu ienākuma zaudējumus, ko radījusi apmežošana, laika periodā, kas nepārsniedz 20 gadus, tiem lauksaimniekiem vai viņu apvienībām, kas apstrādājuši zemi pirms tās apmežošanas vai jebkuram citam privāttiesību subjektam”.

40

(41)  Ziņojums Parlamentam un Padomei par Regulas (EEK) Nr. 2080/92 piemērošanu (KOM 630/1997, 28.11.1997.).

41

(42)  Komisijas Regula (EK) Nr. 445/2002, 61 pants (OV L 74, 15.3.2002., 1. lpp.).

42

(43)  29. pants Regulā (EK) Nr. 1257/1999, ko groza Padomes 2003. gada 29. septembra Regula (EK) Nr. 1783/2003 (OV L 270, 21.10.2003., 70. lpp.).

43

(44)  Regula (EK) Nr. 1783/2003.

44

(45)  Lauku attīstības plānos ir noteikta summa par hektāru, kas jāsamaksā kā kompensācija par negūtiem ienākumiem turpmākos 20 gadus. Par negūtiem ienākumiem piešķiramas kompensācijas apjoms ir dažāds, tas atkarīgs no apmežotās zemes iepriekšējas izmantošanas un ir lielāks gadījumā, ja zeme izmantota vairākkārt un ja uzņēmējs tiek atzīts par “lauksaimnieku”.

45

(46)  Konferences dalībnieki vienojās par iespēju “pārorientēt apmežošanas pasākumus, lai stiprinātu funkciju daudzveidību un ilgtspējību (piem., nodrošināt riska pārvaldību, veicināt videi labvēlīgus procesus un mazināt ugunsgrēku risku)”.

46

(47)  “Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums” Par stāvokli un problēmām mežsaimniecības jomā Eiropas Savienībā un mežsaimniecības politikas izstrādes potenciālu (OV C 206, 7.7.1997., 128. lpp.).

47

(48)  31. pants Regulā (EK) Nr. 1257/1999.

48

---

I PIELIKUMS

KOPIENAS DARBĪBA MEŽSAIMNIECĪBAS JOMĀ LAIKPOSMĀ NO 1964. LĪDZ 1999. GADAM

1964.-1988. gads:

Līdz 1998. gadam Eiropas Kopiena veica atsevišķus pasākumus, lai attīstītu mežsaimniecības nozari, kas vienmēr bijusi tieši saistīta ar Kopējo lauksaimniecības politiku, jo īpaši lauksaimniecības uzlabošanas struktūrpolitiku. Pasākumi bija saistīti ar tiesību aktu saskaņošanu, mežu un mežsaimniecības attīstību, mežu aizsardzību pret atmosfēras piesārņojumu un ugunsgrēkiem un mežzinātni.

1988.-1992. gads:

Kopiena pieņēma saskaņotāku pieeju mežsaimniecības projektu īstenošanai. 1998. gada septembrī Komisija iepazīstināja Padomi ar Kopienas rīcības programmu mežsaimniecības jomā. Padome to pieņēma 1989. gadā un galveno uzmanību pievērsa šādām jomām:

| — | lauksaimniecības platību apmežošana, |
| --- | --- |

—

lauksaimniecības platību apmežošana,

| — | mežu attīstība un optimāla izmantošana lauku rajonos, |
| --- | --- |

—

mežu attīstība un optimāla izmantošana lauku rajonos,

| — | korķa izstrādājumi, |
| --- | --- |

—

korķa izstrādājumi,

| — | mežu aizsardzība, |
| --- | --- |

—

mežu aizsardzība,

| — | papildu pasākumi. |
| --- | --- |

—

papildu pasākumi.

1992.-1999. gads:

Kopienas pasākumi 1992. gadā mežsaimniecības nozarē kļuva vēl enerģiskāki. Lēmumi divās galvenajās jomās pamatos mainīja 1988. gada rīcības programmu:

| — | tika pastiprināti pasākumi mežu aizsardzībai pret atmosfēras piesārņojumu un ugunsgrēkiem (1), |
| --- | --- |

—

tika pastiprināti pasākumi mežu aizsardzībai pret atmosfēras piesārņojumu un ugunsgrēkiem (1),

| — | tika pieņemti lauksaimniecībā īstenojami mežsaimniecības pasākumi (2) kā daļa no tiem pasākumiem, kas saistīti ar KLP reformu, lai atbalstītu lauksaimniecības platību apmežošanu. |
| --- | --- |

—

tika pieņemti lauksaimniecībā īstenojami mežsaimniecības pasākumi (2) kā daļa no tiem pasākumiem, kas saistīti ar KLP reformu, lai atbalstītu lauksaimniecības platību apmežošanu.

Kopš 1992. gada citi Kopienas pasākumi mežsaimniecības nozarē ietvēra Eiropas Mežsaimniecības informācijas un sakaru sistēmas (EMISS) (3) izveidošanu un mežzinātni, kas tika līdzfinansēta saskaņā ar ES pētniecības un attīstības programmu lauksaimniecības un vides pētījumu jomā.

Diskusija 1990. gados Eiropas mežsaimniecības jomā galvenokārt bija vērsta uz to, lai definētu un īstenotu ilgtspējīgas mežsaimniecības principus. Ilgtspējīgas mežu pārvaldības koncepcija tika definēta Eiropas ministru 1993. gada Helsinku konferencē par mežu aizsardzību. Ilgtspējīgu mežu pārvaldību veido līdzsvarota vides, ekonomikas, sociālo un kultūras pasākumu kombinācija. Diskusiju par ES mežsaimniecības stratēģiju tostarp aizsāka Eiropas Parlamenta ziņojums (4), Komisijas Paziņojums par mežsaimniecības stratēģiju Eiropas Savienībai (5) un Padomes Rezolūcija par Eiropas Savienības mežsaimniecības stratēģiju i (6). Diskusija vēlreiz apstiprināja jo īpaši šādus principus: ka mežiem ir daudzfunkcionāla loma, kura tirgus ekonomikas likumiem tiem jāpiešķir, un ka saskaņā ar subsidiaritātes principu stratēģija jāīsteno iespējami zemākā līmenī. Lai gan subsidiaritātes princips ir jāpiemēro un mežsaimniecības stratēģija tiecas uzlabot saskaņotību Kopienā, trūkst konkrētu priekšlikumu par sadarbības uzlabošanu.

---

(1)  Regula (EEK) Nr. 2157/92 un 1992. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2158/92.

(2)  1992. gada 30. jūlija Regula (EEK) Nr. 2080/92.

(3)  Regula (EK) Nr. 400/94.

(4)  A4-0414/96; PE 213.578/fin (“Thomas Report”).

(5)  KOM(1998) 649 galīgā versija.

(6)  Padomes 1998. gada 15. decembra Rezolūcija (OV C 56, 26.2.1999., 1. lpp.).

---

II PIELIKUMS

JĒDZIENA “MEŽS” DEFINĪCIJA DALĪBVALSTĪS

Jēdziena “mežs” definīcija: galvenie kritēriji un robežlielums, ko valsts izmanto saskaņā ar Eiropas Mežsaimniecības informācijas un sakaru sistēmu (EMISS)

| Valsts | Minimums | Augstums brieduma vecumā |
| --- | --- | --- |
| Platums | Lapotnes segums | Platība | Potenciālā ražība |
| Austrija | 10 m | 30 % | 0,05 ha | | |
| Beļģija (Valonija) | 9 m | | 0,1 ha | | |
| Beļģija (Flandrija) | 25 m | 20 % | 0,5 ha | | |
| Dānija | 20 m | | 0,5 ha | | 6 m |
| Somija | | | 0,25 ha | 1 m3/ha/gadā | |
| Francija | 15 m | 10 % jeb 500 stumbri/ha, ar lapotnes augstumu < 24,5 cm | 0,05 ha | | |
| Vācija | 10 m | | 0,1 ha | | |
| Grieķija | 30 m | 10 % | 0,5 ha | | |
| Īrija | 40 m | 20 % | 0,5 ha | 4 m3/ha/gadā (skuju koki)
  2 m3/ha/gadā (platlapu koki) | |
| Itālija | 20 m | 20 % | 0,2 ha | | |
| Luksemburga | nav datu | nav datu | nav datu | | |
| Portugāle | 15 m | 10 % | 0,2 ha | | |
| Spānija | 20 m | 30 % | 0,25 ha | | |
| Zviedrija | | | 0,25 ha | 1 m3/ha/gadā | |
| Nīderlande | 30 m | 20 % | 0,5 ha | | |
| Apvienotā Karaliste | 50 m | 20 % | 2 ha | | |
| Avoti: Eiropas Mežsaimniecības informācijas un sakaru sistēmas (EMISS) pētījums. EK, 1997.
  Pārskata ziņojumi par mežu uzskaites un apsekošanas sistēmām. Eiropas Komisija, Luksemburga. |

Valsts

Minimums

Augstums brieduma vecumā

Platums

Lapotnes segums

Platība

Potenciālā ražība

Austrija

10 m

30 %

0,05 ha

Beļģija (Valonija)

9 m

0,1 ha

Beļģija (Flandrija)

25 m

20 %

0,5 ha

Dānija

20 m

0,5 ha

6 m

Somija

0,25 ha

1 m3/ha/gadā

Francija

15 m

10 % jeb 500 stumbri/ha, ar lapotnes augstumu < 24,5 cm

0,05 ha

Vācija

10 m

0,1 ha

Grieķija

30 m

10 %

0,5 ha

Īrija

40 m

20 %

0,5 ha

4 m3/ha/gadā (skuju koki)

2 m3/ha/gadā (platlapu koki)

Itālija

20 m

20 %

0,2 ha

Luksemburga

nav datu

nav datu

nav datu

Portugāle

15 m

10 %

0,2 ha

Spānija

20 m

30 %

0,25 ha

Zviedrija

0,25 ha

1 m3/ha/gadā

Nīderlande

30 m

20 %

0,5 ha

Apvienotā Karaliste

50 m

20 %

2 ha

Avoti: Eiropas Mežsaimniecības informācijas un sakaru sistēmas (EMISS) pētījums. EK, 1997.

Pārskata ziņojumi par mežu uzskaites un apsekošanas sistēmām. Eiropas Komisija, Luksemburga.

---

KOMISIJAS ATBILDES

KOPSAVILKUMS

| II. | Komisija apsveic šo ziņojumu, kura savlaicīga iesniegšana ļaus ņemt vērā attiecīgus apsvērumus saistībā ar pārskatīto ES mežu stratēģiju un jauno lauku attīstības politikas programmu (KOM 2004/490 galīgā versija).
  Ņemot vērā subsidiaritātes principu, Komisija uzskata, ka vairāku īstenošanas lēmumu pieņemšana paliek dalībvalstu kompetencē, kā tas jau minēts vairākās Komisijas atbilžu daļās uz šo ziņojumu. |
| --- | --- |

II.

Komisija apsveic šo ziņojumu, kura savlaicīga iesniegšana ļaus ņemt vērā attiecīgus apsvērumus saistībā ar pārskatīto ES mežu stratēģiju un jauno lauku attīstības politikas programmu (KOM 2004/490 galīgā versija).

Ņemot vērā subsidiaritātes principu, Komisija uzskata, ka vairāku īstenošanas lēmumu pieņemšana paliek dalībvalstu kompetencē, kā tas jau minēts vairākās Komisijas atbilžu daļās uz šo ziņojumu.

| V. | Ilgtspējīga mežu apsaimniekošana ir balstīta uz līdzsvarotu ekonomisko, sociālo un vides mērķu integrāciju, turklāt izvērtējot dažādus būtiskos jautājumus.
  Komisija uzskata, ka uzraudzības kvalitāti var nodrošināt bez vienotas meža definīcijas formulēšanas. Politikas rezultātus var uzraudzīt dalībvalstu līmenī, kā arī vēlāk ES līmenī. |
| --- | --- |

V.

Ilgtspējīga mežu apsaimniekošana ir balstīta uz līdzsvarotu ekonomisko, sociālo un vides mērķu integrāciju, turklāt izvērtējot dažādus būtiskos jautājumus.

Komisija uzskata, ka uzraudzības kvalitāti var nodrošināt bez vienotas meža definīcijas formulēšanas. Politikas rezultātus var uzraudzīt dalībvalstu līmenī, kā arī vēlāk ES līmenī.

| VI. | Saikni starp mežsaimniecības stratēģiju un atsevišķiem ELVGF fondu līdzfinansētiem projektiem nodrošina lauku attīstības programmas (LAP). Komisija pārliecinās, lai programmas būtu saskaņā ar Mežsaimniecības stratēģiju. Dalībvalstu vai reģionālās iestādes apstiprina atsevišķus projektus, pamatojoties uz LAP.
  Priekšlikumā nākamajam lauku attīstības politikas ietvarlikumam Komisija iesaka skaidrāku pienākumu sadali starp Komisiju un dalībvalstīm.
  Katras lauku attīstības programmas ieguldījuma novērtējumu ES mežsaimniecības stratēģijas mērķu sasniegšanā veic novērtējuma ziņojumos, ko sagatavo dalībvalstis un apkopo Komisija. Komisija 2004. gada jūlijā ieteica pastiprināt novērtēšanas kritērijus jaunajam lauku attīstības politikas ietvarlikumam (KOM 2004/490 galīgais). |
| --- | --- |

VI.

Saikni starp mežsaimniecības stratēģiju un atsevišķiem ELVGF fondu līdzfinansētiem projektiem nodrošina lauku attīstības programmas (LAP). Komisija pārliecinās, lai programmas būtu saskaņā ar Mežsaimniecības stratēģiju. Dalībvalstu vai reģionālās iestādes apstiprina atsevišķus projektus, pamatojoties uz LAP.

Priekšlikumā nākamajam lauku attīstības politikas ietvarlikumam Komisija iesaka skaidrāku pienākumu sadali starp Komisiju un dalībvalstīm.

Katras lauku attīstības programmas ieguldījuma novērtējumu ES mežsaimniecības stratēģijas mērķu sasniegšanā veic novērtējuma ziņojumos, ko sagatavo dalībvalstis un apkopo Komisija. Komisija 2004. gada jūlijā ieteica pastiprināt novērtēšanas kritērijus jaunajam lauku attīstības politikas ietvarlikumam (KOM 2004/490 galīgais).

| VII. | Eiropas valstis Ministru konferences par mežu aizsardzību Eiropā (MCPFE) ietvaros ir izveidojušas kopēju valsts meža programmu īstenošanas plānu, un ir panāktas ievērojamas sekmes programmu sagatavošanas uzlabošanā. Tomēr gadījumā, ja šādas programmas nepastāv, lauku attīstības programmu (LAP) un darbības programmu (DP) ekvivalenta piemērošana šķiet piemērota pieeja, lai netraucētu mežsaimniecības pasākumu īstenošanu programmās.
  Lai nodrošinātu apstiprināto programmu kvalitāti, sadarbībā ar visiem asociētajiem Komisijas dienestiem tika sagatavota detalizēta analīze, kura ietvēra intensīvus kontaktus ar dalībvalstīm. Šis process aizņēma laiku. |
| --- | --- |

VII.

Eiropas valstis Ministru konferences par mežu aizsardzību Eiropā (MCPFE) ietvaros ir izveidojušas kopēju valsts meža programmu īstenošanas plānu, un ir panāktas ievērojamas sekmes programmu sagatavošanas uzlabošanā. Tomēr gadījumā, ja šādas programmas nepastāv, lauku attīstības programmu (LAP) un darbības programmu (DP) ekvivalenta piemērošana šķiet piemērota pieeja, lai netraucētu mežsaimniecības pasākumu īstenošanu programmās.

Lai nodrošinātu apstiprināto programmu kvalitāti, sadarbībā ar visiem asociētajiem Komisijas dienestiem tika sagatavota detalizēta analīze, kura ietvēra intensīvus kontaktus ar dalībvalstīm. Šis process aizņēma laiku.

| VIII. | Lai īstenotu tādus pasākumus kā lauksaimniecības zemes apmežošana, ir nepieciešami ilgtermiņa līgumi. Šie līgumi parasti aptver vairākus programmu periodus.
  Attiecībā uz līgumu darbības ilgumu un attiecīgā atbalsta apjomu, priekšlikumos lauku attīstības politikas ietvarlikumam laika posmā pēc 2006. gada iekļauti vairāki labojumi, lai novērstu šīs problēmas, jo īpaši samazinot līgumu darbības termiņus un kompensācijas apjoma griestus peļņas zuduma gadījumā. |
| --- | --- |

VIII.

Lai īstenotu tādus pasākumus kā lauksaimniecības zemes apmežošana, ir nepieciešami ilgtermiņa līgumi. Šie līgumi parasti aptver vairākus programmu periodus.

Attiecībā uz līgumu darbības ilgumu un attiecīgā atbalsta apjomu, priekšlikumos lauku attīstības politikas ietvarlikumam laika posmā pēc 2006. gada iekļauti vairāki labojumi, lai novērstu šīs problēmas, jo īpaši samazinot līgumu darbības termiņus un kompensācijas apjoma griestus peļņas zuduma gadījumā.

| IX. | Komisija apzinās to, ka šī sistēma ir sarežģīta un tādēļ jau ir to vienkāršojusi, kā arī ieteikusi turpmākus pasākumus Lauku attīstības politikas ietvarlikumam laika posmā pēc 2006. gada. Viens no vienkāršojumiem ir vienota lauku attīstības fonda ieviešana. |
| --- | --- |

IX.

Komisija apzinās to, ka šī sistēma ir sarežģīta un tādēļ jau ir to vienkāršojusi, kā arī ieteikusi turpmākus pasākumus Lauku attīstības politikas ietvarlikumam laika posmā pēc 2006. gada. Viens no vienkāršojumiem ir vienota lauku attīstības fonda ieviešana.

| X. | — | Mežsaimniecības pasākumus īsteno, ievērojot subsidiaritātes principu. Apmežojamās zemes veida izvēle lielā mērā ir dalībvalstu kompetencē, vadoties pēc nacionālās un reģionālās situācijas un vajadzībām. Priekšlikumā Lauku attīstības politikai laika posmā pēc 2006. gada iekļauti vairāki elementi, lai apmežojamās zemes izvēlē lielākā mērā ņemtu vērā vides faktorus. |
| --- | --- | --- |

X.

—

Mežsaimniecības pasākumus īsteno, ievērojot subsidiaritātes principu. Apmežojamās zemes veida izvēle lielā mērā ir dalībvalstu kompetencē, vadoties pēc nacionālās un reģionālās situācijas un vajadzībām. Priekšlikumā Lauku attīstības politikai laika posmā pēc 2006. gada iekļauti vairāki elementi, lai apmežojamās zemes izvēlē lielākā mērā ņemtu vērā vides faktorus.

| — | Atbilstība vides un juridiskām prasībām. Dalībvalstis īsteno šo prasību saskaņā ar reģionālajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

—

Atbilstība vides un juridiskām prasībām. Dalībvalstis īsteno šo prasību saskaņā ar reģionālajiem nosacījumiem.

| — | Vairumā programmu iekļauti atlases kritēriji, tomēr redzams, ka dažos gadījumos to definīcijās nepieciešami uzlabojumi. |
| --- | --- |

—

Vairumā programmu iekļauti atlases kritēriji, tomēr redzams, ka dažos gadījumos to definīcijās nepieciešami uzlabojumi.

Komisijas revīzijas dienesti, pamatojoties uz tās izdotajām vadlīnijām, pārbauda atlases sistēmas. Nepārredzamība un neobjektivitāte projektu atlasē rada dalībvalstīm adresētus ieteikumus un var arī radīt finanšu korekcijas grāmatojumu noskaidrošanas lēmumos.

| — | “Lauksaimniecības zemes” un “lauksaimnieka” definīcijas ir dalībvalstu kompetencē, un tās jāiekļauj nacionālajās un reģionālajās programmās. Dalībvalstīm jānodrošina pārbaudes saskaņā ar Komisijas vadlīnijām.
  Komisija saprot, ka ir jāveic virkne uzlabojumu, un tā nākamajam programmas periodam pārskatīs prasības un saistībā ar Revīzijas Palātas minētajiem jautājumiem sniegs norādījumus dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

“Lauksaimniecības zemes” un “lauksaimnieka” definīcijas ir dalībvalstu kompetencē, un tās jāiekļauj nacionālajās un reģionālajās programmās. Dalībvalstīm jānodrošina pārbaudes saskaņā ar Komisijas vadlīnijām.

Komisija saprot, ka ir jāveic virkne uzlabojumu, un tā nākamajam programmas periodam pārskatīs prasības un saistībā ar Revīzijas Palātas minētajiem jautājumiem sniegs norādījumus dalībvalstīm.

| — | Komisija, līdzīgi kā Revīzijas Palāta, arī ir konstatējusi trūkumus un ierosinājusi finanšu korekcijas. Ir veikti reglamentējoši pasākumi, lai uzlabotu prasību pārbaudi. |
| --- | --- |

—

Komisija, līdzīgi kā Revīzijas Palāta, arī ir konstatējusi trūkumus un ierosinājusi finanšu korekcijas. Ir veikti reglamentējoši pasākumi, lai uzlabotu prasību pārbaudi.

| — | Savā darbā Komisijas revīzijas dienesti īpašu uzmanību velta pareizai valsts pasūtījuma līgumu kontroles procedūrai attiecībā uz visiem pasākumiem, kuriem valsts iestādēm ir piešķirams atbalsts lauku attīstības ietvaros. |
| --- | --- |

—

Savā darbā Komisijas revīzijas dienesti īpašu uzmanību velta pareizai valsts pasūtījuma līgumu kontroles procedūrai attiecībā uz visiem pasākumiem, kuriem valsts iestādēm ir piešķirams atbalsts lauku attīstības ietvaros.

| XI. | Pašvaldībām ir jāuzņemas noteikta atbildība tām piekrītošo mežu apsaimniekošanā. Iestādēm, kas apstiprina projektus, jāpieprasa no pašvaldībām pietiekami pierādījumi par mežu pareizu apsaimniekošanu. |
| --- | --- |

XI.

Pašvaldībām ir jāuzņemas noteikta atbildība tām piekrītošo mežu apsaimniekošanā. Iestādēm, kas apstiprina projektus, jāpieprasa no pašvaldībām pietiekami pierādījumi par mežu pareizu apsaimniekošanu.

| XII. | Lai padarītu apmežošanu interesantu lauksaimniekiem, ir nepieciešamas lauksaimniecības zemes apmežošanas ilgtermiņa kompensācijas. Tomēr Lauksaimniecības attīstības politikas programmas priekšlikumi laika posmā pēc 2006. gada paredz ierobežot kompensācijas ilgumu peļņas zuduma gadījumā līdz 10 gadiem. Papildus vispārējai ietekmei jāņem vēra arī ievērojamā ietekme atsevišķos reģionos. |
| --- | --- |

XII.

Lai padarītu apmežošanu interesantu lauksaimniekiem, ir nepieciešamas lauksaimniecības zemes apmežošanas ilgtermiņa kompensācijas. Tomēr Lauksaimniecības attīstības politikas programmas priekšlikumi laika posmā pēc 2006. gada paredz ierobežot kompensācijas ilgumu peļņas zuduma gadījumā līdz 10 gadiem. Papildus vispārējai ietekmei jāņem vēra arī ievērojamā ietekme atsevišķos reģionos.

| XIII. | Ilgtspējīga attīstība ir Regulas (EK) Nr. 1257/1999 pamatkoncepcija. Priekšlikumi Lauku attīstības politikas programmai laika posmā pēc 2006. gada vēl vairāk pievēršas šim ieteikumam, apmežošanas lēmumus ciešāk saistot ar vides mērķiem un iesakot noteikt platības, kas derīgas (un tas ierobežo to pielietojumu) apmežošanai no vides viedokļa. |
| --- | --- |

XIII.

Ilgtspējīga attīstība ir Regulas (EK) Nr. 1257/1999 pamatkoncepcija. Priekšlikumi Lauku attīstības politikas programmai laika posmā pēc 2006. gada vēl vairāk pievēršas šim ieteikumam, apmežošanas lēmumus ciešāk saistot ar vides mērķiem un iesakot noteikt platības, kas derīgas (un tas ierobežo to pielietojumu) apmežošanai no vides viedokļa.

INTRODUCTION

| 4. | The Council Resolution on an EU forestry strategy provided a reference framework for forest-related activities in the EU. It is important to note that the strategy confirmed the subsidiarity principle applied in the forestry area. |
| --- | --- |

4.

The Council Resolution on an EU forestry strategy provided a reference framework for forest-related activities in the EU. It is important to note that the strategy confirmed the subsidiarity principle applied in the forestry area.

| 5. | With regard to the principle of subsidiarity the Commission considers that a number of implementation decisions remain at the discretion of the Member States, as it is expressed in various parts of the Commission's reply to this report. |
| --- | --- |

5.

With regard to the principle of subsidiarity the Commission considers that a number of implementation decisions remain at the discretion of the Member States, as it is expressed in various parts of the Commission's reply to this report.

| 10. | The rural development Regulation is based on the principle of subsidiarity and it is up to the Member States to draw up their rural development programmes, considering national and regional priorities. |
| --- | --- |

10.

The rural development Regulation is based on the principle of subsidiarity and it is up to the Member States to draw up their rural development programmes, considering national and regional priorities.

| 11. | The Commission carried out an evaluation of Council Regulation (EEC) No 2080/92 in 2001 and clearer guidelines for monitoring measures were introduced by Regulation (EC) No 1257/1999. With this regulation the requirement for an ex ante evaluation of rural development programmes (RDPs) has been introduced, as well as a thorough mid-term evaluation of these, which would lead, if necessary, to an adaptation of the programmes concerned. |
| --- | --- |

11.

The Commission carried out an evaluation of Council Regulation (EEC) No 2080/92 in 2001 and clearer guidelines for monitoring measures were introduced by Regulation (EC) No 1257/1999. With this regulation the requirement for an ex ante evaluation of rural development programmes (RDPs) has been introduced, as well as a thorough mid-term evaluation of these, which would lead, if necessary, to an adaptation of the programmes concerned.

THE EU STRATEGY AND ITS IMPLEMENTATION

| 15. | The concept of sustainability is consistent with the notion introduced and defined by the ‘Bruntland Report’ to the World Commission on Environment and Development in 1987, which now applies to all sectors of the economy and sustainable development strategies developed worldwide.
  Sustainable forest management is based on the balanced integration of economic, social and environmental objectives. There may be conflicts between the three types of objectives, but these conflicts should be seen as healthy ones, and they should give rise to cooperation between different interest groups and a constructive search for the best solution. The progress achieved in the establishment of criteria and indicators of sustainable forest management as well as in the use of voluntary schemes to certify sustainable managed forests in the EU are indicative of the progress achieved in the last years towards sustainable forest management. |
| --- | --- |

15.

The concept of sustainability is consistent with the notion introduced and defined by the ‘Bruntland Report’ to the World Commission on Environment and Development in 1987, which now applies to all sectors of the economy and sustainable development strategies developed worldwide.

Sustainable forest management is based on the balanced integration of economic, social and environmental objectives. There may be conflicts between the three types of objectives, but these conflicts should be seen as healthy ones, and they should give rise to cooperation between different interest groups and a constructive search for the best solution. The progress achieved in the establishment of criteria and indicators of sustainable forest management as well as in the use of voluntary schemes to certify sustainable managed forests in the EU are indicative of the progress achieved in the last years towards sustainable forest management.

| 16. | Sustainable forest management requires a participatory approach and involvement of all relevant stakeholders in order to build consensus and to find satisfactory approaches. Countries are developing appropriate mechanisms and structures for the participation of stakeholders in forest policy formulation and implementation processes, notably in the context of their national forest programmes.
  In Member States that for socio-economic reasons in the past put more emphasis on the economic development of the sector, are gradually considering and developing strategies towards diversification and incorporating environmental and social objectives. Sustainability and sustainable development do not define a static state of stability, but rather a dynamic process of change with the goal of continuous improvement. |
| --- | --- |

16.

Sustainable forest management requires a participatory approach and involvement of all relevant stakeholders in order to build consensus and to find satisfactory approaches. Countries are developing appropriate mechanisms and structures for the participation of stakeholders in forest policy formulation and implementation processes, notably in the context of their national forest programmes.

In Member States that for socio-economic reasons in the past put more emphasis on the economic development of the sector, are gradually considering and developing strategies towards diversification and incorporating environmental and social objectives. Sustainability and sustainable development do not define a static state of stability, but rather a dynamic process of change with the goal of continuous improvement.

| 17. | Forest definition lies within the competence of the Member States. The differences respond to historical, social, legal and ecological conditions in the countries. However, for statistical purposes the Member States adjust the data according to a common method developed within the context of the Joint FAO/UNECE/Eurostat/ITTO questionnaire for collecting forest statistics. In this way, the forest data become comparable both with regard to forest area and stand volume. |
| --- | --- |

17.

Forest definition lies within the competence of the Member States. The differences respond to historical, social, legal and ecological conditions in the countries. However, for statistical purposes the Member States adjust the data according to a common method developed within the context of the Joint FAO/UNECE/Eurostat/ITTO questionnaire for collecting forest statistics. In this way, the forest data become comparable both with regard to forest area and stand volume.

| 18. | The Commission considers that the quality of monitoring can be assured without a common definition of forest. The outcome of the policy can be monitored at Member State level against the objectives set in the RDPs, allowing subsequently an assessment at EU level (eg. ex post evaluations). As indicated in paragraph 17, forest-related data are made comparable between countries.
  Regular reporting by Member States, based on commonly agreed monitoring indicators, enables the measurement of progress in the implementation in the RDPs. |
| --- | --- |

18.

The Commission considers that the quality of monitoring can be assured without a common definition of forest. The outcome of the policy can be monitored at Member State level against the objectives set in the RDPs, allowing subsequently an assessment at EU level (eg. ex post evaluations). As indicated in paragraph 17, forest-related data are made comparable between countries.

Regular reporting by Member States, based on commonly agreed monitoring indicators, enables the measurement of progress in the implementation in the RDPs.

| 19. | The shared management and the Commission responsibilities for the implementation of the EU forestry strategy were established by the Council in its Resolution of 15 December 1998 on a forestry strategy for the European Union. It should be noted that evaluation is an integral part of the programme management and assesses the degree of achievement of the programme objectives. |
| --- | --- |

19.

The shared management and the Commission responsibilities for the implementation of the EU forestry strategy were established by the Council in its Resolution of 15 December 1998 on a forestry strategy for the European Union. It should be noted that evaluation is an integral part of the programme management and assesses the degree of achievement of the programme objectives.

| 20. | Being part of the CAP the forestry measures are implemented under shared management and the Commission thereby considers that a number of implementation decisions remain at the discretion of the Member States. The Commission has to assess the conformity of programmes with the Community objectives and legislation. The implementation of the approved programmes is delegated to Member States. This includes all contacts with the beneficiary from the assessment of the project to the final payment. The Commission supervises the implementation of programmes via monitoring and evaluation. It audits the conformity of the implementation with the approved programmes and the relevant Community rules in order to assess any possible risk to the Funds and to assume final responsibility for the execution of the Community budget.
  If the Commission audits reveal deficiencies in Member States’ management and control systems and/or non-conformity with Community rules in project implementation, financial corrections may be proposed within the Commission clearance of account procedure. |
| --- | --- |

20.

Being part of the CAP the forestry measures are implemented under shared management and the Commission thereby considers that a number of implementation decisions remain at the discretion of the Member States. The Commission has to assess the conformity of programmes with the Community objectives and legislation. The implementation of the approved programmes is delegated to Member States. This includes all contacts with the beneficiary from the assessment of the project to the final payment. The Commission supervises the implementation of programmes via monitoring and evaluation. It audits the conformity of the implementation with the approved programmes and the relevant Community rules in order to assess any possible risk to the Funds and to assume final responsibility for the execution of the Community budget.

If the Commission audits reveal deficiencies in Member States’ management and control systems and/or non-conformity with Community rules in project implementation, financial corrections may be proposed within the Commission clearance of account procedure.

| 21 to 22. | The forestry strategy provides a reference framework for forestry-related actions in the EU. Measures included in programmes shall be in line with EU objectives, hereunder the forestry strategy. It is part of the rural development programmes approval to confirm this. When selecting individual projects, the competent national or regional authorities shall ensure that projects selected are in conformity with the programme. See also reply to point 20.
  The proposal for the post 2006 rural development framework contains a clearer demarcation of responsibilities between the Commission and Member States. As to the implementation of EU strategies (including the forestry strategy), the proposal provides for the drawing up of an EU strategy plan for rural development to be adopted by the Council and the European Parliament.
  The contribution to the achievement of the EU forestry strategy is assessed for each rural development programme in the evaluation reports prepared by the Member States and summarised by the Commission. The Commission proposed in July 2004 (COM(2004) 490 final) to reinforce the evaluation requirements for the future rural development framework. |
| --- | --- |

21 to 22.

The forestry strategy provides a reference framework for forestry-related actions in the EU. Measures included in programmes shall be in line with EU objectives, hereunder the forestry strategy. It is part of the rural development programmes approval to confirm this. When selecting individual projects, the competent national or regional authorities shall ensure that projects selected are in conformity with the programme. See also reply to point 20.

The proposal for the post 2006 rural development framework contains a clearer demarcation of responsibilities between the Commission and Member States. As to the implementation of EU strategies (including the forestry strategy), the proposal provides for the drawing up of an EU strategy plan for rural development to be adopted by the Council and the European Parliament.

The contribution to the achievement of the EU forestry strategy is assessed for each rural development programme in the evaluation reports prepared by the Member States and summarised by the Commission. The Commission proposed in July 2004 (COM(2004) 490 final) to reinforce the evaluation requirements for the future rural development framework.

NATIONAL FOREST PROGRAMMES (NFP) OR EQUIVALENT INSTRUMENTS

| 24. | The COST (cooperation on science and technology) study mentioned by the Court was a preparatory stocktaking of the situation in the countries participating in the COST action in order to launch the discussion.
  At the beginning of the present programming period, only few Member States had developed national forestry programmes, but progress has been achieved over the last years. Member States are developing to a different degree mechanisms and approaches to the forest policy making process that are consistent with the principles of national forest programmes. |
| --- | --- |

24.

The COST (cooperation on science and technology) study mentioned by the Court was a preparatory stocktaking of the situation in the countries participating in the COST action in order to launch the discussion.

At the beginning of the present programming period, only few Member States had developed national forestry programmes, but progress has been achieved over the last years. Member States are developing to a different degree mechanisms and approaches to the forest policy making process that are consistent with the principles of national forest programmes.

| 25 and 26. | The concept of national forest programmes has evolved under a variety of intergovernmental processes over the last 20 years. Today, the term has become an important concept with a broad scope for achieving sustainable forest management. At international level there is agreement on the general principles and dimensions of national forest programmes. However, there is no commonly agreed definition. In response to this need, the European countries have developed a common approach to national forest programmes in the context of the Ministerial Conference on the Protection of Forest in Europe (MCPFE). |
| --- | --- |

25 and 26.

The concept of national forest programmes has evolved under a variety of intergovernmental processes over the last 20 years. Today, the term has become an important concept with a broad scope for achieving sustainable forest management. At international level there is agreement on the general principles and dimensions of national forest programmes. However, there is no commonly agreed definition. In response to this need, the European countries have developed a common approach to national forest programmes in the context of the Ministerial Conference on the Protection of Forest in Europe (MCPFE).

| 27. | In the absence of national forest plans in some Member States in 2000, it seemed justified to accept RDPs or OPs, a possibility which was provided for in Regulation (EC) No 1257/1999 (Article 29). When necessary, during the ex ante assessment of programmes the Commission requested additional information concerning the link between the proposed forestry measures and the fulfilment of the undertakings given by the Community and the Member States at international level. |
| --- | --- |

27.

In the absence of national forest plans in some Member States in 2000, it seemed justified to accept RDPs or OPs, a possibility which was provided for in Regulation (EC) No 1257/1999 (Article 29). When necessary, during the ex ante assessment of programmes the Commission requested additional information concerning the link between the proposed forestry measures and the fulfilment of the undertakings given by the Community and the Member States at international level.

| 28. | Rural development as part of the common agricultural policy, with a corresponding legal basis in the Treaty of course, has by nature a focus on the agricultural sector. Forestry is nevertheless considered as an integral and essential part of the rural economy and rural development, which is reflected by the forestry chapter in Regulation (EC) No 1257/1999. Member States can set their forestry related objectives in the rural development programmes.
  The essential contribution of forestry to rural development is to be reinforced according to the proposals for the post 2006 rural development framework: forestry is particularly addressed under axis I and II; several forestry measures are to be better articulated and targeted, for example addressing the importance of forests for the implementation of Natura 2000. |
| --- | --- |

28.

Rural development as part of the common agricultural policy, with a corresponding legal basis in the Treaty of course, has by nature a focus on the agricultural sector. Forestry is nevertheless considered as an integral and essential part of the rural economy and rural development, which is reflected by the forestry chapter in Regulation (EC) No 1257/1999. Member States can set their forestry related objectives in the rural development programmes.

The essential contribution of forestry to rural development is to be reinforced according to the proposals for the post 2006 rural development framework: forestry is particularly addressed under axis I and II; several forestry measures are to be better articulated and targeted, for example addressing the importance of forests for the implementation of Natura 2000.

| 29 and 30. | The Commission acknowledges the fact that the transition between two programming periods creates a heavy workload on its services. This is due to the fact that the Commission examines all programmes submitted by the Member States before approving them. |
| --- | --- |

29 and 30.

The Commission acknowledges the fact that the transition between two programming periods creates a heavy workload on its services. This is due to the fact that the Commission examines all programmes submitted by the Member States before approving them.

| 31. | Forestry measures form an integral part of the rural development programmes (see also reply paragraph 28). The lengthy duration of the approval process is an indication of the time and efforts put in by the Commission in order to have correct programmes. This includes intensive contacts with the Member State during this process. |
| --- | --- |

31.

Forestry measures form an integral part of the rural development programmes (see also reply paragraph 28). The lengthy duration of the approval process is an indication of the time and efforts put in by the Commission in order to have correct programmes. This includes intensive contacts with the Member State during this process.

| 32. | The involvement of many other units/DGs is linked to the fact that rural development measures (including forestry measures) not only touch agricultural issues but are placed within a wider rural context and can have an economic, social and environmental impact. Therefore, the approval of the measures is sought to be based on an as wide as possible mutual agreement within the Commission services, while DG AGRI remains the lead service for the afforestation of agricultural land. |
| --- | --- |

32.

The involvement of many other units/DGs is linked to the fact that rural development measures (including forestry measures) not only touch agricultural issues but are placed within a wider rural context and can have an economic, social and environmental impact. Therefore, the approval of the measures is sought to be based on an as wide as possible mutual agreement within the Commission services, while DG AGRI remains the lead service for the afforestation of agricultural land.

| 33. | In March 2002 the Commission established an inter-service group on forestry to strengthen the coordination of forestry issues among the services responsible for the different Community policies. The inter-service group, chaired by DG Agriculture, has brought together desk officers and managers from 10 different directorates-general. |
| --- | --- |

33.

In March 2002 the Commission established an inter-service group on forestry to strengthen the coordination of forestry issues among the services responsible for the different Community policies. The inter-service group, chaired by DG Agriculture, has brought together desk officers and managers from 10 different directorates-general.

| 34. | The rural development programmes provide information on the linkage between proposed measures and national/subnational forest programmes or equivalent instruments (Regulation (EC) No 817/2004 Annex II, point 9(3)(X)) in order to allow the Commission to check their coherence. In addition, Regulation (EC) No 1257/1999 obliges each Member State to submit, as part of the rural development programme, the information necessary to allow a check of compatibility with competition rules. |
| --- | --- |

34.

The rural development programmes provide information on the linkage between proposed measures and national/subnational forest programmes or equivalent instruments (Regulation (EC) No 817/2004 Annex II, point 9(3)(X)) in order to allow the Commission to check their coherence. In addition, Regulation (EC) No 1257/1999 obliges each Member State to submit, as part of the rural development programme, the information necessary to allow a check of compatibility with competition rules.

| 35. | It is true that no specific inventory of State aid decisions relating to forestry is made. However all decisions taken by the Commission in the field of State aid, and therefore also decisions taken on State aid in the forestry sector, are published in full on the website of the Commission Secretariat-General. In addition, a short resumé of each State aid measure for forestry is published in the OJ ‘C’ series. |
| --- | --- |

35.

It is true that no specific inventory of State aid decisions relating to forestry is made. However all decisions taken by the Commission in the field of State aid, and therefore also decisions taken on State aid in the forestry sector, are published in full on the website of the Commission Secretariat-General. In addition, a short resumé of each State aid measure for forestry is published in the OJ ‘C’ series.

| 36. | The Commission proposed to select for funding the project within the Quality of Life specific programme under the fifth research framework programme (1998 to 2002). The aim of the project is to evaluate the effects of different financial instruments in the forest sector. The Commission attaches importance to the results of the project to learn from best practice and to draw conclusions. However, the project will not provide a complete overview of financial instruments, as it is limited in scope to some specific countries.
  The Commission is also currently analysing mid-term evaluations of rural development programmes under Regulation (EC) No 1257/1999, which will include the evaluation of the forestry measures in a number of Member States. |
| --- | --- |

36.

The Commission proposed to select for funding the project within the Quality of Life specific programme under the fifth research framework programme (1998 to 2002). The aim of the project is to evaluate the effects of different financial instruments in the forest sector. The Commission attaches importance to the results of the project to learn from best practice and to draw conclusions. However, the project will not provide a complete overview of financial instruments, as it is limited in scope to some specific countries.

The Commission is also currently analysing mid-term evaluations of rural development programmes under Regulation (EC) No 1257/1999, which will include the evaluation of the forestry measures in a number of Member States.

LARGE UPTAKE OF FUNDS FROM PREVIOUS PROGRAMMING PERIOD

| 37 to 39. | Continuity has to be ensured in rural development. Where the Regulations (EEC) No 2080/92 and (EC) No 1257/1999 provide for a long-term (up to 20 years) compensation for income losses by nature, this affects several programming periods.
  The longer-term compensation for income foregone is a core element to make afforestation of (more or less) productive agricultural land attractive for farmers; the only alternatives would be a capitalised one-off aid or an (eventually higher payment) over a shorter period with all resulting problems for the control of the commitment over a longer period.
  However, with its rural development proposals for the post 2006 period (COM(2004) 490 final) the Commission envisages to mitigate the problem by granting income loss compensation for only up to 10 years and by reducing the ceiling for compensation for loss of income.
  As far as environmental targeting of afforestation is concerned, it will be reinforced in the post 2006 rural development proposal. Recital 37 of the proposal names, in the first place, the protection of the environment as objective of afforestation; and ‘any first afforestation should be adapted to local conditions and compatible with the environment and enhance biodiversity’. Moreover, Member States will have to designate areas suitable for afforestation for environmental reasons (Article 47(5)). |
| --- | --- |

37 to 39.

Continuity has to be ensured in rural development. Where the Regulations (EEC) No 2080/92 and (EC) No 1257/1999 provide for a long-term (up to 20 years) compensation for income losses by nature, this affects several programming periods.

The longer-term compensation for income foregone is a core element to make afforestation of (more or less) productive agricultural land attractive for farmers; the only alternatives would be a capitalised one-off aid or an (eventually higher payment) over a shorter period with all resulting problems for the control of the commitment over a longer period.

However, with its rural development proposals for the post 2006 period (COM(2004) 490 final) the Commission envisages to mitigate the problem by granting income loss compensation for only up to 10 years and by reducing the ceiling for compensation for loss of income.

As far as environmental targeting of afforestation is concerned, it will be reinforced in the post 2006 rural development proposal. Recital 37 of the proposal names, in the first place, the protection of the environment as objective of afforestation; and ‘any first afforestation should be adapted to local conditions and compatible with the environment and enhance biodiversity’. Moreover, Member States will have to designate areas suitable for afforestation for environmental reasons (Article 47(5)).

A COMPLEX SYSTEM

| 40. | The Commission also finds that the current financing arrangements are complex and should be simplified. In the papers presented at the Salzburg conference by the Commission, this issue was addressed. It has been followed-up in the Commission’s proposal for the post 2006 rural development framework which provides for a single fund with a single, significantly simplified delivery system. |
| --- | --- |

40.

The Commission also finds that the current financing arrangements are complex and should be simplified. In the papers presented at the Salzburg conference by the Commission, this issue was addressed. It has been followed-up in the Commission’s proposal for the post 2006 rural development framework which provides for a single fund with a single, significantly simplified delivery system.

| 41. | The regulatory framework was modified in the spirit of simplification and of adherence to the real situation and to the best practices in use. The application of standard unit costs in forestry is justified by the specific nature of the projects supported. It is also a measurable method (the national authorities are required to establish a priori of a pricing system based on objective criteria) that provides for an effective simplification of the administrative procedures. Concerning the sanction system for forestry measures other than afforestation of agricultural land, as these are not generally linked to area measurements, sanctions based on IACS rules are not appropriate. The sanctions to be applied are therefore those set out in Article 64 of Regulation (EC) No 445/2002, replaced by Article 73 of Regulation (EC) No 817/2004, which reads as follows: ‘Member States shall lay down the rules on penalties applicable to infringements of the provisions of this Regulation and shall take all measures necessary to ensure that they are implemented. The penalties provided for must be effective, proportionate and dissuasive’. This element is taken into account in the Commission's audits. |
| --- | --- |

41.

The regulatory framework was modified in the spirit of simplification and of adherence to the real situation and to the best practices in use. The application of standard unit costs in forestry is justified by the specific nature of the projects supported. It is also a measurable method (the national authorities are required to establish a priori of a pricing system based on objective criteria) that provides for an effective simplification of the administrative procedures. Concerning the sanction system for forestry measures other than afforestation of agricultural land, as these are not generally linked to area measurements, sanctions based on IACS rules are not appropriate. The sanctions to be applied are therefore those set out in Article 64 of Regulation (EC) No 445/2002, replaced by Article 73 of Regulation (EC) No 817/2004, which reads as follows: ‘Member States shall lay down the rules on penalties applicable to infringements of the provisions of this Regulation and shall take all measures necessary to ensure that they are implemented. The penalties provided for must be effective, proportionate and dissuasive’. This element is taken into account in the Commission's audits.

| 42. | The procedures for applications are basically established by the Member States according to their administrative organisation. The number of documents required to apply for aid under a measure depends largely on the eligibility criteria set by the programming document and on the national requirement in terms of supporting documentation. The assistance of external consultants can improve the quality of projects. |
| --- | --- |

42.

The procedures for applications are basically established by the Member States according to their administrative organisation. The number of documents required to apply for aid under a measure depends largely on the eligibility criteria set by the programming document and on the national requirement in terms of supporting documentation. The assistance of external consultants can improve the quality of projects.

IMPLEMENTATION OF FORESTRY MEASURES

| 46. | Afforestation strategies are defined by the Member States either at national or at regional level. The Member States indicate in their rural development programmes the type of land to be afforested, the specific priorities to be addressed and the compatibility with the environment of the proposed actions. The Commission services examine these questions during the approval procedure for rural development programmes.
  Where systematic checks on compatibility with the environment were left aside, the Commission has already conducted legal proceedings against Member States and will not hesitate to continue the same approach if need be.
  A significant improvement of the environmental targeting and compatibility can be expected from the rural development proposals for post 2006 period. Both aspects are significantly reinforced in a way that Member States have to consider clearly environmental aspects as






  (a) | to the design of the measure, and |
| --- | --- | --- |

46.

Afforestation strategies are defined by the Member States either at national or at regional level. The Member States indicate in their rural development programmes the type of land to be afforested, the specific priorities to be addressed and the compatibility with the environment of the proposed actions. The Commission services examine these questions during the approval procedure for rural development programmes.

Where systematic checks on compatibility with the environment were left aside, the Commission has already conducted legal proceedings against Member States and will not hesitate to continue the same approach if need be.

A significant improvement of the environmental targeting and compatibility can be expected from the rural development proposals for post 2006 period. Both aspects are significantly reinforced in a way that Member States have to consider clearly environmental aspects as

(a)

to the design of the measure, and

| (b) | to the implementation of the measure. |
| --- | --- |

(b)

to the implementation of the measure.

The essential tool to verify this ex post is the reinforced monitoring and assessment of the results achieved also in terms of environmental delivery.

| 47. | The DG AGRI audit services apply, consistently, the approach indicated in the Guideline document provided to Member States to all rural development measures implying selections among applications eligible for financing due to limited funds available. When, during audits, findings are made in respect of non-transparency or non-objectivity of the selection systems, recommendations are made and financial corrections may be imposed.
  Generally, the rural development programmes do include selection criteria, but the Commission recognises that in some cases there is scope for improvements. The issue of lack of recording of rejected projects mainly relates to Regulation (EEC) No 2080/92. For the present programming period this has been improved. |
| --- | --- |

47.

The DG AGRI audit services apply, consistently, the approach indicated in the Guideline document provided to Member States to all rural development measures implying selections among applications eligible for financing due to limited funds available. When, during audits, findings are made in respect of non-transparency or non-objectivity of the selection systems, recommendations are made and financial corrections may be imposed.

Generally, the rural development programmes do include selection criteria, but the Commission recognises that in some cases there is scope for improvements. The issue of lack of recording of rejected projects mainly relates to Regulation (EEC) No 2080/92. For the present programming period this has been improved.

| 48. | The national/regional definition of ‘agricultural land’ must be part of the rural development programme. |
| --- | --- |

48.

The national/regional definition of ‘agricultural land’ must be part of the rural development programme.

| 49. | DG Agriculture has recommended cross-checks with the IACS system, or when appropriate with another reliable database, and has made efforts in order to ensure that this recommendation is respected. |
| --- | --- |

49.

DG Agriculture has recommended cross-checks with the IACS system, or when appropriate with another reliable database, and has made efforts in order to ensure that this recommendation is respected.

| 50 and 51. | The verification of the previous agricultural use and intensity is the competence of the Member States. The only Community provision is in Article 32 of Regulation (EC) No 817/2004 (shall be specified by the Member State where farming takes place on a regular basis). The Commission has the intention for the next programming period to specify the conditions in the implementing rules. In addition, a research project is to be launched about harmonised and appropriate methods to calculate area-related premiums, i.e. including the compensation of income loss (level must be determined by real previous use) and maintenance cost. Moreover, the designation of areas suitable for afforestation (RD-proposal post-2006, see paragraph 38) will contribute to limit possible abuses. |
| --- | --- |

50 and 51.

The verification of the previous agricultural use and intensity is the competence of the Member States. The only Community provision is in Article 32 of Regulation (EC) No 817/2004 (shall be specified by the Member State where farming takes place on a regular basis). The Commission has the intention for the next programming period to specify the conditions in the implementing rules. In addition, a research project is to be launched about harmonised and appropriate methods to calculate area-related premiums, i.e. including the compensation of income loss (level must be determined by real previous use) and maintenance cost. Moreover, the designation of areas suitable for afforestation (RD-proposal post-2006, see paragraph 38) will contribute to limit possible abuses.

| 52. | For the next programming period the Commission intends to review the calculation of payment levels (see also paragraphs 50 and 51). |
| --- | --- |

52.

For the next programming period the Commission intends to review the calculation of payment levels (see also paragraphs 50 and 51).

| 53. | Given these great varieties in tax systems, property rights etc. among the Member States a definition of a ‘farmer’ at Community level is difficult. In the absence of a Community definition the Commission accepts the national definitions of a ‘farmer’; its national/regional definition must be part of the rural development programme. The verification of this status, however, is the responsibility of the Member State. The objective verification is difficult. For the next programming period more Community guidance is envisaged (e.g. requirement for proof via official documents, e.g. being registered, tax declaration, applications for direct payments). |
| --- | --- |

53.

Given these great varieties in tax systems, property rights etc. among the Member States a definition of a ‘farmer’ at Community level is difficult. In the absence of a Community definition the Commission accepts the national definitions of a ‘farmer’; its national/regional definition must be part of the rural development programme. The verification of this status, however, is the responsibility of the Member State. The objective verification is difficult. For the next programming period more Community guidance is envisaged (e.g. requirement for proof via official documents, e.g. being registered, tax declaration, applications for direct payments).

| 54. | The definition of the status of ‘farmer’ for the purposes of afforestation measures is to be provided by the Member State according to detailed criteria (Article 33 of Regulation (EC) No 817/2004). The Member State is required to define appropriate control criteria to verify the compliance with the given definition. Mostly, this is checked on the basis of official documents (e.g. income declarations, payment to the health/security system of farmer categories, registration in the farmers’ register. See also the reply to paragraph 53). |
| --- | --- |

54.

The definition of the status of ‘farmer’ for the purposes of afforestation measures is to be provided by the Member State according to detailed criteria (Article 33 of Regulation (EC) No 817/2004). The Member State is required to define appropriate control criteria to verify the compliance with the given definition. Mostly, this is checked on the basis of official documents (e.g. income declarations, payment to the health/security system of farmer categories, registration in the farmers’ register. See also the reply to paragraph 53).

| 55. | The important starting point for the Commission is that the definitions of the eligibility criteria set in Member States’ programmes meet the objectives of the Regulation. Attempts by individuals to evade the provisions cannot be avoided completely. Member States shall duly check applications against this possibility and in case of doubts undertake the appropriate actions. When the Commission services during audits in Member States find weaknesses in the control systems, they are followed up by recommendations and may also result in imposing financial corrections. |
| --- | --- |

55.

The important starting point for the Commission is that the definitions of the eligibility criteria set in Member States’ programmes meet the objectives of the Regulation. Attempts by individuals to evade the provisions cannot be avoided completely. Member States shall duly check applications against this possibility and in case of doubts undertake the appropriate actions. When the Commission services during audits in Member States find weaknesses in the control systems, they are followed up by recommendations and may also result in imposing financial corrections.

| 57. | The Commission has applied financial corrections on the basis of these and other findings and addressed recommendations to the Member States audited and found not to be in conformity.
  The shortcoming ‘unsatisfactory verification of realised expenditure’ was addressed with the introduction of the derogation for standard costs in forestry by Regulation (EC) No 963/2003 when appropriate standard cost systems were found to be in place. |
| --- | --- |

57.

The Commission has applied financial corrections on the basis of these and other findings and addressed recommendations to the Member States audited and found not to be in conformity.

The shortcoming ‘unsatisfactory verification of realised expenditure’ was addressed with the introduction of the derogation for standard costs in forestry by Regulation (EC) No 963/2003 when appropriate standard cost systems were found to be in place.

| 60. | The objective of afforestation of agricultural land under Regulation (EEC) No 2080/92 was both to reduce the agricultural production potential and to increase forest production. In order to meet both objectives with a limited overall budget for rural development a certain targeting on private owners and municipalities seemed appropriate. It should be noted that Regulation (EC) No 1783/2003 opened the measure to improve the ecological and social value of forest owned by public authorities. The afforestation of agricultural land owned by public authorities would be eligible according to the proposals for post 2006 rural development proposal.
  In the case of Ireland, the Commission considered that amounts paid to the organisation concerned were ineligible, and has recovered all amounts paid under the clearance of accounts procedure. Since the Commission began this action (recently confirmed by the European Court of Justice) the Irish authorities have not paid any further EU money to the organisation. |
| --- | --- |

60.

The objective of afforestation of agricultural land under Regulation (EEC) No 2080/92 was both to reduce the agricultural production potential and to increase forest production. In order to meet both objectives with a limited overall budget for rural development a certain targeting on private owners and municipalities seemed appropriate. It should be noted that Regulation (EC) No 1783/2003 opened the measure to improve the ecological and social value of forest owned by public authorities. The afforestation of agricultural land owned by public authorities would be eligible according to the proposals for post 2006 rural development proposal.

In the case of Ireland, the Commission considered that amounts paid to the organisation concerned were ineligible, and has recovered all amounts paid under the clearance of accounts procedure. Since the Commission began this action (recently confirmed by the European Court of Justice) the Irish authorities have not paid any further EU money to the organisation.

| 61. | Concerning targeting, see reply to point 60. There is a certain responsibility of municipalities to maintain their own forests. The authorities approving projects should require sufficient evidence from the municipalities that the maintenance work is ensured. |
| --- | --- |

61.

Concerning targeting, see reply to point 60. There is a certain responsibility of municipalities to maintain their own forests. The authorities approving projects should require sufficient evidence from the municipalities that the maintenance work is ensured.

| 62. | Such major unforeseen events have a huge impact on forestry resources and must lead to an appropriate review and, where necessary, to an adaptation of the strategy. Member States may choose different approaches to tackle these unexpected problems.
  Given the gravity of the damages in France, the choice of the national authorities to reallocate funds towards restoration/prevention seems to be justified. This can be entirely supported from an environmental point of view, as in many cases the restoration activities were used as an occasion for conversion to more ecologically oriented forestry, which corresponds with the elements of the forestry strategy regarding biodiversity. |
| --- | --- |

62.

Such major unforeseen events have a huge impact on forestry resources and must lead to an appropriate review and, where necessary, to an adaptation of the strategy. Member States may choose different approaches to tackle these unexpected problems.

Given the gravity of the damages in France, the choice of the national authorities to reallocate funds towards restoration/prevention seems to be justified. This can be entirely supported from an environmental point of view, as in many cases the restoration activities were used as an occasion for conversion to more ecologically oriented forestry, which corresponds with the elements of the forestry strategy regarding biodiversity.

| 63. | There are several forestry establishment and management techniques that can, to a limited extent, reduce the degree of windfalls by increasing the stability of forests (e.g. as regards the plantation in the margins or the mix of species and ages). Such investments are eligible under rural development. However, actions of this type can only have limited impact.
  Storms and their destructive power cannot be influenced by the techniques applied. However, as to other types of natural disasters, floods and forest fires, the Commission pursues a series of initiatives to reduce the risk and to mitigate the impact.
  The Commission, as part of the Luxembourg compromise of the Presidency in June 2003 on the CAP reform, committed itself to analyse measures related to crisis and risk management in agriculture. In the framework of this exercise consideration will be given to aspects of risk management related to natural disasters in forestry. |
| --- | --- |

63.

There are several forestry establishment and management techniques that can, to a limited extent, reduce the degree of windfalls by increasing the stability of forests (e.g. as regards the plantation in the margins or the mix of species and ages). Such investments are eligible under rural development. However, actions of this type can only have limited impact.

Storms and their destructive power cannot be influenced by the techniques applied. However, as to other types of natural disasters, floods and forest fires, the Commission pursues a series of initiatives to reduce the risk and to mitigate the impact.

The Commission, as part of the Luxembourg compromise of the Presidency in June 2003 on the CAP reform, committed itself to analyse measures related to crisis and risk management in agriculture. In the framework of this exercise consideration will be given to aspects of risk management related to natural disasters in forestry.

| 64. | In their work, the Commission audit services pay particular attention to the respect of proper control procedures for public contract tendering for all measures allowing for aid under rural development to be granted to public bodies. |
| --- | --- |

64.

In their work, the Commission audit services pay particular attention to the respect of proper control procedures for public contract tendering for all measures allowing for aid under rural development to be granted to public bodies.

IMPACT OF AFFORESTATION OF AGRICULTURAL LAND MEASURE

| 67. | The example mentioned by the Court, underlines the importance of income loss compensation in the framework of the afforestation of agricultural land, due to the need for a longer period of compensation payments to make the measure attractive. |
| --- | --- |

67.

The example mentioned by the Court, underlines the importance of income loss compensation in the framework of the afforestation of agricultural land, due to the need for a longer period of compensation payments to make the measure attractive.

| 68. | The loss of income over a considerable number of years from the land planted with forest is in fact the biggest cost to the farmer entering the scheme. |
| --- | --- |

68.

The loss of income over a considerable number of years from the land planted with forest is in fact the biggest cost to the farmer entering the scheme.

| 69. | Afforestation does indeed appear to be expensive but it can be justified as a long term investment in ecological stability and renewable natural resources.
  See answer to paragraph 70. |
| --- | --- |

69.

Afforestation does indeed appear to be expensive but it can be justified as a long term investment in ecological stability and renewable natural resources.

See answer to paragraph 70.

| 70. | It is worth noting that the evaluation report of Regulation (EEC) No 2080/92 indicates also that concerning the contribution of the regulation to rural development ‘Overall this contribution appears to us to be significant and positive, and Regulation (EEC) No 2080/92 has fully played its role accompanying the reform of the common agricultural policy’. On top of the overall impact account should be taken on the significant effect in certain specific regions (like the planting of 100 000 hectares of cork oaks in Spain and Portugal. |
| --- | --- |

70.

It is worth noting that the evaluation report of Regulation (EEC) No 2080/92 indicates also that concerning the contribution of the regulation to rural development ‘Overall this contribution appears to us to be significant and positive, and Regulation (EEC) No 2080/92 has fully played its role accompanying the reform of the common agricultural policy’. On top of the overall impact account should be taken on the significant effect in certain specific regions (like the planting of 100 000 hectares of cork oaks in Spain and Portugal.

| 71. | A recent survey carried out by the Commission services in the context of the preparation of the implementation report of the EU Forestry Strategy indicates that forestry measures co-financed under Regulation (EC) No 1257/1999 have led to positive results in terms of contributing to enhance forestry resources.
  Moreover, the benefits of the extension of woodland areas are not limited to the increase of forest resources. Extension of woodland areas promotes the diversification of activities in rural areas, as well as the protection of the environment. This measure may have very positive effects in some specific regions or areas. |
| --- | --- |

71.

A recent survey carried out by the Commission services in the context of the preparation of the implementation report of the EU Forestry Strategy indicates that forestry measures co-financed under Regulation (EC) No 1257/1999 have led to positive results in terms of contributing to enhance forestry resources.

Moreover, the benefits of the extension of woodland areas are not limited to the increase of forest resources. Extension of woodland areas promotes the diversification of activities in rural areas, as well as the protection of the environment. This measure may have very positive effects in some specific regions or areas.

| 73. | In its working papers distributed at the Salzburg conference, the Commission services raised the question of explicitly retargeting the afforestation policy more towards environmental objectives.
  The conclusions of the Salzburg conference have been used as an input for the extended impact assessment on rural development which accompanied the Commission’s proposal for a new regulation for the next programming period. The legislative proposals themselves reflect this retargeting (recital 37, Article 47(5) with requirement to designate areas suitable for afforestation for environmental reasons). |
| --- | --- |

73.

In its working papers distributed at the Salzburg conference, the Commission services raised the question of explicitly retargeting the afforestation policy more towards environmental objectives.

The conclusions of the Salzburg conference have been used as an input for the extended impact assessment on rural development which accompanied the Commission’s proposal for a new regulation for the next programming period. The legislative proposals themselves reflect this retargeting (recital 37, Article 47(5) with requirement to designate areas suitable for afforestation for environmental reasons).

| 74. | The proposals for the post 2006 rural development framework provide for a better targeting and articulation of the entire bundle of forestry measures. The current Article 32 of Council Regulation (EC) No 1257/1999 is to be split. Investment aids are better specified.
  In addition, the co-financing levels are to be reduced for afforestation (income loss) and for the successors of Article 32 to be increased.
  Furthermore, the envisaged EU strategy guidelines will articulate the entire range of objectives for the forestry sector. |
| --- | --- |

74.

The proposals for the post 2006 rural development framework provide for a better targeting and articulation of the entire bundle of forestry measures. The current Article 32 of Council Regulation (EC) No 1257/1999 is to be split. Investment aids are better specified.

In addition, the co-financing levels are to be reduced for afforestation (income loss) and for the successors of Article 32 to be increased.

Furthermore, the envisaged EU strategy guidelines will articulate the entire range of objectives for the forestry sector.

| 75. | The objective to enhance forest resources, also with a reinforced targeting on environmental issues as proposed for the period post-2006, cannot be completely isolated from the general objective of rural development policy to accompany the Common Agricultural Policy; thus the farming community remains the main target group of this policy. The importance of afforestation of agricultural land reflects this.
  Nevertheless, the proposals for the post-2006 rural development framework do not exclude the possibility for Member States to focus on afforestation of agricultural land owned by public authorities. In addition, the afforestation of other than agricultural land is to be continued to be eligible (private holders and municipalities and their respective associations).
  In addition the proposal provides for the designation of the areas suitable for afforestation for environmental reasons. This will be independent from the type of ownership. |
| --- | --- |

75.

The objective to enhance forest resources, also with a reinforced targeting on environmental issues as proposed for the period post-2006, cannot be completely isolated from the general objective of rural development policy to accompany the Common Agricultural Policy; thus the farming community remains the main target group of this policy. The importance of afforestation of agricultural land reflects this.

Nevertheless, the proposals for the post-2006 rural development framework do not exclude the possibility for Member States to focus on afforestation of agricultural land owned by public authorities. In addition, the afforestation of other than agricultural land is to be continued to be eligible (private holders and municipalities and their respective associations).

In addition the proposal provides for the designation of the areas suitable for afforestation for environmental reasons. This will be independent from the type of ownership.

| 76. | There are several intrinsic factors that explain this varying uptake which also stems from the fact that the implementation decisions are, to a large extent, made in respect of the principle of subsidiarity by the Member States. Firstly, it depends largely on the individual situation (structure of the holding, age of the farmer, personal preferences etc). Afforestation of leased land normally is difficult. In several regions the share of leased land in the holdings’ UAA is relatively high.
  Secondly, in this context it should be taken into account that the measure is of a long term nature. Farmers’ areas afforested are definitively out of agricultural production for decades. Therefore, such decisions are considered very carefully, if not reluctantly, by the farmer.
  In some regions and countries the measure is also conditioned by the very small average size of farms and the need to not discriminate small farmers.
  In terms of the impact of the measure, it should be noted that programmes are still half way in their implementation, so it is difficult to draw conclusions at this stage. The latest reports provided by the Member States show in some countries a gradual increase in uptake of the measure during the most recent years, for example in Spain. |
| --- | --- |

76.

There are several intrinsic factors that explain this varying uptake which also stems from the fact that the implementation decisions are, to a large extent, made in respect of the principle of subsidiarity by the Member States. Firstly, it depends largely on the individual situation (structure of the holding, age of the farmer, personal preferences etc). Afforestation of leased land normally is difficult. In several regions the share of leased land in the holdings’ UAA is relatively high.

Secondly, in this context it should be taken into account that the measure is of a long term nature. Farmers’ areas afforested are definitively out of agricultural production for decades. Therefore, such decisions are considered very carefully, if not reluctantly, by the farmer.

In some regions and countries the measure is also conditioned by the very small average size of farms and the need to not discriminate small farmers.

In terms of the impact of the measure, it should be noted that programmes are still half way in their implementation, so it is difficult to draw conclusions at this stage. The latest reports provided by the Member States show in some countries a gradual increase in uptake of the measure during the most recent years, for example in Spain.

IMPACT OF OTHER FORESTRY MEASURES

| 77. | Some countries, however, considered the scope of the eligible measures satisfactory with regard to their added value (Austria, Ireland, Spain and United Kingdom). Others would prefer that the scope of the measures or the type of activities would be expanded (Belgium, France and Germany). |
| --- | --- |

77.

Some countries, however, considered the scope of the eligible measures satisfactory with regard to their added value (Austria, Ireland, Spain and United Kingdom). Others would prefer that the scope of the measures or the type of activities would be expanded (Belgium, France and Germany).

| 78. | Article 32 of Regulation (EC) No 1257/1999 has proven difficult to implement. Nevertheless, support for maintaining the ecological role of forests continues to be justified in the general public’s interest. Therefore the proposals for the post 2006 rural development framework contain a revision of and a more targeted approach to the current Article 32 measures. There will be a clear split between mandatory obligations to be compensated (Natura 2000 payments) and voluntary commitments (in analogy to agri-environment). The ceilings, which may be co-financed, are alsoto be increased to facilitate the uptake. |
| --- | --- |

78.

Article 32 of Regulation (EC) No 1257/1999 has proven difficult to implement. Nevertheless, support for maintaining the ecological role of forests continues to be justified in the general public’s interest. Therefore the proposals for the post 2006 rural development framework contain a revision of and a more targeted approach to the current Article 32 measures. There will be a clear split between mandatory obligations to be compensated (Natura 2000 payments) and voluntary commitments (in analogy to agri-environment). The ceilings, which may be co-financed, are alsoto be increased to facilitate the uptake.

CONCLUSION AND RECOMMENDATIONS

| 79. | The approach adopted since 2000 following the rural development Regulation (EC) No 1257/1999 is consistent with the EU forestry strategy, which provides the overall reference framework for forestry actions in the EU. The overall principles of the EU forestry strategy (sustainability and multifunctionality) are reflected in the rural development policy, which aims to transform the three dimensions (economical, social and environmental) of sustainability into a coherent package of measures. These measures facilitate and support the implementation of national forest programmes or equivalent instruments in areas where there is a synergy with the objectives of rural development.






  — | The legal basis of EU forestry action stems from the Treaty. The EU forestry strategy provides the reference framework for forestry actions at EU level, including but not limited to rural development. The definition of forest is within the competence of the Member States. At EU level, forest data are made comparable with regard to forest area and stand volume. |
| --- | --- | --- |

79.

The approach adopted since 2000 following the rural development Regulation (EC) No 1257/1999 is consistent with the EU forestry strategy, which provides the overall reference framework for forestry actions in the EU. The overall principles of the EU forestry strategy (sustainability and multifunctionality) are reflected in the rural development policy, which aims to transform the three dimensions (economical, social and environmental) of sustainability into a coherent package of measures. These measures facilitate and support the implementation of national forest programmes or equivalent instruments in areas where there is a synergy with the objectives of rural development.

—

The legal basis of EU forestry action stems from the Treaty. The EU forestry strategy provides the reference framework for forestry actions at EU level, including but not limited to rural development. The definition of forest is within the competence of the Member States. At EU level, forest data are made comparable with regard to forest area and stand volume.

| 80. | The link between the forestry strategy and the individual projects co-financed by the EAGGF funds is ensured via the rural development programmes. The Commission verifies that programmes are in line with the forestry strategy. The national or regional authorities approve the individual projects on basis of the programme.






  — | The Commission foresees, in the proposal for the future rural development framework, a clearer demarcation of responsibilities between the Commission and Member States. |
| --- | --- | --- |

80.

The link between the forestry strategy and the individual projects co-financed by the EAGGF funds is ensured via the rural development programmes. The Commission verifies that programmes are in line with the forestry strategy. The national or regional authorities approve the individual projects on basis of the programme.

—

The Commission foresees, in the proposal for the future rural development framework, a clearer demarcation of responsibilities between the Commission and Member States.

| 81. | At the beginning of the present programming period only few Member States had developed national forest programmes. In the absence of such programmes, it seemed justified to accept RDPs or OPs as equivalent instruments, a possibility which was provided for in Regulation (EC) No 1257/1999. However, Member States made progress over the last years in the formulation and implementation of their national forest programmes. |
| --- | --- |

81.

At the beginning of the present programming period only few Member States had developed national forest programmes. In the absence of such programmes, it seemed justified to accept RDPs or OPs as equivalent instruments, a possibility which was provided for in Regulation (EC) No 1257/1999. However, Member States made progress over the last years in the formulation and implementation of their national forest programmes.

| 82. | At the start of the programming period all proposals for programmes were submitted to the Commission services within a short period of time. Member States are interested in a rapid Commission approval to start programme implementation. The Commission examined thoroughly all proposals in the shortest time possible. Nevertheless, the analysis had to include all information available on forestry actions, the ex ante evaluation, and involved a number of Commission services with DG AGRI being the lead service.






  — | The proposals for post 2006 rural development framework contain as an essential feature a requirement for strategic planning and monitoring. EU strategic guidelines will be proposed by the Commission to be adopted by the Council. National strategy plans will be elaborated on this basis. The rural development plans will implement the measures to achieve the objectives of the strategies.
  The EU forestry strategy will be an integral part of these strategies.
  The clearer target setting and well-defined strategies linking objectives and means to achieve them will allow a better assessment of policy outcomes and efficiency of the EU-funds used. |
| --- | --- | --- |

82.

At the start of the programming period all proposals for programmes were submitted to the Commission services within a short period of time. Member States are interested in a rapid Commission approval to start programme implementation. The Commission examined thoroughly all proposals in the shortest time possible. Nevertheless, the analysis had to include all information available on forestry actions, the ex ante evaluation, and involved a number of Commission services with DG AGRI being the lead service.

—

The proposals for post 2006 rural development framework contain as an essential feature a requirement for strategic planning and monitoring. EU strategic guidelines will be proposed by the Commission to be adopted by the Council. National strategy plans will be elaborated on this basis. The rural development plans will implement the measures to achieve the objectives of the strategies.

The EU forestry strategy will be an integral part of these strategies.

The clearer target setting and well-defined strategies linking objectives and means to achieve them will allow a better assessment of policy outcomes and efficiency of the EU-funds used.

| — | The qualitative assessment is currently based on the various evaluations (including ex-ante) and material submitted by the Member States.
  The proposals for post 2006 rural development framework will strengthen the strategy aspect of this assessment (including forestry), reinforce evaluation and focus clearly on the results achieved in relation to the strategic objectives. |
| --- | --- |

—

The qualitative assessment is currently based on the various evaluations (including ex-ante) and material submitted by the Member States.

The proposals for post 2006 rural development framework will strengthen the strategy aspect of this assessment (including forestry), reinforce evaluation and focus clearly on the results achieved in relation to the strategic objectives.

| 83. | A long-term compensation is necessary for afforestation of agricultural land to be attractive to farmers and will inevitably go over a number of programming periods. Nevertheless, the proposals for post 2006 rural development framework will provide to limit the compensation for income loss to 10 years and a reduction in the aid ceiling. |
| --- | --- |

83.

A long-term compensation is necessary for afforestation of agricultural land to be attractive to farmers and will inevitably go over a number of programming periods. Nevertheless, the proposals for post 2006 rural development framework will provide to limit the compensation for income loss to 10 years and a reduction in the aid ceiling.

| 84. | The Commission shares the opinion that the current financing arrangements are complex.






  — | For the period post 2006 significant simplifications are proposed. A single funding and programming system will remove the need to comply with different rules for different funds. The responsibilities of the Member States and the Commission will be more clearly defined. |
| --- | --- | --- |

84.

The Commission shares the opinion that the current financing arrangements are complex.

—

For the period post 2006 significant simplifications are proposed. A single funding and programming system will remove the need to comply with different rules for different funds. The responsibilities of the Member States and the Commission will be more clearly defined.

| 85. | Member States indicate in their programmes the land to be afforested and specific priorities to be addressed. This is subject to examination by the Commission services.
  Non-transparency or non-objectivity of selection systems are subject to recommendations and may be taken into account for the proposal of financial corrections.
  The current legislation requires the definition of eligible land and of a ‘farmer’ to be made by the Member State.
  For the next programming period the Commission has the intention to provide more specific implementing rules and/or guidelines.
  Where audits by the Commission services detect weak and insufficient control systems, financial corrections are applied.






  — | The implementation of the strategic, result-oriented approach for post 2006 period will contribute to a thorough selection of individual projects against efficiency criteria. |
| --- | --- | --- |

85.

Member States indicate in their programmes the land to be afforested and specific priorities to be addressed. This is subject to examination by the Commission services.

Non-transparency or non-objectivity of selection systems are subject to recommendations and may be taken into account for the proposal of financial corrections.

The current legislation requires the definition of eligible land and of a ‘farmer’ to be made by the Member State.

For the next programming period the Commission has the intention to provide more specific implementing rules and/or guidelines.

Where audits by the Commission services detect weak and insufficient control systems, financial corrections are applied.

—

The implementation of the strategic, result-oriented approach for post 2006 period will contribute to a thorough selection of individual projects against efficiency criteria.

| — | The Commission will take account of the Court's observations in the risk analyses covering all CAP aid schemes and leading to its audit work programme. Where non-compliance with Community rules is established financial corrections will be imposed. |
| --- | --- |

—

The Commission will take account of the Court's observations in the risk analyses covering all CAP aid schemes and leading to its audit work programme. Where non-compliance with Community rules is established financial corrections will be imposed.

| 86. | There is a certain responsibility of municipalities to maintain their own forests. The authorities approving projects should require sufficient evidence from the municipalities that the maintenance work is ensured.






  — | Based in particular on the mid-term evaluations of the rural development programmes the Commission services will analyse the extent and reasons for non-sustained projects and propose, where necessary, appropriate actions. |
| --- | --- | --- |

86.

There is a certain responsibility of municipalities to maintain their own forests. The authorities approving projects should require sufficient evidence from the municipalities that the maintenance work is ensured.

—

Based in particular on the mid-term evaluations of the rural development programmes the Commission services will analyse the extent and reasons for non-sustained projects and propose, where necessary, appropriate actions.

| 87. | It is worth noting that the evaluation report of Regulation (EEC) No 2080/92 also indicates that concerning the contribution of the regulation to rural development ‘Overall this contribution appears to us to be significant and positive’.
  The farming community is the main target group of rural development. The implementation of voluntary measures depends also on the personal situation of the individual farmer. Against this background the results achieved can be considered reasonable. However, several elements of the current objectives and design of the measure deserve improvements.






  — | The proposals for the post 2006 rural development framework contain several provisions for better targeting of the measure (e.g. strategy, designation of areas) and cost-efficiency (e.g. reduced aid ceilings, shorter duration). |
| --- | --- | --- |

87.

It is worth noting that the evaluation report of Regulation (EEC) No 2080/92 also indicates that concerning the contribution of the regulation to rural development ‘Overall this contribution appears to us to be significant and positive’.

The farming community is the main target group of rural development. The implementation of voluntary measures depends also on the personal situation of the individual farmer. Against this background the results achieved can be considered reasonable. However, several elements of the current objectives and design of the measure deserve improvements.

—

The proposals for the post 2006 rural development framework contain several provisions for better targeting of the measure (e.g. strategy, designation of areas) and cost-efficiency (e.g. reduced aid ceilings, shorter duration).

---