# Europeiska unionens C 41/2005

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 41 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 48 årgången17 februari 2005 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 41

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

48 årgången17 februari 2005

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Revisionsrätten |
| 2005/C 041/1 | Särskild rapport nr 7/2004 om den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak samt kommissionens svar | 1 |
| 2005/C 041/2 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2003 samt byråns svar | 35 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Revisionsrätten

2005/C 041/1

Särskild rapport nr 7/2004 om den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak samt kommissionens svar

1

2005/C 041/2

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2003 samt byråns svar

35

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Revisionsrätten

| 17.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 41/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 41/1

---

SÄRSKILD RAPPORT nr 7/2004

om den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak samt kommissionens svar

(enligt artikel 248.4 andra stycket i EG-fördraget)

(2005/C 41/01)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| I–X | SAMMANFATTNING |
| --- | --- |

I–X

| 1–19 | INLEDNING |
| --- | --- |

1–19

| 1–4 | Tobaksodling och EU-marknaden |
| --- | --- |

1–4

| 5–6 | Målen för den gemensamma organisationen av marknaden |
| --- | --- |

5–6

| 7–15 | Åtgärder som vidtagits enligt 1998 års system |
| --- | --- |

7–15

| 16–19 | Granskningsmål |
| --- | --- |

16–19

| 20–37 | FÖRBEREDELSE AV 1998 ÅRS REFORM |
| --- | --- |

20–37

| 21–33 | Informationen och analysen som ligger till grund för 1998 års reformförslag |
| --- | --- |

21–33

| 34–37 | Otillräcklig anpassning av jordbruk och annan politik |
| --- | --- |

34–37

| 38–74 | DEN GEMENSAMMA ORGANISATIONEN AV MARKNADEN HAR INTE UPPNÅTT ÖNSKAD EFFEKT |
| --- | --- |

38–74

| 38–65 | Målen för de olika åtgärderna har inte uppnåtts |
| --- | --- |

38–65

| 66 | Man har inte lyckats förenkla administrationen |
| --- | --- |

66

| 67–71 | Olämpliga prisavtal |
| --- | --- |

67–71

| 72 | Förfarandena för att förbättra kontrollen var inte ändamålsenliga |
| --- | --- |

72

| 73–74 | Åsidosättande av bestämmelserna |
| --- | --- |

73–74

| 75–87 | ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING AV DEN REFORMERADE GEMENSAMMA ORGANISATIONEN AV MARKNADEN |
| --- | --- |

75–87

| 75–84 | Övervakning |
| --- | --- |

75–84

| 85–87 | I den externa utvärderingen konstaterades det att den gemensamma organisationen av marknaden inte uppnådde förväntad effekt |
| --- | --- |

85–87

| 88–95 | NY REFORM AV DEN GEMENSAMMA ORGANISATIONEN AV MARKNADEN |
| --- | --- |

88–95

| 88–91 | Bedömning av alternativen när det gäller reformen av den gemensamma organisationen av marknaden |
| --- | --- |

88–91

| 92–95 | Hur reformen skall kunna komma till rätta med de brister som upptäcktes vid granskningen |
| --- | --- |

92–95

| 96–107 | SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER |
| --- | --- |

96–107

| 96–102 | Slutsatser |
| --- | --- |

96–102

| 103–107 | Rekommendationer |
| --- | --- |

103–107

Kommissionens svar

SAMMANFATTNING

| I. | EU producerar cirka 5 % av världens råtobak, vilket gör unionen till den femte största producenten. Men mer än hälften av produktionen exporteras, eftersom aromen och smaken på merparten av den tobak som odlas inte efterfrågas inom EU. EU:s produktion är främst inriktad på tobakssorterna Virginia och Burley, som har en neutral arom och smak och är den tobak som huvudsakligen används i cigaretter. Mindre kvantiteter av orientaliska tobakssorter med den arom och smak som efterfrågas odlas också. EU importerar således tobak som motsvarar den inhemska marknadens krav i fråga om arom och smak. Importen uppgår till 9 % av världsproduktionen, vilket gör EU till den största importören. De största EU-producenterna är Italien, Grekland och Spanien, som tillsammans står för 87 % av den totala produktionen. Produktionen kännetecknas av ett stort antal producenter som avsätter små enskilda arealer till sin odling. Mekaniseringen är begränsad och produktionskostnaderna höga. EU -producenter kan inte uppnå en skälig levnadsstandard utan EU-stödet, eftersom bidraget motsvarar cirka 75 % av producenternas inkomster från tobaksproduktionen. Om EU:s tobaksproduktion upphörde skulle detta inte påverka tillverkarna av tobaksprodukter, vilka skulle få de leveranser som de behöver genom att öka sin import. |
| --- | --- |

I.

EU producerar cirka 5 % av världens råtobak, vilket gör unionen till den femte största producenten. Men mer än hälften av produktionen exporteras, eftersom aromen och smaken på merparten av den tobak som odlas inte efterfrågas inom EU. EU:s produktion är främst inriktad på tobakssorterna Virginia och Burley, som har en neutral arom och smak och är den tobak som huvudsakligen används i cigaretter. Mindre kvantiteter av orientaliska tobakssorter med den arom och smak som efterfrågas odlas också. EU importerar således tobak som motsvarar den inhemska marknadens krav i fråga om arom och smak. Importen uppgår till 9 % av världsproduktionen, vilket gör EU till den största importören. De största EU-producenterna är Italien, Grekland och Spanien, som tillsammans står för 87 % av den totala produktionen. Produktionen kännetecknas av ett stort antal producenter som avsätter små enskilda arealer till sin odling. Mekaniseringen är begränsad och produktionskostnaderna höga. EU -producenter kan inte uppnå en skälig levnadsstandard utan EU-stödet, eftersom bidraget motsvarar cirka 75 % av producenternas inkomster från tobaksproduktionen. Om EU:s tobaksproduktion upphörde skulle detta inte påverka tillverkarna av tobaksprodukter, vilka skulle få de leveranser som de behöver genom att öka sin import.

| II. | EU har gett stöd till tobaksodlingen via en gemensam organisation av marknaden sedan 1970, och årsbudgeten uppgår till cirka 1 000 miljoner euro. Marknaden har genomgått en stor omorganisering, först 1992, så 1998 och sedan igen 2004, i en strävan att ge lämpligt inkomststöd inom budgetramarna, förbättra gensvaret på marknadens krav och därigenom också produktionsvärdet. Man hoppades att producenterna skulle bli mindre beroende av stöd. Andra åtgärder är inriktade på att underlätta för odlare att frivilligt lämna tobakssektorn och övergå till alternativ odling. |
| --- | --- |

II.

EU har gett stöd till tobaksodlingen via en gemensam organisation av marknaden sedan 1970, och årsbudgeten uppgår till cirka 1 000 miljoner euro. Marknaden har genomgått en stor omorganisering, först 1992, så 1998 och sedan igen 2004, i en strävan att ge lämpligt inkomststöd inom budgetramarna, förbättra gensvaret på marknadens krav och därigenom också produktionsvärdet. Man hoppades att producenterna skulle bli mindre beroende av stöd. Andra åtgärder är inriktade på att underlätta för odlare att frivilligt lämna tobakssektorn och övergå till alternativ odling.

| III. | Revisionsrätten har rapporterat om genomförandet av den gemensamma organisationen av marknaden vid tre tidigare tillfällen. I sin senaste rapport från 1997 kom revisionsrätten fram till att de åtgärder som vidtogs 1992 inte hade haft någon mätbar effekt på den höga stödnivån i förhållande till produktionsvärdet, de planterade arealerna, sysselsättningsnivån eller EU:s marknadssituation. |
| --- | --- |

III.

Revisionsrätten har rapporterat om genomförandet av den gemensamma organisationen av marknaden vid tre tidigare tillfällen. I sin senaste rapport från 1997 kom revisionsrätten fram till att de åtgärder som vidtogs 1992 inte hade haft någon mätbar effekt på den höga stödnivån i förhållande till produktionsvärdet, de planterade arealerna, sysselsättningsnivån eller EU:s marknadssituation.

| IV. | Målet med denna granskning var att bedöma huruvida de reformer som infördes 1998 hade en god grund och förvaltades väl av medlemsstaterna. Revisionsrätten granskade också hur kommissionen hade övervakat och utvärderat genomförandet och om målen för den reformerade gemensamma organisationen av marknaden hade uppnåtts. |
| --- | --- |

IV.

Målet med denna granskning var att bedöma huruvida de reformer som infördes 1998 hade en god grund och förvaltades väl av medlemsstaterna. Revisionsrätten granskade också hur kommissionen hade övervakat och utvärderat genomförandet och om målen för den reformerade gemensamma organisationen av marknaden hade uppnåtts.

| V. | Som ett resultat av granskningen drog revisionsrätten slutsatsen att kommissionens process för att utarbeta förslag till reform 1998 grundades på otillförlitliga uppgifter och att dess marknadsanalys var bristfällig. På grund av dessa brister var de åtgärder som vidtogs i hög grad olämpliga redan från början och visade sig vara verkningslösa på många områden. Det finns ingenting som visar att den gemensamma organisationen av marknaden har påverkat EU-produktionen på ett sådant sätt att den i högre grad är anpassad till efterfrågan. Revisionsrätten konstaterade också att de vidtagna åtgärderna inte ledde till några märkbara förbättringar av inkomsterna från tobaksodlingen eller den förväntade marknadsbalansen. Produktionsvärdet hotades också i de tre största producentländerna av ett konkurrensbegränsande beteende i form av prisavtal. |
| --- | --- |

V.

Som ett resultat av granskningen drog revisionsrätten slutsatsen att kommissionens process för att utarbeta förslag till reform 1998 grundades på otillförlitliga uppgifter och att dess marknadsanalys var bristfällig. På grund av dessa brister var de åtgärder som vidtogs i hög grad olämpliga redan från början och visade sig vara verkningslösa på många områden. Det finns ingenting som visar att den gemensamma organisationen av marknaden har påverkat EU-produktionen på ett sådant sätt att den i högre grad är anpassad till efterfrågan. Revisionsrätten konstaterade också att de vidtagna åtgärderna inte ledde till några märkbara förbättringar av inkomsterna från tobaksodlingen eller den förväntade marknadsbalansen. Produktionsvärdet hotades också i de tre största producentländerna av ett konkurrensbegränsande beteende i form av prisavtal.

| VI. | I medlemsstaterna underlät man vid ett flertal tillfällen att utföra de kontroller som föreskrivs i förordningarna, och verifieringen av nyckelkontroller och genomförandet av korrigeringar genom förfarandet för godkännandet av räkenskaperna borde ha utökats. Det hade inte fattats något beslut om godkännande av räkenskaperna i juni 2004. |
| --- | --- |

VI.

I medlemsstaterna underlät man vid ett flertal tillfällen att utföra de kontroller som föreskrivs i förordningarna, och verifieringen av nyckelkontroller och genomförandet av korrigeringar genom förfarandet för godkännandet av räkenskaperna borde ha utökats. Det hade inte fattats något beslut om godkännande av räkenskaperna i juni 2004.

| VII. | Kommissionens övervakning var otillräcklig och utvärderingen av den gemensamma organisationen av marknaden försenad. Resultatet av den utvärdering som utfördes av externa konsulter offentliggjordes i en rapport i oktober 2003 och påminner mycket om revisionsrättens resultat på samma områden. |
| --- | --- |

VII.

Kommissionens övervakning var otillräcklig och utvärderingen av den gemensamma organisationen av marknaden försenad. Resultatet av den utvärdering som utfördes av externa konsulter offentliggjordes i en rapport i oktober 2003 och påminner mycket om revisionsrättens resultat på samma områden.

| VIII. | I juli 2002 offentliggjorde kommissionen sin halvtidsöversyn av den gemensamma jordbrukspolitiken och föreslog en ny strategi för en hållbar utveckling i jordbrukssektorn som skulle grunda sig på ett stöd som var frikopplat från produktionen och ge stöd till jordbrukarna genom ett system med samlat gårdsstöd. Vid granskningen undersökte man också hur detta skulle kunna påverka den gemensamma organisationen av marknaden för tobak. |
| --- | --- |

VIII.

I juli 2002 offentliggjorde kommissionen sin halvtidsöversyn av den gemensamma jordbrukspolitiken och föreslog en ny strategi för en hållbar utveckling i jordbrukssektorn som skulle grunda sig på ett stöd som var frikopplat från produktionen och ge stöd till jordbrukarna genom ett system med samlat gårdsstöd. Vid granskningen undersökte man också hur detta skulle kunna påverka den gemensamma organisationen av marknaden för tobak.

| IX. | I den reform som antogs av rådet i april 2004 (1) planerar man att gradvis frikoppla stödet från produktionen. Framtida stöd till tobaksproducenter kommer att inbegripas i systemet med samlat gårdsstöd. Det kommer också att inrättas en särskild budgetpost för omstrukturering i tobaksproducerande områden. |
| --- | --- |

IX.

I den reform som antogs av rådet i april 2004 (1) planerar man att gradvis frikoppla stödet från produktionen. Framtida stöd till tobaksproducenter kommer att inbegripas i systemet med samlat gårdsstöd. Det kommer också att inrättas en särskild budgetpost för omstrukturering i tobaksproducerande områden.

| X. | Revisionsrätten välkomnar den nuvarande reformen som i viss mån bör göra det möjligt att komma till rätta med en stor del av de brister som identifierats vid granskningen, även om det kommer att ta viss tid. Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen fortsätter att utreda det konkurrensbegränsande beteendet i medlemsstaterna och, om detta bekräftas, vidtar lämpliga åtgärder. Medlemsstaternas underlåtenhet att utföra de kontroller som föreskrivs i förordningarna bör också följas upp, och korrigeringar bör göras där så är möjligt. |
| --- | --- |

X.

Revisionsrätten välkomnar den nuvarande reformen som i viss mån bör göra det möjligt att komma till rätta med en stor del av de brister som identifierats vid granskningen, även om det kommer att ta viss tid. Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen fortsätter att utreda det konkurrensbegränsande beteendet i medlemsstaterna och, om detta bekräftas, vidtar lämpliga åtgärder. Medlemsstaternas underlåtenhet att utföra de kontroller som föreskrivs i förordningarna bör också följas upp, och korrigeringar bör göras där så är möjligt.

INLEDNING

Tobaksodling och EU-marknaden

| 1. | Råtobak är tobaksblad som har odlats och börjat torkas av odlarna (producenterna) men ännu inte bearbetats. Nästa stadium består i en mer specifik bearbetning av råtobaken av de företag som utför den första bearbetningen, vilka sedan levererar den bearbetade tobaken till tillverkarna av tobaksvaror, till exempel cigaretter, cigarrer och piptobak. I bilaga 1 visas tobakens odlings-, bearbetnings-, tillverknings- och distributionskedja. |
| --- | --- |

1.

Råtobak är tobaksblad som har odlats och börjat torkas av odlarna (producenterna) men ännu inte bearbetats. Nästa stadium består i en mer specifik bearbetning av råtobaken av de företag som utför den första bearbetningen, vilka sedan levererar den bearbetade tobaken till tillverkarna av tobaksvaror, till exempel cigaretter, cigarrer och piptobak. I bilaga 1 visas tobakens odlings-, bearbetnings-, tillverknings- och distributionskedja.

| 2. | EU står för cirka 5 % av världsproduktionen av råtobak, vilket gör unionen till den femte största producenten, men mindre än hälften av den egna produktionen används inom EU på grund av att tobaken inte har den arom och den smak som efterfrågas av tillverkarna. EU importerar cirka 9 % av världsproduktionen för att förse sig med tobak som har de egenskaper som efterfrågas, vilket gör EU till den största importören. |
| --- | --- |

2.

EU står för cirka 5 % av världsproduktionen av råtobak, vilket gör unionen till den femte största producenten, men mindre än hälften av den egna produktionen används inom EU på grund av att tobaken inte har den arom och den smak som efterfrågas av tillverkarna. EU importerar cirka 9 % av världsproduktionen för att förse sig med tobak som har de egenskaper som efterfrågas, vilket gör EU till den största importören.

| 3. | Inom EU är Italien, Grekland och Spanien de största odlarna, och de står för cirka 38 %, 36 % respektive 13 % av den totala produktionen. I tabellen visas hur försörjningssituationen på tobak i EU har utvecklats mellan 1996 och 2000.
  Tabell
  Försörjningsbalans för råtobak inom EU










  (ton) |
| --- | --- |
| | 1996


  01/1996 | 1997


  01/1997 | 1998


  01/1998 | 1999


  01/1999 | 2000


  01/2000 |
| Ingående lager | 383 263 | 286 291 | 244 942 | 226 565 | 212 319 |
| Torrviktsproduktion | 299 274 | 300 563 | 306 794 | 304 148 | 302 289 |
| Import totalt | 543 022 | 536 110 | 533 411 | 528 782 | 528 000 |
| Tillgängligt | 1 225 559 | 1 122 964 | 1 085 147 | 1 059 495 | 1 042 608 |
| Export | – 219 268 | – 168 022 | – 178 582 | – 172 176 | – 170 000 |
| Konsumtion av EU-produktion | – 135 000 | – 125 000 | – 120 000 | – 115 000 | – 120 000 |
| Konsumtion av import | – 585 000 | – 585 000 | – 560 000 | – 560 000 | – 560 000 |
| Konsumtion totalt | – 939 268 | – 878 022 | – 858 582 | – 847 176 | – 850 000 |
| Utgående lager | 286 291 | 244 942 | 226 565 | 212 319 | 192 608 |
| EU-produktionen i % av världsproduktionen | 4,5 | 4,1 | 5,1 | 4,9 | 5,1 |
| EU-import i % av världsimporten | 28 | 27 | 28 | 26 | 26 |
| EU-export i % av världsexporten | 11 | 8 | 9 | 9 | 9 |
| EU-export i % av EU-produktionen | 73 | 56 | 58 | 57 | 56 |
| Inhemsk konsumtion i % av EU-produktionen | 45 | 42 | 39 | 38 | 40 |
| Källa: Generaldirektoratet för jordbruk och Förenta staternas jordbruksdepartement.

  Tabellen visar att den inhemska konsumtionen av EU-produktionen inte förändrades väsentligt mellan 1996 och 2000 och att importen har förblivit stabil under samma period. |

3.

Inom EU är Italien, Grekland och Spanien de största odlarna, och de står för cirka 38 %, 36 % respektive 13 % av den totala produktionen. I tabellen visas hur försörjningssituationen på tobak i EU har utvecklats mellan 1996 och 2000.

Tabell

Försörjningsbalans för råtobak inom EU

(ton)

1996

01/1996

1997

01/1997

1998

01/1998

1999

01/1999

2000

01/2000

Ingående lager

383 263

286 291

244 942

226 565

212 319

Torrviktsproduktion

299 274

300 563

306 794

304 148

302 289

Import totalt

543 022

536 110

533 411

528 782

528 000

Tillgängligt

1 225 559

1 122 964

1 085 147

1 059 495

1 042 608

Export

– 219 268

– 168 022

– 178 582

– 172 176

– 170 000

Konsumtion av EU-produktion

– 135 000

– 125 000

– 120 000

– 115 000

– 120 000

Konsumtion av import

– 585 000

– 585 000

– 560 000

– 560 000

– 560 000

Konsumtion totalt

– 939 268

– 878 022

– 858 582

– 847 176

– 850 000

Utgående lager

286 291

244 942

226 565

212 319

192 608

EU-produktionen i % av världsproduktionen

4,5

4,1

5,1

4,9

5,1

EU-import i % av världsimporten

28

27

28

26

26

EU-export i % av världsexporten

11

8

9

9

9

EU-export i % av EU-produktionen

73

56

58

57

56

Inhemsk konsumtion i % av EU-produktionen

45

42

39

38

40

Källa: Generaldirektoratet för jordbruk och Förenta staternas jordbruksdepartement.

Tabellen visar att den inhemska konsumtionen av EU-produktionen inte förändrades väsentligt mellan 1996 och 2000 och att importen har förblivit stabil under samma period.

| 4. | Cirka 80 000 producenter odlar råtobak i EU, och merparten av dem avsätter små enskilda arealer till produktionen. Mekaniseringen är begränsad och produktionskostnaderna höga. EU har gett stöd till odling av råtobak i mer än trettio år, och de senaste årens budget har uppgått till cirka 1 000 miljoner euro. |
| --- | --- |

4.

Cirka 80 000 producenter odlar råtobak i EU, och merparten av dem avsätter små enskilda arealer till produktionen. Mekaniseringen är begränsad och produktionskostnaderna höga. EU har gett stöd till odling av råtobak i mer än trettio år, och de senaste årens budget har uppgått till cirka 1 000 miljoner euro.

Målen för den gemensamma organisationen av marknaden

| 5. | Innan den inre marknaden inrättades inom EU fick tobaksodlarna stöd genom nationella marknadsbestämmelser. Dessa gav dem ett garanterat pris för att de skulle få en ”skälig inkomst” (2). Stödet ansågs vara nödvändigt eftersom nivåerna på avkastningen inte alltid täckte produktionskostnaderna. I de områden där tobak producerades utgjorde stödet merparten av odlarens inkomst. Den gemensamma organisationen av marknaden för tobak infördes 1970 och ersatte de nationella systemen, samtidigt som man behöll en liknande stödnivå. |
| --- | --- |

5.

Innan den inre marknaden inrättades inom EU fick tobaksodlarna stöd genom nationella marknadsbestämmelser. Dessa gav dem ett garanterat pris för att de skulle få en ”skälig inkomst” (2). Stödet ansågs vara nödvändigt eftersom nivåerna på avkastningen inte alltid täckte produktionskostnaderna. I de områden där tobak producerades utgjorde stödet merparten av odlarens inkomst. Den gemensamma organisationen av marknaden för tobak infördes 1970 och ersatte de nationella systemen, samtidigt som man behöll en liknande stödnivå.

| 6. | Sedan dess har den gemensamma organisationen av marknaden ändrats, först 1992 (3), så 1998 (4) och sedan igen 2004 (5). Förutom att uppnå de allmänna målen att stabilisera marknaderna för råtobak och tillförsäkra producenterna en skälig levnadsstandard, i enlighet med artikel 33 i fördraget, skall den gemensamma organisationen av marknaden främst ha som mål att






  a) | begränsa produktionen och motverka odling av tobakssorter som inte snabbt och enkelt kan säljas på EU-marknaden, |
| --- | --- | --- |

6.

Sedan dess har den gemensamma organisationen av marknaden ändrats, först 1992 (3), så 1998 (4) och sedan igen 2004 (5). Förutom att uppnå de allmänna målen att stabilisera marknaderna för råtobak och tillförsäkra producenterna en skälig levnadsstandard, i enlighet med artikel 33 i fördraget, skall den gemensamma organisationen av marknaden främst ha som mål att

a)

begränsa produktionen och motverka odling av tobakssorter som inte snabbt och enkelt kan säljas på EU-marknaden,

| b) | uppmuntra förbättringar av EU-produktionens kvalitet och värde, |
| --- | --- |

b)

uppmuntra förbättringar av EU-produktionens kvalitet och värde,

| c) | skydda folkhälsan och uppfylla miljöskyddskraven, |
| --- | --- |

c)

skydda folkhälsan och uppfylla miljöskyddskraven,

| d) | underlätta omställningen för de producenter som frivilligt lämnar sektorn, |
| --- | --- |

d)

underlätta omställningen för de producenter som frivilligt lämnar sektorn,

| e) | stärka kontrollförfarandena och förenkla medlemsstaternas förvaltningsarbete. |
| --- | --- |

e)

stärka kontrollförfarandena och förenkla medlemsstaternas förvaltningsarbete.

Åtgärder som vidtagits enligt 1998 års system

| 7. | De åtgärder som vidtagits för att uppnå målen redovisas nedan. |
| --- | --- |

7.

De åtgärder som vidtagits för att uppnå målen redovisas nedan.

Bidragsbetalningar

| 8. | Producenter skall ingå odlingskontrakt med företag som utför den första bearbetningen. EU-subventionen betalas ut i form av ett bidrag per kilo tobak som levererats och godtagits enligt dessa kontrakt. Bidraget läggs till det pris som producenterna säljer sin tobak för på marknaden och bör ge dem en ”skälig inkomst” och uppmuntra dem att producera tobak av god kvalitet. År 1992 fastställde rådet en bidragssats för de åtta sortgrupper som erkänts av den gemensamma organisationen av marknaden. Satserna har i stort sett legat på samma nivå sedan dess (6). |
| --- | --- |

8.

Producenter skall ingå odlingskontrakt med företag som utför den första bearbetningen. EU-subventionen betalas ut i form av ett bidrag per kilo tobak som levererats och godtagits enligt dessa kontrakt. Bidraget läggs till det pris som producenterna säljer sin tobak för på marknaden och bör ge dem en ”skälig inkomst” och uppmuntra dem att producera tobak av god kvalitet. År 1992 fastställde rådet en bidragssats för de åtta sortgrupper som erkänts av den gemensamma organisationen av marknaden. Satserna har i stort sett legat på samma nivå sedan dess (6).

| 9. | Bidraget består av både ett fast och ett rörligt belopp. Bidragets rörliga del utgör för närvarande mellan 30 % och 45 % av det totala bidraget beroende på tobakssort (7). Den fasta delen av bidraget betalas i sin helhet till samtliga producenter. Den rörliga delen av bidraget betalas ut av producentsammanslutningarna till medlemmarna i förhållande till det inköpspris som var och en av dem har fått för sina leveranser av de företag som utför den första bearbetningen. |
| --- | --- |

9.

Bidraget består av både ett fast och ett rörligt belopp. Bidragets rörliga del utgör för närvarande mellan 30 % och 45 % av det totala bidraget beroende på tobakssort (7). Den fasta delen av bidraget betalas i sin helhet till samtliga producenter. Den rörliga delen av bidraget betalas ut av producentsammanslutningarna till medlemmarna i förhållande till det inköpspris som var och en av dem har fått för sina leveranser av de företag som utför den första bearbetningen.

Auktionssystem för odlingskontrakt

| 10. | För att tobaksproduktionen skall vara berättigad till stöd krävs det enligt förordningarna att odlingskontrakt ingås för varje tobakssortgrupp mellan företag som utför den första bearbetningen och producentsammanslutningar eller enskilda producenter som inte är medlemmar i någon sammanslutning. För att avtalspriserna skulle spegla marknadsförhållandena på ett så bra sätt som möjligt fick medlemsstaterna möjlighet att för varje skördeår genomföra ett auktionssystem för odlingskontrakten. Systemet gör att enskilda producenter, som inte är medlemmar i någon producentsammanslutning, eller producentsammanslutningar kan erbjuda sina befintliga odlingskontrakt till den större marknaden för den första bearbetningen. Anbuden måste ligga minst 10 % högre än det ursprungliga kontraktspriset, och de ursprungliga företag som utför den första bearbetningen måste få möjlighet att anpassa sitt bud till det nya priset. |
| --- | --- |

10.

För att tobaksproduktionen skall vara berättigad till stöd krävs det enligt förordningarna att odlingskontrakt ingås för varje tobakssortgrupp mellan företag som utför den första bearbetningen och producentsammanslutningar eller enskilda producenter som inte är medlemmar i någon sammanslutning. För att avtalspriserna skulle spegla marknadsförhållandena på ett så bra sätt som möjligt fick medlemsstaterna möjlighet att för varje skördeår genomföra ett auktionssystem för odlingskontrakten. Systemet gör att enskilda producenter, som inte är medlemmar i någon producentsammanslutning, eller producentsammanslutningar kan erbjuda sina befintliga odlingskontrakt till den större marknaden för den första bearbetningen. Anbuden måste ligga minst 10 % högre än det ursprungliga kontraktspriset, och de ursprungliga företag som utför den första bearbetningen måste få möjlighet att anpassa sitt bud till det nya priset.

Trösklar, kvoter och nationella reserver

| 11. | I syfte att rikta och begränsa produktionen och samtidigt behålla budgetkontrollen fastställer rådet en total garanterad kvantitet för vilken stöd skall betalas. Denna fastställs per skörd av tobakssortgrupp och medlemsstat. Stödet ges till producenter genom en kvot som bestämts på grundval av deras produktion under en referensperiod. Stödordningen ger medlemsstaterna möjlighet att överföra garanterade kvantiteter mellan sortgrupper med kommissionens godkännande under förutsättning att åtminstone budgetneutraliteten bibehålls. |
| --- | --- |

11.

I syfte att rikta och begränsa produktionen och samtidigt behålla budgetkontrollen fastställer rådet en total garanterad kvantitet för vilken stöd skall betalas. Denna fastställs per skörd av tobakssortgrupp och medlemsstat. Stödet ges till producenter genom en kvot som bestämts på grundval av deras produktion under en referensperiod. Stödordningen ger medlemsstaterna möjlighet att överföra garanterade kvantiteter mellan sortgrupper med kommissionens godkännande under förutsättning att åtminstone budgetneutraliteten bibehålls.

| 12. | Det finns också ett system för återköp av kvoter genom vilket enskilda producenter som vill sluta att odla tobak definitivt kan sälja tillbaka sina kvoter till EU om de inte kan säljas till andra producenter. EU:s återköp leder till en permanent sänkning av tröskeln för den nationella produktionen och EU:s produktion. |
| --- | --- |

12.

Det finns också ett system för återköp av kvoter genom vilket enskilda producenter som vill sluta att odla tobak definitivt kan sälja tillbaka sina kvoter till EU om de inte kan säljas till andra producenter. EU:s återköp leder till en permanent sänkning av tröskeln för den nationella produktionen och EU:s produktion.

| 13. | Slutligen finns det ett system med nationella reservkvoter som skapats av medlemsstaterna genom avdrag från de kvoter som tilldelas producenterna. Dessa reserver har som syfte att uppmuntra befintliga producenter att övergå till andra grödor och/eller ställa om sina jordbruksföretag och ge de producenter som vill bli tobaksproducenter möjlighet att komma in på marknaden. |
| --- | --- |

13.

Slutligen finns det ett system med nationella reservkvoter som skapats av medlemsstaterna genom avdrag från de kvoter som tilldelas producenterna. Dessa reserver har som syfte att uppmuntra befintliga producenter att övergå till andra grödor och/eller ställa om sina jordbruksföretag och ge de producenter som vill bli tobaksproducenter möjlighet att komma in på marknaden.

Särskilt stöd till producentsammanslutningar

| 14. | Producentsammanslutningarna skall spela en viktig roll när det gäller att uppnå marknadens mål. Förutsatt att de uppfyller de rättsliga kraven och är officiellt erkända av medlemsstaterna får de 2 % av det totala bidrag som betalas till producenter. Minst hälften av de medel som gjorts tillgängliga är avsedda för att ersätta deras kostnader för att anställa teknisk personal och köpa in certifierade frön eller certifierat utsäde för att höja produktionskvaliteten och förbättra miljöskyddsåtgärderna. Eventuella kvarstående medel kan användas till infrastrukturåtgärder för att öka värdet på tobaken, till exempel anläggningar för sortering, lagring och hantering, och till att anställa administrativ personal. |
| --- | --- |

14.

Producentsammanslutningarna skall spela en viktig roll när det gäller att uppnå marknadens mål. Förutsatt att de uppfyller de rättsliga kraven och är officiellt erkända av medlemsstaterna får de 2 % av det totala bidrag som betalas till producenter. Minst hälften av de medel som gjorts tillgängliga är avsedda för att ersätta deras kostnader för att anställa teknisk personal och köpa in certifierade frön eller certifierat utsäde för att höja produktionskvaliteten och förbättra miljöskyddsåtgärderna. Eventuella kvarstående medel kan användas till infrastrukturåtgärder för att öka värdet på tobaken, till exempel anläggningar för sortering, lagring och hantering, och till att anställa administrativ personal.

Tobaksfonden

| 15. | Fonden användes till att finansiera forskning om tobakssorter och produktionsmetoder och också till bekämpning av rökning genom informationskampanjer för att öka allmänhetens medvetenhet om rökningens skadeverkningar. Från 2003 har forskningsdelen flyttats över till EU:s forskningsprogram. Sedan skördeåret 2002 finansierar fonden åtgärder som i första hand ökar allmänhetens medvetenhet om de skadeverkningar som alla former av tobakskonsumtionen leder till och andra åtgärder för att hjälpa tobaksproducenter att övergå till andra grödor eller verksamheter. Den finansieras för närvarande genom ett avdrag på 3 % av bidraget. |
| --- | --- |

15.

Fonden användes till att finansiera forskning om tobakssorter och produktionsmetoder och också till bekämpning av rökning genom informationskampanjer för att öka allmänhetens medvetenhet om rökningens skadeverkningar. Från 2003 har forskningsdelen flyttats över till EU:s forskningsprogram. Sedan skördeåret 2002 finansierar fonden åtgärder som i första hand ökar allmänhetens medvetenhet om de skadeverkningar som alla former av tobakskonsumtionen leder till och andra åtgärder för att hjälpa tobaksproducenter att övergå till andra grödor eller verksamheter. Den finansieras för närvarande genom ett avdrag på 3 % av bidraget.

Granskningsmål

| 16. | Revisionsrätten har rapporterat om den gemensamma organisationen av marknaden vid tre tidigare tillfällen (8) och senast i årsrapporten för 1996. Syftet med den här granskningen var att undersöka den nya marknadsordning som infördes 1998. |
| --- | --- |

16.

Revisionsrätten har rapporterat om den gemensamma organisationen av marknaden vid tre tidigare tillfällen (8) och senast i årsrapporten för 1996. Syftet med den här granskningen var att undersöka den nya marknadsordning som infördes 1998.

| 17. | De främsta målen var att bedöma om






  a) | kommissionens förslag till ändringar av den gemensamma organisationen av marknaden, såsom de senare antogs inom ramen för 1998 års reform, var välgrundade, |
| --- | --- | --- |

17.

De främsta målen var att bedöma om

a)

kommissionens förslag till ändringar av den gemensamma organisationen av marknaden, såsom de senare antogs inom ramen för 1998 års reform, var välgrundade,

| b) | de åtgärder som vidtogs genomfördes och förvaltades väl av kommissionen och medlemsstaterna, och om |
| --- | --- |

b)

de åtgärder som vidtogs genomfördes och förvaltades väl av kommissionen och medlemsstaterna, och om

| c) | kommissionens förvaltnings-, övervaknings- och utvärderingsprocesser gjorde det möjligt för den att fastställa i vilken utsträckning målen i den ändrade gemensamma organisationen av marknaden uppnåddes som planerat. |
| --- | --- |

c)

kommissionens förvaltnings-, övervaknings- och utvärderingsprocesser gjorde det möjligt för den att fastställa i vilken utsträckning målen i den ändrade gemensamma organisationen av marknaden uppnåddes som planerat.

| 18. | När revisionsrätten granskade kommissionens förvaltning utgick den från kriterier som härrör från budgetförordningen och som är inriktade på huruvida






  a) | mobiliseringen av resurser föregicks av en bedömning av kostnaderna och sannolika vinster, |
| --- | --- | --- |

18.

När revisionsrätten granskade kommissionens förvaltning utgick den från kriterier som härrör från budgetförordningen och som är inriktade på huruvida

a)

mobiliseringen av resurser föregicks av en bedömning av kostnaderna och sannolika vinster,

| b) | marknadsmålen var kvantifierade och framstegen övervakades, |
| --- | --- |

b)

marknadsmålen var kvantifierade och framstegen övervakades,

| c) | budgeten användes på ett sådant sätt att man kunde garantera en sund ekonomisk förvaltning, särskilt i fråga om ekonomi och kostnadseffektivitet, och huruvida |
| --- | --- |

c)

budgeten användes på ett sådant sätt att man kunde garantera en sund ekonomisk förvaltning, särskilt i fråga om ekonomi och kostnadseffektivitet, och huruvida

| d) | transaktionerna granskades regelbundet under det årliga budgetförfarandet så att det gick att kontrollera att de fortfarande var motiverade. |
| --- | --- |

d)

transaktionerna granskades regelbundet under det årliga budgetförfarandet så att det gick att kontrollera att de fortfarande var motiverade.

| 19. | De viktigaste källorna till de verifierande underlagen var






  a) | intervjuer med personal på avdelningar vid kommissionen som hade med tobakssektorn att göra, de behöriga nationella myndigheterna, producenter och bearbetningsföretag och andra berörda parter på tobaksmarknaden, |
| --- | --- | --- |

19.

De viktigaste källorna till de verifierande underlagen var

a)

intervjuer med personal på avdelningar vid kommissionen som hade med tobakssektorn att göra, de behöriga nationella myndigheterna, producenter och bearbetningsföretag och andra berörda parter på tobaksmarknaden,

| b) | dokumentation som erhållits från kommissionen, medlemsstaterna och andra initierade källor, och |
| --- | --- |

b)

dokumentation som erhållits från kommissionen, medlemsstaterna och andra initierade källor, och

| c) | granskningar på plats i Tyskland, Grekland, Spanien, Frankrike och Italien vilka tillsammans tar emot 97,7 % av bidragen; de transaktioner som granskades omfattade 20 producentsammanslutningar som står för cirka 40 % av EU:s tobaksproduktion. |
| --- | --- |

c)

granskningar på plats i Tyskland, Grekland, Spanien, Frankrike och Italien vilka tillsammans tar emot 97,7 % av bidragen; de transaktioner som granskades omfattade 20 producentsammanslutningar som står för cirka 40 % av EU:s tobaksproduktion.

FÖRBEREDELSE AV 1998 ÅRS REFORM

| 20. | Revisionsrätten granskade hur kommissionen förberedde sina förslag till reform och konstaterade att de byggde på vissa principiella antaganden. Dessa gick ut på att tobaken hade en väsentlig betydelse för sysselsättningen och hela befolkningens utkomst i vissa områden, att alternativ odling inte var genomförbar och att den befintliga obalansen på marknaden och behovet av betydande stöd berodde på den producerade tobakens låga kvalitet, vilket resulterade i lägre priser. Kommissionen drog slutsatsen att det enda som motiverade fortsatt gemenskapsstöd till tobaksodling var att producenterna höjde kvaliteten på tobaken, erhöll högre priser och minskade sitt beroende av stöd. De åtgärder som vidtogs speglade detta. Kommissionen förväntade sig följaktligen att den kombinerade effekten av reformens alla delar skulle höja kvaliteten på den tobak som produceras i gemenskapen och minska exporten av subventionerad lågkvalitetstobak. |
| --- | --- |

20.

Revisionsrätten granskade hur kommissionen förberedde sina förslag till reform och konstaterade att de byggde på vissa principiella antaganden. Dessa gick ut på att tobaken hade en väsentlig betydelse för sysselsättningen och hela befolkningens utkomst i vissa områden, att alternativ odling inte var genomförbar och att den befintliga obalansen på marknaden och behovet av betydande stöd berodde på den producerade tobakens låga kvalitet, vilket resulterade i lägre priser. Kommissionen drog slutsatsen att det enda som motiverade fortsatt gemenskapsstöd till tobaksodling var att producenterna höjde kvaliteten på tobaken, erhöll högre priser och minskade sitt beroende av stöd. De åtgärder som vidtogs speglade detta. Kommissionen förväntade sig följaktligen att den kombinerade effekten av reformens alla delar skulle höja kvaliteten på den tobak som produceras i gemenskapen och minska exporten av subventionerad lågkvalitetstobak.

Informationen och analysen som ligger till grund för 1998 års reformförslag

Bedömningen av tobaksodlingens betydelse för sysselsättningen grundade sig på ofullständiga uppgifter

| 21. | Om man skall kunna mäta effekten av åtgärderna av den gemensamma organisationen av marknaden är det bland annat av avgörande betydelse att uppgifterna om sysselsättningen är tillförlitliga. Kommissionens bedömning av tobaksodlingens betydelse för sysselsättningen i de producerande områdena och förslaget att man skall fortsätta med produktionsstödordningen borde ha grundats på aktuella uppgifter från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

21.

Om man skall kunna mäta effekten av åtgärderna av den gemensamma organisationen av marknaden är det bland annat av avgörande betydelse att uppgifterna om sysselsättningen är tillförlitliga. Kommissionens bedömning av tobaksodlingens betydelse för sysselsättningen i de producerande områdena och förslaget att man skall fortsätta med produktionsstödordningen borde ha grundats på aktuella uppgifter från medlemsstaterna.

| 22. | Revisionsrätten upptäckte att kommissionens uppskattning från 1996 (som användes i samband med kommissionens reformförslag) att 170 000 heltidsarbetande var beroende av tobaksodlingen grundades på uppgifter som gällde 1986 (i fråga om arbetstimmar per hektar) och 1993 (i fråga om odlingsarealer). Aktuellare uppgifter begärdes inte av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

22.

Revisionsrätten upptäckte att kommissionens uppskattning från 1996 (som användes i samband med kommissionens reformförslag) att 170 000 heltidsarbetande var beroende av tobaksodlingen grundades på uppgifter som gällde 1986 (i fråga om arbetstimmar per hektar) och 1993 (i fråga om odlingsarealer). Aktuellare uppgifter begärdes inte av medlemsstaterna.

| 23. | Eftersom denna uppskattning inte var tillförlitlig jämförde revisionsrätten den med de senaste tillgängliga uppgifterna för 1999 i kommissionens utvärderingsrapport för 2003. Enligt den rapporten stod cirka 64 000 heltidsarbetande för 90 % av EU:s produktion. Enligt revisionsrättens beräkningar skulle det innebära cirka 72 000 heltidsarbetande totalt. Det är mindre än hälften av kommissionens uppskattning tre år tidigare. Revisionsrätten anser att denna siffra förmodligen ligger närmare den situation som faktiskt rådde 1996 när kommissionen lade fram sina förslag. |
| --- | --- |

23.

Eftersom denna uppskattning inte var tillförlitlig jämförde revisionsrätten den med de senaste tillgängliga uppgifterna för 1999 i kommissionens utvärderingsrapport för 2003. Enligt den rapporten stod cirka 64 000 heltidsarbetande för 90 % av EU:s produktion. Enligt revisionsrättens beräkningar skulle det innebära cirka 72 000 heltidsarbetande totalt. Det är mindre än hälften av kommissionens uppskattning tre år tidigare. Revisionsrätten anser att denna siffra förmodligen ligger närmare den situation som faktiskt rådde 1996 när kommissionen lade fram sina förslag.

| 24. | Fördelar man budgeten på cirka 1 000 miljoner euro per år till de uppskattningsvis 72 000 heltidsarbetande motsvarar stödet 13 653 euro per person. Skillnaden mot det belopp på 7 600 euro som kommissionen anger beror på det faktum att kommissionen använder ett antal arbetsenheter som kommer från en annan källa medan revisionsrätten använder ett antal som grundar sig på siffror som verifierats av den externa utvärderare som kommissionen anlitade. |
| --- | --- |

24.

Fördelar man budgeten på cirka 1 000 miljoner euro per år till de uppskattningsvis 72 000 heltidsarbetande motsvarar stödet 13 653 euro per person. Skillnaden mot det belopp på 7 600 euro som kommissionen anger beror på det faktum att kommissionen använder ett antal arbetsenheter som kommer från en annan källa medan revisionsrätten använder ett antal som grundar sig på siffror som verifierats av den externa utvärderare som kommissionen anlitade.

| 25. | Slutligen ansåg kommissionen att tobaksodlingen var viktig för hela befolkningens utkomst i vissa producerande områden. Denna slutsats grundades på uttalanden från medlemsstaterna. När frågan ställdes till medlemsstaterna under granskningen kunde de inte lägga fram något som stödde dessa uttalanden. |
| --- | --- |

25.

Slutligen ansåg kommissionen att tobaksodlingen var viktig för hela befolkningens utkomst i vissa producerande områden. Denna slutsats grundades på uttalanden från medlemsstaterna. När frågan ställdes till medlemsstaterna under granskningen kunde de inte lägga fram något som stödde dessa uttalanden.

Motiveringen till fortsatt stöd till tobaksodlingen var inte välgrundad

| 26. | När kommissionen utarbetade sin nya politik drog den slutsatsen att om kvaliteten inte höjdes var EU:s tobaksproduktion dömd på medellång sikt. Kommissionen ansåg att EU fortfarande kunde producera tobak av högre kvalitet och beslutade därför att uppmuntra producenterna till detta genom att koppla bidraget till den kvalitet som producerades. Kommissionen antog att marknadspriset skulle avspegla kvaliteten på tobaken. Men den bilden stämde inte med de faktiska förhållandena på marknaden, och andra misstag begicks vid tolkningen av de uppgifter som användes. |
| --- | --- |

26.

När kommissionen utarbetade sin nya politik drog den slutsatsen att om kvaliteten inte höjdes var EU:s tobaksproduktion dömd på medellång sikt. Kommissionen ansåg att EU fortfarande kunde producera tobak av högre kvalitet och beslutade därför att uppmuntra producenterna till detta genom att koppla bidraget till den kvalitet som producerades. Kommissionen antog att marknadspriset skulle avspegla kvaliteten på tobaken. Men den bilden stämde inte med de faktiska förhållandena på marknaden, och andra misstag begicks vid tolkningen av de uppgifter som användes.

| 27. | För det första grundade kommissionen sin politik på antagandet att EU-produktionen av vissa sortgrupper skulle kunna motsvara efterfrågan inom EU om det producerades en större andel tobak av hög kvalitet, vilket skulle göra produktionen mer anpassad till efterfrågan. Kommissionen beaktade dock inte i tillräckligt hög grad att EU-konsumenternas efterfrågan hade växlat från mörka cigaretter, som produceras av mörk lufttorkad tobak, till amerikanska och engelska blandningar, som kräver tobak som inte kan produceras inom EU. Det är endast de importerade tobakssorterna som har de egenskaper i fråga om arom och smak som efterfrågas. Att tobaken har dessa egenskaper beror på de odlings- och klimatförhållanden som råder i ursprungsländerna. Eftersom EU inte kan producera vissa tobakssorter var möjligheterna att anpassa produktionen till efterfrågan inom EU begränsad. |
| --- | --- |

27.

För det första grundade kommissionen sin politik på antagandet att EU-produktionen av vissa sortgrupper skulle kunna motsvara efterfrågan inom EU om det producerades en större andel tobak av hög kvalitet, vilket skulle göra produktionen mer anpassad till efterfrågan. Kommissionen beaktade dock inte i tillräckligt hög grad att EU-konsumenternas efterfrågan hade växlat från mörka cigaretter, som produceras av mörk lufttorkad tobak, till amerikanska och engelska blandningar, som kräver tobak som inte kan produceras inom EU. Det är endast de importerade tobakssorterna som har de egenskaper i fråga om arom och smak som efterfrågas. Att tobaken har dessa egenskaper beror på de odlings- och klimatförhållanden som råder i ursprungsländerna. Eftersom EU inte kan producera vissa tobakssorter var möjligheterna att anpassa produktionen till efterfrågan inom EU begränsad.

| 28. | För det andra grundades kommissionens slutsats att differentieringen av bidragen i förhållande till priset skulle förbättra kvaliteten på bedömningen att de högre priser som betalades för tobak som kom från länder utanför EU enbart berodde på att den var av bättre kvalitet. Därför ansåg kommissionen att om den tobak som produceras i EU var av högre kvalitet skulle producenterna få bättre betalt. Men de prisjämförelser som kommissionen gjorde mellan de höga priserna på tobak från länder utanför EU och de lägre priserna på inhemsk tobak var inte tillförlitliga av följande skäl:






  a) | I jämförelsen mellan marknadspriser inom och utanför EU i de tobaksproducerande länder som valts ut till jämförelsen – Malawi, Zimbabwe och USA – beaktade man inte det faktum att EU-priserna var subventionerade och att priserna utanför EU upprätthölls på relativt högre nivåer på grund av prisstöd genom produktionsrestriktioner. |
| --- | --- | --- |

28.

För det andra grundades kommissionens slutsats att differentieringen av bidragen i förhållande till priset skulle förbättra kvaliteten på bedömningen att de högre priser som betalades för tobak som kom från länder utanför EU enbart berodde på att den var av bättre kvalitet. Därför ansåg kommissionen att om den tobak som produceras i EU var av högre kvalitet skulle producenterna få bättre betalt. Men de prisjämförelser som kommissionen gjorde mellan de höga priserna på tobak från länder utanför EU och de lägre priserna på inhemsk tobak var inte tillförlitliga av följande skäl:

a)

I jämförelsen mellan marknadspriser inom och utanför EU i de tobaksproducerande länder som valts ut till jämförelsen – Malawi, Zimbabwe och USA – beaktade man inte det faktum att EU-priserna var subventionerade och att priserna utanför EU upprätthölls på relativt högre nivåer på grund av prisstöd genom produktionsrestriktioner.

| b) | Kommissionen hade inga garantier för att de exportpriser som användes för att värdera den råtobak som sålts motsvarade försäljningsvärdet. Ofta säljs tobaken först till multinationella företag som handlar med den sinsemellan (till exempel av skatteskäl) innan den säljs vidare till tillverkare till ett högre pris. Det är detta lägre pris som betalas vid den ursprungliga försäljningen och exporten som medlemsstaterna förmedlar och som kommissionen använder. Det lägre priset speglar inte marknadsvärdet på råtobak och kan därför inte användas som ett mått på tobakens kvalitet. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen hade inga garantier för att de exportpriser som användes för att värdera den råtobak som sålts motsvarade försäljningsvärdet. Ofta säljs tobaken först till multinationella företag som handlar med den sinsemellan (till exempel av skatteskäl) innan den säljs vidare till tillverkare till ett högre pris. Det är detta lägre pris som betalas vid den ursprungliga försäljningen och exporten som medlemsstaterna förmedlar och som kommissionen använder. Det lägre priset speglar inte marknadsvärdet på råtobak och kan därför inte användas som ett mått på tobakens kvalitet.

| c) | De priser som kommissionen använde i sin jämförelse återspeglade inte alltid de totala betalningar som gjordes av de företag som utför den första bearbetningen till producenterna för deras tobak. Till exempel ingick inte de tilläggsbelopp som de företag som utför den första bearbetningen ibland betalar till odlarna och inte heller naturaförmåner (som kan utgöra upp till 28 % av priset). |
| --- | --- |

c)

De priser som kommissionen använde i sin jämförelse återspeglade inte alltid de totala betalningar som gjordes av de företag som utför den första bearbetningen till producenterna för deras tobak. Till exempel ingick inte de tilläggsbelopp som de företag som utför den första bearbetningen ibland betalar till odlarna och inte heller naturaförmåner (som kan utgöra upp till 28 % av priset).

| d) | Kommissionen begick ett misstag när den jämförde import- och exportpriser eftersom de priser som används för import grundar sig på cif (kostnad, försäkring, frakt) medan exportpriserna på EU-tobak grundar sig på fob (fritt ombord). |
| --- | --- |

d)

Kommissionen begick ett misstag när den jämförde import- och exportpriser eftersom de priser som används för import grundar sig på cif (kostnad, försäkring, frakt) medan exportpriserna på EU-tobak grundar sig på fob (fritt ombord).

| 29. | Kommissionens rådgivande kommitté (9) uppgav att priset påverkades av andra faktorer än kvalitet, till exempel förändringar i växelkurser, lagernivåer och större frisläppande av lager på världsmarknaden av producenter utanför EU. Dessutom hade den påpekat för kommissionen att avsaknaden av ett objektivt graderingssystem för kvaliteten utgjorde ett hinder när man införde en politik som byggde på mätning av kvaliteten. |
| --- | --- |

29.

Kommissionens rådgivande kommitté (9) uppgav att priset påverkades av andra faktorer än kvalitet, till exempel förändringar i växelkurser, lagernivåer och större frisläppande av lager på världsmarknaden av producenter utanför EU. Dessutom hade den påpekat för kommissionen att avsaknaden av ett objektivt graderingssystem för kvaliteten utgjorde ett hinder när man införde en politik som byggde på mätning av kvaliteten.

| 30. | På grund av dessa brister gav inte kommissionens marknadsanalys de politiskt ansvariga en tillräckligt heltäckande och balanserad bild av marknaden som kunde vägleda dem när de skulle välja marknadsåtgärder. |
| --- | --- |

30.

På grund av dessa brister gav inte kommissionens marknadsanalys de politiskt ansvariga en tillräckligt heltäckande och balanserad bild av marknaden som kunde vägleda dem när de skulle välja marknadsåtgärder.

Möjlighet till alternativ odling

| 31. | Kommissionen hävdade att det i vissa fall inte var möjligt med alternativ odling. Till exempel i Grekland odlades soltorkade sorter under villkor som gjorde odlingen av andra grödor omöjlig. Men inom ett pilotprojekt (10) som utfördes för kommissionens räkning kom man 1995 fram till att olika alternativa grödor skulle kunna odlas med goda resultat (11). |
| --- | --- |

31.

Kommissionen hävdade att det i vissa fall inte var möjligt med alternativ odling. Till exempel i Grekland odlades soltorkade sorter under villkor som gjorde odlingen av andra grödor omöjlig. Men inom ett pilotprojekt (10) som utfördes för kommissionens räkning kom man 1995 fram till att olika alternativa grödor skulle kunna odlas med goda resultat (11).

I kommissionens analys beaktade man inte marknadens förändrade karaktär

| 32. | Den gemensamma organisationen av marknaden efter 1998 fortsatte att grunda sig på antagandet att de företag som utför den första bearbetningen fritt kunde fastställa prisvillkoren för odlingskontrakten som förhandlades fram med producenterna. Det var ett orealistiskt antagande eftersom situationen hade förändrats. Inköpen hade koncentrerats till ett litet antal multinationella företag som utför den första bearbetningen, handlare och tillverkare, och de senare hade blivit alltmer dominerande när det gällde att sätta priser. |
| --- | --- |

32.

Den gemensamma organisationen av marknaden efter 1998 fortsatte att grunda sig på antagandet att de företag som utför den första bearbetningen fritt kunde fastställa prisvillkoren för odlingskontrakten som förhandlades fram med producenterna. Det var ett orealistiskt antagande eftersom situationen hade förändrats. Inköpen hade koncentrerats till ett litet antal multinationella företag som utför den första bearbetningen, handlare och tillverkare, och de senare hade blivit alltmer dominerande när det gällde att sätta priser.

| 33. | Otillräcklig konkurrens på marknaden gör att priserna blir snedvridna och hotar bidragsstrategin inom den gemensamma organisationen för marknaden. Generaldirektoratet för jordbruk och generaldirektoratet för fiske fick i februari 1997 ett gemensamt brev från producenter och kooperativförbund som hävdade att problemet med låga priser berodde på bearbetningsmarknadens oligopolstruktur, men denna fråga undersöktes inte vidare vid den tidpunkten. Vid revisionsrättens granskning visade det sig sedan att det förekom konkurrensbegränsande metoder (se punkterna 61–71). I särskild rapport nr 8/1993 hade revisionsrätten redan konstaterat att producentsammanslutningarnas ökade inblandning i den första bearbetningen hade gjort att de kunde begränsa tillverkarnas inflytande över priserna. I kommissionens analys från 1996 tillstod man inte att förbudet från 1993 för sådana sammanslutningar att utföra den första bearbetningen fick negativa följder för konkurrensen (12). |
| --- | --- |

33.

Otillräcklig konkurrens på marknaden gör att priserna blir snedvridna och hotar bidragsstrategin inom den gemensamma organisationen för marknaden. Generaldirektoratet för jordbruk och generaldirektoratet för fiske fick i februari 1997 ett gemensamt brev från producenter och kooperativförbund som hävdade att problemet med låga priser berodde på bearbetningsmarknadens oligopolstruktur, men denna fråga undersöktes inte vidare vid den tidpunkten. Vid revisionsrättens granskning visade det sig sedan att det förekom konkurrensbegränsande metoder (se punkterna 61–71). I särskild rapport nr 8/1993 hade revisionsrätten redan konstaterat att producentsammanslutningarnas ökade inblandning i den första bearbetningen hade gjort att de kunde begränsa tillverkarnas inflytande över priserna. I kommissionens analys från 1996 tillstod man inte att förbudet från 1993 för sådana sammanslutningar att utföra den första bearbetningen fick negativa följder för konkurrensen (12).

Otillräcklig anpassning av jordbruk och annan politik

| 34. | Den gemensamma organisationen av marknaden för tobak innehåller politiska mål och åtgärder som påverkar andra politikområden. Det är viktigt att se till att de är samstämda, och detta sker vanligtvis genom samråd mellan avdelningar. Dock hölls inget samråd med alla berörda avdelningar under utarbetandet av kommissionens förslag (generaldirektoratet för bistånd och generaldirektoratet för konkurrens). |
| --- | --- |

34.

Den gemensamma organisationen av marknaden för tobak innehåller politiska mål och åtgärder som påverkar andra politikområden. Det är viktigt att se till att de är samstämda, och detta sker vanligtvis genom samråd mellan avdelningar. Dock hölls inget samråd med alla berörda avdelningar under utarbetandet av kommissionens förslag (generaldirektoratet för bistånd och generaldirektoratet för konkurrens).

| 35. | Att exporten av en väsentlig del av den EU-subventionerade tobaken till mycket låga priser kan ha en negativ effekt på utvecklingsländernas export togs inte upp till diskussion med generaldirektoratet för bistånd. Dessa länders export har en mycket stor betydelse för EU:s ansträngningar för att förbättra den ekonomiska situationen i länderna. Till exempel beviljar kommissionen utvecklingsstöd till småskaliga tobaksproducenter i Malawi, där råtobaken står för 70 % av landets exportintäkter. Å andra sidan ger den gemensamma organisationen av marknaden stöd till EU:s tobaksproduktion. Den största delen av denna produktion har inte någon efterfrågan inom EU och därför exporteras den. Detta minskar utvecklingsländernas exportmöjligheter. |
| --- | --- |

35.

Att exporten av en väsentlig del av den EU-subventionerade tobaken till mycket låga priser kan ha en negativ effekt på utvecklingsländernas export togs inte upp till diskussion med generaldirektoratet för bistånd. Dessa länders export har en mycket stor betydelse för EU:s ansträngningar för att förbättra den ekonomiska situationen i länderna. Till exempel beviljar kommissionen utvecklingsstöd till småskaliga tobaksproducenter i Malawi, där råtobaken står för 70 % av landets exportintäkter. Å andra sidan ger den gemensamma organisationen av marknaden stöd till EU:s tobaksproduktion. Den största delen av denna produktion har inte någon efterfrågan inom EU och därför exporteras den. Detta minskar utvecklingsländernas exportmöjligheter.

| 36. | I en rapport om miljöansvar och den gemensamma jordbrukspolitiken som skrevs 1994 för generaldirektoratet för miljö påpekades det att tobakssorterna hade olika behov av bevattning och kväveanvändning och därför påverkade miljön på olika sätt. Bidragssystemet inom den gemensamma organisationen av marknaden uppmuntrar en övergång från soltorkad och mörk lufttorkad tobak till varmlufttorkad och ljus lufttorkad tobak. Detta leder till oönskade miljöeffekter, eftersom de sistnämnda sorterna kräver mer bevattning och/eller gödning. Varmluftstorkning innebär också en högre energikonsumtion. Sådana förändringar är oförenliga både med kommissionens övergripande miljömål och med de särskilda målen för den gemensamma organisationen av marknaden för tobak. Revisionsrätten konstaterade att kommissionen när det gäller 1998 års reform inte fullt ut beaktade de reservationer som generaldirektoratet för miljö hade gjort. Detta var dock det främsta argumentet för kommissionens förslag att avveckla subventionerna till produktionen av råtobak, vilket lades fram för Europeiska rådet i Göteborg 2001. |
| --- | --- |

36.

I en rapport om miljöansvar och den gemensamma jordbrukspolitiken som skrevs 1994 för generaldirektoratet för miljö påpekades det att tobakssorterna hade olika behov av bevattning och kväveanvändning och därför påverkade miljön på olika sätt. Bidragssystemet inom den gemensamma organisationen av marknaden uppmuntrar en övergång från soltorkad och mörk lufttorkad tobak till varmlufttorkad och ljus lufttorkad tobak. Detta leder till oönskade miljöeffekter, eftersom de sistnämnda sorterna kräver mer bevattning och/eller gödning. Varmluftstorkning innebär också en högre energikonsumtion. Sådana förändringar är oförenliga både med kommissionens övergripande miljömål och med de särskilda målen för den gemensamma organisationen av marknaden för tobak. Revisionsrätten konstaterade att kommissionen när det gäller 1998 års reform inte fullt ut beaktade de reservationer som generaldirektoratet för miljö hade gjort. Detta var dock det främsta argumentet för kommissionens förslag att avveckla subventionerna till produktionen av råtobak, vilket lades fram för Europeiska rådet i Göteborg 2001.

| 37. | Kommissionen lyckades inte uppmärksamma rådet på det råd som generaldirektoratet för skatter och tullar (GD Skatter och tullar) hade gett om att subventioner påverkar konsumentpriser (minskar dem). Effekten på konsumentpriserna blir ännu större genom den punktskattepolitik som antagits av de flesta tobaksproducerande medlemsstaterna, som tillämpar en lägre skattesats på sin egen tobak. Till exempel tillämpade Frankrike en minimipunktskattesats på cigaretter gjorda av mörk tobak som tillverkas lokalt. Det är 20 % lägre än den skattesats som tillämpas på importerade cigaretter av ljus tobak. På så sätt gynnar medlemsstaterna sina nationella cigarettmärken som till stor del innehåller subventionerad tobak (13). Som en följd av detta sänktes konsumentpriserna. Enligt officiella källor som Världshälsoorganisationen och Världsbanken (14) innebär lägre priser att konsumtionen ökar, och därmed också antalet tobaksrelaterade sjukdomar. |
| --- | --- |

37.

Kommissionen lyckades inte uppmärksamma rådet på det råd som generaldirektoratet för skatter och tullar (GD Skatter och tullar) hade gett om att subventioner påverkar konsumentpriser (minskar dem). Effekten på konsumentpriserna blir ännu större genom den punktskattepolitik som antagits av de flesta tobaksproducerande medlemsstaterna, som tillämpar en lägre skattesats på sin egen tobak. Till exempel tillämpade Frankrike en minimipunktskattesats på cigaretter gjorda av mörk tobak som tillverkas lokalt. Det är 20 % lägre än den skattesats som tillämpas på importerade cigaretter av ljus tobak. På så sätt gynnar medlemsstaterna sina nationella cigarettmärken som till stor del innehåller subventionerad tobak (13). Som en följd av detta sänktes konsumentpriserna. Enligt officiella källor som Världshälsoorganisationen och Världsbanken (14) innebär lägre priser att konsumtionen ökar, och därmed också antalet tobaksrelaterade sjukdomar.

DEN GEMENSAMMA ORGANISATIONEN AV MARKNADEN HAR INTE UPPNÅTT ÖNSKAD EFFEKT

Målen för de olika åtgärderna har inte uppnåtts

| 38. | Revisionsrätten undersökte om de åtgärder som införts sedan reformen 1998 totalt sett hade lett till att de fastställda målen uppnåtts och fann att de antingen inte hade varit så framgångsrika i många avseenden som det var meningen eller att effekten inte kunde mätas för att avgöra om de hade varit framgångsrika eller inte. |
| --- | --- |

38.

Revisionsrätten undersökte om de åtgärder som införts sedan reformen 1998 totalt sett hade lett till att de fastställda målen uppnåtts och fann att de antingen inte hade varit så framgångsrika i många avseenden som det var meningen eller att effekten inte kunde mätas för att avgöra om de hade varit framgångsrika eller inte.

Stödets effekt på odlarnas inkomster kan inte bedömas

| 39. | Genom att bidragssystemet kompenserar för höjda kostnader var syftet med det att bidra till att göra EU-tobaken mer marknadsmässig och därigenom garantera producenterna en skälig inkomst. Kommissionen definierade inte vad som utgör en ”skälig inkomst” från tobaksodling, fastställde inte några kvantifierbara mål för förbättringar och såg inte heller till att relevant information om produktionskostnader, priser och inkomster från tillförlitliga källor samlades in för att mäta effekten. Därför kunde kommissionen inte bedöma bidragets effekt på odlarnas inkomster totalt sett och på deras levnadsstandard (15). |
| --- | --- |

39.

Genom att bidragssystemet kompenserar för höjda kostnader var syftet med det att bidra till att göra EU-tobaken mer marknadsmässig och därigenom garantera producenterna en skälig inkomst. Kommissionen definierade inte vad som utgör en ”skälig inkomst” från tobaksodling, fastställde inte några kvantifierbara mål för förbättringar och såg inte heller till att relevant information om produktionskostnader, priser och inkomster från tillförlitliga källor samlades in för att mäta effekten. Därför kunde kommissionen inte bedöma bidragets effekt på odlarnas inkomster totalt sett och på deras levnadsstandard (15).

Producenternas beroende av stöd har inte förändrats

| 40. | Bidraget motsvarar cirka 75 % av producenternas inkomster från tobaksproduktionen men har nått nästan 95 % för produktionen av en sort i Italien. Den rörliga delen av bidraget hade som syfte att uppmuntra producenterna att förbättra kvaliteten för att höja värdet på produkten och på så sätt minska beroendet av stöd. Kommissionen antog att producentens kostnader för att förbättra kvaliteten skulle kunna täckas av det rörliga bidraget och högre försäljningspriser och därigenom minska beroendet av subventioner. De uppgifter som kommissionen hade tillgång till visade dock det motsatta. |
| --- | --- |

40.

Bidraget motsvarar cirka 75 % av producenternas inkomster från tobaksproduktionen men har nått nästan 95 % för produktionen av en sort i Italien. Den rörliga delen av bidraget hade som syfte att uppmuntra producenterna att förbättra kvaliteten för att höja värdet på produkten och på så sätt minska beroendet av stöd. Kommissionen antog att producentens kostnader för att förbättra kvaliteten skulle kunna täckas av det rörliga bidraget och högre försäljningspriser och därigenom minska beroendet av subventioner. De uppgifter som kommissionen hade tillgång till visade dock det motsatta.

| 41. | Den information som fanns tillgänglig vid kommissionen 1998 visade att även när det gällde tobak av högre kvalitet täckte inte de försäljningspriser som medlemsstaterna meddelade, tillsammans med EU-bidraget, produktionskostnaderna (se även punkt 48). Dessutom finns det ingen information tillgänglig som visar i vilken omfattning de olika åtgärderna inom den gemensamma organisationen av marknaden skulle ha sänkt beroendet av subventioner. Den senaste marknadsinformationen visar att EU:s genomsnittliga försäljningspriser under 2003 var lägre än 2002, vilket gjorde producenterna mer beroende av subventioner 2003 än 2002. |
| --- | --- |

41.

Den information som fanns tillgänglig vid kommissionen 1998 visade att även när det gällde tobak av högre kvalitet täckte inte de försäljningspriser som medlemsstaterna meddelade, tillsammans med EU-bidraget, produktionskostnaderna (se även punkt 48). Dessutom finns det ingen information tillgänglig som visar i vilken omfattning de olika åtgärderna inom den gemensamma organisationen av marknaden skulle ha sänkt beroendet av subventioner. Den senaste marknadsinformationen visar att EU:s genomsnittliga försäljningspriser under 2003 var lägre än 2002, vilket gjorde producenterna mer beroende av subventioner 2003 än 2002.

Stödets effekt på förbättringen av tobakskvaliteten

| 42. | Enligt generaldirektoratet för jordbruk skulle man kunna mäta förbättringar av kvaliteten inom varje sortgrupp genom att titta på ökningarna av den kvantitet av högkvalitetstobak som producerades. Men detta förutsatte att det fanns en klar och tydlig definition av kvalitetsnormerna och att resultatet skulle kunna mätas kontinuerligt. |
| --- | --- |

42.

Enligt generaldirektoratet för jordbruk skulle man kunna mäta förbättringar av kvaliteten inom varje sortgrupp genom att titta på ökningarna av den kvantitet av högkvalitetstobak som producerades. Men detta förutsatte att det fanns en klar och tydlig definition av kvalitetsnormerna och att resultatet skulle kunna mätas kontinuerligt.

| 43. | Flera faktorer talade emot detta. För det första finns det inget standardiserat graderingssystem, och det finns skillnader mellan medlemsstater när det gäller vilka normer som fastställs för samma tobakssorter. För det andra är det nödvändigt att beakta sammansättningen av producentsammanslutningar och kännetecknen för deras produktion för att kunna mäta förbättringar av kvaliteten över tiden. Effekten av att en lågkvalitetsproducent lämnar en sammanslutning skulle vara att kvaliteten inom den berörda sammanslutningen höjdes även om det inte skulle ske några förbättringar av produktionen av producenterna som helhet. Det gick inte att mäta kvalitetsförbättringarna på grund av förändringarna i producentsammanslutningarna. Till exempel infördes det med 1998 års reform ett minimistorlekskrav för producentsammanslutningar, vilket ledde till en stor omorganisering. Dessutom förändras medlemskapet i de flesta producentsammanslutningar varje år. |
| --- | --- |

43.

Flera faktorer talade emot detta. För det första finns det inget standardiserat graderingssystem, och det finns skillnader mellan medlemsstater när det gäller vilka normer som fastställs för samma tobakssorter. För det andra är det nödvändigt att beakta sammansättningen av producentsammanslutningar och kännetecknen för deras produktion för att kunna mäta förbättringar av kvaliteten över tiden. Effekten av att en lågkvalitetsproducent lämnar en sammanslutning skulle vara att kvaliteten inom den berörda sammanslutningen höjdes även om det inte skulle ske några förbättringar av produktionen av producenterna som helhet. Det gick inte att mäta kvalitetsförbättringarna på grund av förändringarna i producentsammanslutningarna. Till exempel infördes det med 1998 års reform ett minimistorlekskrav för producentsammanslutningar, vilket ledde till en stor omorganisering. Dessutom förändras medlemskapet i de flesta producentsammanslutningar varje år.

| 44. | Det sätt på vilket producentsammanslutningar är organiserade kan motverka en differentiering av det rörliga bidraget. Även om målet med det rörliga bidraget är att uppmuntra odling av tobak av högre kvalitet kan verkligheten se annorlunda ut: om alla producenter i en grupp producerar samma kvalitet (gradering) av en särskild sort fördelas det totala rörliga bidraget som finns tillgängligt för sammanslutningen för den tobakssorten jämnt mellan dem (se även punkt 9). Samma sak gäller om producenterna av en lägre kvalitet av samma sort går samman. Medlemmarna i båda sammanslutningarna får samma belopp av det rörliga bidraget trots att de producerar olika kvalitet. Dessa iakttagelser visar att bidragssystemet inte nödvändigtvis innebär en uppmuntran att förbättra kvaliteten, vilket strider mot målet: det gör det möjligt för producenter att maximera stödet utan att förbättra kvaliteten. Som framgår av vissa fall, som revisionsrättens och kommissionens avdelningar har upptäckt, är de bidrag som betalas ut till bra och dåliga producenter lika stora. |
| --- | --- |

44.

Det sätt på vilket producentsammanslutningar är organiserade kan motverka en differentiering av det rörliga bidraget. Även om målet med det rörliga bidraget är att uppmuntra odling av tobak av högre kvalitet kan verkligheten se annorlunda ut: om alla producenter i en grupp producerar samma kvalitet (gradering) av en särskild sort fördelas det totala rörliga bidraget som finns tillgängligt för sammanslutningen för den tobakssorten jämnt mellan dem (se även punkt 9). Samma sak gäller om producenterna av en lägre kvalitet av samma sort går samman. Medlemmarna i båda sammanslutningarna får samma belopp av det rörliga bidraget trots att de producerar olika kvalitet. Dessa iakttagelser visar att bidragssystemet inte nödvändigtvis innebär en uppmuntran att förbättra kvaliteten, vilket strider mot målet: det gör det möjligt för producenter att maximera stödet utan att förbättra kvaliteten. Som framgår av vissa fall, som revisionsrättens och kommissionens avdelningar har upptäckt, är de bidrag som betalas ut till bra och dåliga producenter lika stora.

Bidragssatserna motsvarar inte tobakskvaliteten

| 45. | Syftet med differentieringen av bidraget mellan olika sortgrupper var att uppmuntra odling av tobakssorter av högre kvalitet: högre bidrag skulle ges för högre kvalitet eftersom den högre kvaliteten medförde högre produktionskostnader. Detta skulle ha krävt att man varje år justerade bidragsnivåerna när det motiverades av förändringar i kostnader och inkomster. Men sedan 1993 har de bidragsnivåer som rådet har fastställt i stor utsträckning varit oförändrade. |
| --- | --- |

45.

Syftet med differentieringen av bidraget mellan olika sortgrupper var att uppmuntra odling av tobakssorter av högre kvalitet: högre bidrag skulle ges för högre kvalitet eftersom den högre kvaliteten medförde högre produktionskostnader. Detta skulle ha krävt att man varje år justerade bidragsnivåerna när det motiverades av förändringar i kostnader och inkomster. Men sedan 1993 har de bidragsnivåer som rådet har fastställt i stor utsträckning varit oförändrade.

| 46. | Eftersom revisionsrätten inte fick tillräckligt ingående information om kostnader och inkomster från kommissionen gjorde revisionsrätten en egen analys för att kontrollera sambandet mellan nivån på det bidrag som betalats ut, kvaliteten på tobaksproduktionen och produktionskostnader. När det gäller 1998 använde revisionsrätten uppgifter som särskilt erhållits från Grekland i fråga om produktionskostnader och uppgifter från kommissionen om försäljningspriser. Analysen grundades enbart på Grekland, eftersom landet hade de mest fullständiga uppgifterna om de sorter som produceras inom EU. |
| --- | --- |

46.

Eftersom revisionsrätten inte fick tillräckligt ingående information om kostnader och inkomster från kommissionen gjorde revisionsrätten en egen analys för att kontrollera sambandet mellan nivån på det bidrag som betalats ut, kvaliteten på tobaksproduktionen och produktionskostnader. När det gäller 1998 använde revisionsrätten uppgifter som särskilt erhållits från Grekland i fråga om produktionskostnader och uppgifter från kommissionen om försäljningspriser. Analysen grundades enbart på Grekland, eftersom landet hade de mest fullständiga uppgifterna om de sorter som produceras inom EU.

| 47. | Med tanke på avsikten att belöna kvalitet och de högre kostnader som det innebar att uppnå denna via bidragssystemet försökte revisionsrätten jämföra kvaliteten på tobaken (som enligt kommissionen skulle avspeglas i försäljningspriserna) med produktionskostnader och nivån på det utbetalade bidraget. Jämförelsen i bilaga 2 visar att bidraget för tobak av högre kvalitet, till exempel av Basmastyp, motsvarade 47 % av produktionskostnaderna medan bidraget för tobak av lägre kvalitet, till exempel av Katerinityp, motsvarade 87 %. Detta stred mot målet att man skulle försöka ersätta en större andel av de högre kostnader som produktionen av tobakssorter av högre kvalitet medför och ge en marginal som producenterna skulle se som en uppmuntran. |
| --- | --- |

47.

Med tanke på avsikten att belöna kvalitet och de högre kostnader som det innebar att uppnå denna via bidragssystemet försökte revisionsrätten jämföra kvaliteten på tobaken (som enligt kommissionen skulle avspeglas i försäljningspriserna) med produktionskostnader och nivån på det utbetalade bidraget. Jämförelsen i bilaga 2 visar att bidraget för tobak av högre kvalitet, till exempel av Basmastyp, motsvarade 47 % av produktionskostnaderna medan bidraget för tobak av lägre kvalitet, till exempel av Katerinityp, motsvarade 87 %. Detta stred mot målet att man skulle försöka ersätta en större andel av de högre kostnader som produktionen av tobakssorter av högre kvalitet medför och ge en marginal som producenterna skulle se som en uppmuntran.

| 48. | Avsikten var att ersättningen av en större andel av produktionskostnaderna skulle ha en positiv effekt på inkomsterna. Men resultaten visar att inkomsten var negativ när det gäller de flesta tobakssorterna i Grekland. Revisionsrätten tittade också på hur tillförlitliga de försäljningspriser var som medlemsstaterna meddelade kommissionen. Som ett resultat av granskningen i flera medlemsstater, inbegripet Grekland, upptäckte revisionsrätten att de genomsnittliga försäljningspriser som meddelades kommissionen faktiskt inte alltid innehöll de tilläggsbelopp som företag som utför den första bearbetningen hade betalat till producenterna eller de tjänster in natura som tillhandahållits (se även punkt 28). Dessa kan utgöra en väsentlig källa till extra ”inkomst” för producenterna, och i en medlemsstat utgjorde sådana tilläggsbetalningar så mycket som 28 %. Detta tyder på att de försäljningspriser som medlemsstaterna meddelade kommissionen kanske inte gav fullständig information om odlarnas avkastning. Kommissionen var således oförmögen att få tillförlitliga uppgifter som den skulle kunna grunda sin förvaltning av tobaksordningen på. |
| --- | --- |

48.

Avsikten var att ersättningen av en större andel av produktionskostnaderna skulle ha en positiv effekt på inkomsterna. Men resultaten visar att inkomsten var negativ när det gäller de flesta tobakssorterna i Grekland. Revisionsrätten tittade också på hur tillförlitliga de försäljningspriser var som medlemsstaterna meddelade kommissionen. Som ett resultat av granskningen i flera medlemsstater, inbegripet Grekland, upptäckte revisionsrätten att de genomsnittliga försäljningspriser som meddelades kommissionen faktiskt inte alltid innehöll de tilläggsbelopp som företag som utför den första bearbetningen hade betalat till producenterna eller de tjänster in natura som tillhandahållits (se även punkt 28). Dessa kan utgöra en väsentlig källa till extra ”inkomst” för producenterna, och i en medlemsstat utgjorde sådana tilläggsbetalningar så mycket som 28 %. Detta tyder på att de försäljningspriser som medlemsstaterna meddelade kommissionen kanske inte gav fullständig information om odlarnas avkastning. Kommissionen var således oförmögen att få tillförlitliga uppgifter som den skulle kunna grunda sin förvaltning av tobaksordningen på.

| 49. | Revisionsrätten analyserade än en gång sambandet mellan bidragsnivån och tobakskvaliteten för 2000. Eftersom uppgifter motsvarande dem för 1998 inte fanns tillgängliga jämförde revisionsrätten genomsnittsbidraget per hektar, tobakssort och medlemsstat med kommissionens kvalitetsgradering av sorter. Detta visade att i fyra av fem medlemsstater motsvarade inte bidraget kvalitetsgraderingen och att det högsta bidraget betalades till sorter av lägre kvalitet. Resultaten presenteras mer utförligt i bilaga 3. |
| --- | --- |

49.

Revisionsrätten analyserade än en gång sambandet mellan bidragsnivån och tobakskvaliteten för 2000. Eftersom uppgifter motsvarande dem för 1998 inte fanns tillgängliga jämförde revisionsrätten genomsnittsbidraget per hektar, tobakssort och medlemsstat med kommissionens kvalitetsgradering av sorter. Detta visade att i fyra av fem medlemsstater motsvarade inte bidraget kvalitetsgraderingen och att det högsta bidraget betalades till sorter av lägre kvalitet. Resultaten presenteras mer utförligt i bilaga 3.

Ansträngningarna för att anpassa produktion och efterfrågan har inte varit framgångsrika

| 50. | För att stabilisera marknaderna och säkra leveranserna är det bland annat meningen att den gemensamma organisationen av marknaden skall anpassa produktionen till EU-marknadens krav. |
| --- | --- |

50.

För att stabilisera marknaderna och säkra leveranserna är det bland annat meningen att den gemensamma organisationen av marknaden skall anpassa produktionen till EU-marknadens krav.

| 51. | En analys av EU:s försörjningsbalans i tabellen visar att den totala inhemska konsumtionen av EU-produktionen inte förändrades nämnvärt mellan 1996 och 2000 då den låg på 40 %. Detaljerade uppgifter per sortgrupp finns inte tillgängliga. Importen har förblivit stabil under hela denna period och legat på 65 %. Det finns ingenting som styrker att den gemensamma organisationen av marknaden har påverkat EU-produktionen när det gäller att anpassa utbudet till efterfrågan. Även om vissa tobakstyper måste importeras skulle en framgångsrik politik på detta område ha lett till att inhemska produkter i viss utsträckning hade ersatt importen, men så var inte fallet. Revisionsrätten konstaterar att kommissionen anser att politiken för den gemensamma organisationen av marknaden har varit framgångsrik även om den medger att det inte fanns tillräckligt med uppgifter tillgängliga och att systemet före 1998 års reform inte var utformat för att lösa de mest uppenbara problemen inom sektorn – dvs. odling av sådan tobak som efterfrågas (se kommissionens svar i punkt 96). |
| --- | --- |

51.

En analys av EU:s försörjningsbalans i tabellen visar att den totala inhemska konsumtionen av EU-produktionen inte förändrades nämnvärt mellan 1996 och 2000 då den låg på 40 %. Detaljerade uppgifter per sortgrupp finns inte tillgängliga. Importen har förblivit stabil under hela denna period och legat på 65 %. Det finns ingenting som styrker att den gemensamma organisationen av marknaden har påverkat EU-produktionen när det gäller att anpassa utbudet till efterfrågan. Även om vissa tobakstyper måste importeras skulle en framgångsrik politik på detta område ha lett till att inhemska produkter i viss utsträckning hade ersatt importen, men så var inte fallet. Revisionsrätten konstaterar att kommissionen anser att politiken för den gemensamma organisationen av marknaden har varit framgångsrik även om den medger att det inte fanns tillräckligt med uppgifter tillgängliga och att systemet före 1998 års reform inte var utformat för att lösa de mest uppenbara problemen inom sektorn – dvs. odling av sådan tobak som efterfrågas (se kommissionens svar i punkt 96).

Utgifter från tobaksfonden har varit begränsade, och det fanns brister i projektförvaltningen

| 52. | Fonden inrättades 1993. Från början finansierades den genom att 0,5 % av bidraget hölls inne, vilket successivt höjdes till 3 %. Den skulle finansiera forskningsprogram och informationskampanjer om tobakskonsumtionens skadeverkningar samt förebyggande åtgärder och botemedel. Fonden skulle också bidra till att styra produktionen mot de minst skadliga tobakssorterna och kvaliteterna. Beroende på vilken typ av verksamhet det var som finansierades förvaltades sådana projekt antingen av generaldirektoratet för jordbruk eller av generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd. Som ett led i reformerna 1998 fördubblades finansieringen av fonden trots att det inte hade förekommit särskilt mycket verksamhet. |
| --- | --- |

52.

Fonden inrättades 1993. Från början finansierades den genom att 0,5 % av bidraget hölls inne, vilket successivt höjdes till 3 %. Den skulle finansiera forskningsprogram och informationskampanjer om tobakskonsumtionens skadeverkningar samt förebyggande åtgärder och botemedel. Fonden skulle också bidra till att styra produktionen mot de minst skadliga tobakssorterna och kvaliteterna. Beroende på vilken typ av verksamhet det var som finansierades förvaltades sådana projekt antingen av generaldirektoratet för jordbruk eller av generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd. Som ett led i reformerna 1998 fördubblades finansieringen av fonden trots att det inte hade förekommit särskilt mycket verksamhet.

| 53. | Revisionsrätten analyserade hur fonden hade utnyttjats. Av bilaga 4 framgår det att betalningar under de första fem åren (1996–2000) i genomsnitt uppgick till 18 % av de tillgängliga medlen, och de tre senaste åren har utnyttjandegraden konstant ökat och uppgick under 2003 till 65 %. Den outnyttjade delen av fonden låg på cirka 68 miljoner euro. |
| --- | --- |

53.

Revisionsrätten analyserade hur fonden hade utnyttjats. Av bilaga 4 framgår det att betalningar under de första fem åren (1996–2000) i genomsnitt uppgick till 18 % av de tillgängliga medlen, och de tre senaste åren har utnyttjandegraden konstant ökat och uppgick under 2003 till 65 %. Den outnyttjade delen av fonden låg på cirka 68 miljoner euro.

| 54. | Även om omfattningen var begränsad upptäckte revisionsrätten brister i projektförvaltningen, till exempel icke stödberättigande utgifter, utbetalningar före kontraktsdatumet eller utanför de perioder som stod i kontrakten, förskottsbetalningar som inte täcktes av garantier, anslagsfördelning i efterhand och kontrakt som endast hade undertecknats av den ena parten. |
| --- | --- |

54.

Även om omfattningen var begränsad upptäckte revisionsrätten brister i projektförvaltningen, till exempel icke stödberättigande utgifter, utbetalningar före kontraktsdatumet eller utanför de perioder som stod i kontrakten, förskottsbetalningar som inte täcktes av garantier, anslagsfördelning i efterhand och kontrakt som endast hade undertecknats av den ena parten.

| 55. | Revisionsrätten konstaterade att generaldirektören för jordbruk i den årliga verksamhetsrapporten för 2002 gjorde en reservation i sin förklaring på grund av att han inte hade uppnått tillräcklig säkerhet om att de medel som hade överförts till fonden sedan 1993 hade utnyttjats enligt principerna för laglighet och sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

55.

Revisionsrätten konstaterade att generaldirektören för jordbruk i den årliga verksamhetsrapporten för 2002 gjorde en reservation i sin förklaring på grund av att han inte hade uppnått tillräcklig säkerhet om att de medel som hade överförts till fonden sedan 1993 hade utnyttjats enligt principerna för laglighet och sund ekonomisk förvaltning.

| 56. | Generaldirektören för generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd däremot uppgav i sin verksamhetsrapport 2001, efter att ha bedömt bristerna i den projektförvaltning som han ansvarade för, att problemen inte var så allvarliga att det fanns anledning att göra en formell reservation. Revisionsrätten konstaterade dock att de brister som upptäckts (punkt 55) främst gällde generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd. |
| --- | --- |

56.

Generaldirektören för generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd däremot uppgav i sin verksamhetsrapport 2001, efter att ha bedömt bristerna i den projektförvaltning som han ansvarade för, att problemen inte var så allvarliga att det fanns anledning att göra en formell reservation. Revisionsrätten konstaterade dock att de brister som upptäckts (punkt 55) främst gällde generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd.

Utgifterna för miljöåtgärder som finansierats genom det särskilda stödet till producentsammanslutningar har varit mycket begränsade

| 57. | Som framgår av punkt 14 ovan infördes det särskilda stödet till producentsammanslutningar delvis för att finansiera miljöverksamheter. Men det specificerades inte hur stor andel av stödet som skulle gå till dessa, och stödet var inte förenat med villkoret att det skulle gå till sådana verksamheter. De utgifter som faktiskt har gällt miljöskyddsverksamhet har varit mycket begränsade. När det gäller det skördeår som det fanns fullständiga uppgifter om vid tiden för granskningen (1999) hade endast 1 av 20 granskade producentsammanslutningar använt stödet till miljöskyddsåtgärder, vilket endast motsvarar 1 % (2 648 euro) av det totala beloppet för det särskilda stöd som den tog emot. |
| --- | --- |

57.

Som framgår av punkt 14 ovan infördes det särskilda stödet till producentsammanslutningar delvis för att finansiera miljöverksamheter. Men det specificerades inte hur stor andel av stödet som skulle gå till dessa, och stödet var inte förenat med villkoret att det skulle gå till sådana verksamheter. De utgifter som faktiskt har gällt miljöskyddsverksamhet har varit mycket begränsade. När det gäller det skördeår som det fanns fullständiga uppgifter om vid tiden för granskningen (1999) hade endast 1 av 20 granskade producentsammanslutningar använt stödet till miljöskyddsåtgärder, vilket endast motsvarar 1 % (2 648 euro) av det totala beloppet för det särskilda stöd som den tog emot.

Systemet för återköp av kvoter har endast haft begränsad framgång

| 58. | För att göra det lättare för producenter att frivilligt lämna tobakssektorn infördes ett system för återköp av kvoter som ger enskilda producenter som vill upphöra med tobaksproduktion möjlighet att sälja sin kvot. Syftet med denna mekanism var att göra det möjligt att omfördela medel inom sektorn och öka den andel som var avsedd till åtgärder som skulle åstadkomma strukturanpassning. Framgången för ett sådant system är beroende av hur attraktiv den ekonomiska ersättningen till deltagarna är. Kommissionen tyckte att det var bäst att fastställa priset till en procentsats av bidraget för en bestämd tidsperiod. Priset fastställdes slutligen till ungefär 23 % av bidraget per ton under en treårsperiod. |
| --- | --- |

58.

För att göra det lättare för producenter att frivilligt lämna tobakssektorn infördes ett system för återköp av kvoter som ger enskilda producenter som vill upphöra med tobaksproduktion möjlighet att sälja sin kvot. Syftet med denna mekanism var att göra det möjligt att omfördela medel inom sektorn och öka den andel som var avsedd till åtgärder som skulle åstadkomma strukturanpassning. Framgången för ett sådant system är beroende av hur attraktiv den ekonomiska ersättningen till deltagarna är. Kommissionen tyckte att det var bäst att fastställa priset till en procentsats av bidraget för en bestämd tidsperiod. Priset fastställdes slutligen till ungefär 23 % av bidraget per ton under en treårsperiod.

| 59. | Som resultatindikator valde kommissionen den kvantitet som erbjöds till försäljning, men den specificerade inte vilka totala nivåer som den ville uppnå. År 2001 kom dock kommissionen fram till att nivån på återköp av kvoter när det gäller skördarna för 1999 och 2000, i detta fall knappt 729 ton eller 0,20 % av den garanterade kvantiteten, var för låg. Därför höjde kommissionen ersättningen till cirka 25 % av bidraget. För soltorkad tobak (grupp V) som stod inför marknadsföringsproblem ökade återköpspriset till 75 % under de första två åren och 50 % av bidraget under det tredje året. År 2002 konstaterade kommissionen att även om utnyttjandet var mycket större än tidigare år hade systemet än en gång inte nått upp till den förväntade effekten, eftersom de återköpta kvoterna fortfarande endast motsvarade cirka 1 % (3 626 ton av 348 844 ton) av den garanterade kvantiteten. Kommissionen har nu ytterligare höjt ersättningsnivån, som i vissa fall kan uppgå till 100 %, förlängt ersättningsperioden från tre till fem år och infört möjligheten till ytterligare finansiering via tobaksfonden. År 2003 var återköpskvantiteten 7 228 ton eller 2 % av den garanterade kvantiteten. Eftersom kommissionen inte fastställde en lämplig ersättningsnivå redan från början tog det längre tid att uppnå systemets mål. |
| --- | --- |

59.

Som resultatindikator valde kommissionen den kvantitet som erbjöds till försäljning, men den specificerade inte vilka totala nivåer som den ville uppnå. År 2001 kom dock kommissionen fram till att nivån på återköp av kvoter när det gäller skördarna för 1999 och 2000, i detta fall knappt 729 ton eller 0,20 % av den garanterade kvantiteten, var för låg. Därför höjde kommissionen ersättningen till cirka 25 % av bidraget. För soltorkad tobak (grupp V) som stod inför marknadsföringsproblem ökade återköpspriset till 75 % under de första två åren och 50 % av bidraget under det tredje året. År 2002 konstaterade kommissionen att även om utnyttjandet var mycket större än tidigare år hade systemet än en gång inte nått upp till den förväntade effekten, eftersom de återköpta kvoterna fortfarande endast motsvarade cirka 1 % (3 626 ton av 348 844 ton) av den garanterade kvantiteten. Kommissionen har nu ytterligare höjt ersättningsnivån, som i vissa fall kan uppgå till 100 %, förlängt ersättningsperioden från tre till fem år och infört möjligheten till ytterligare finansiering via tobaksfonden. År 2003 var återköpskvantiteten 7 228 ton eller 2 % av den garanterade kvantiteten. Eftersom kommissionen inte fastställde en lämplig ersättningsnivå redan från början tog det längre tid att uppnå systemets mål.

Initiativet att uppmuntra alternativa verksamheter genom strukturfonderna har varit missriktat

| 60. | För att tobaksproducenter skulle uppmuntras att överväga alternativa verksamheter blev det genom 1998 års reform av den gemensamma organisationen av marknaden för tobak för första gången möjligt att låta åtgärder för att ställa om tobaksproducerande områden till andra verksamheter ingå i programmen för landsbygdsutveckling (16). Men granskningen visade att de åtgärder inom tobakssektorn som vidtagits i Extremadura i Spanien och i Umbrien i Italien medgav ökad produktivitet och försäljning i stället för en övergång till andra verksamheter. I de regioner i Grekland (Etoloakamania, Trakien och Östra Makedonien) och Italien (Kampanien) som hade störst behov av hjälp när de skulle ställa om till andra verksamheter fanns det inga åtgärder alls som gällde tobaksproduktionen. Detta visar att initiativet inte ledde till att målet uppnåddes. |
| --- | --- |

60.

För att tobaksproducenter skulle uppmuntras att överväga alternativa verksamheter blev det genom 1998 års reform av den gemensamma organisationen av marknaden för tobak för första gången möjligt att låta åtgärder för att ställa om tobaksproducerande områden till andra verksamheter ingå i programmen för landsbygdsutveckling (16). Men granskningen visade att de åtgärder inom tobakssektorn som vidtagits i Extremadura i Spanien och i Umbrien i Italien medgav ökad produktivitet och försäljning i stället för en övergång till andra verksamheter. I de regioner i Grekland (Etoloakamania, Trakien och Östra Makedonien) och Italien (Kampanien) som hade störst behov av hjälp när de skulle ställa om till andra verksamheter fanns det inga åtgärder alls som gällde tobaksproduktionen. Detta visar att initiativet inte ledde till att målet uppnåddes.

Systemet med nationella kvotreserver har inte varit framgångsrikt

| 61. | I reformen 1998 försökte man införa en ökad flexibilitet i kvotsystemet. Det blev lättare att överföra garanterade kvantiteter mellan olika tobakssortgrupper på nationell nivå och att överföra produktionskvoter mellan enskilda producenter. Ett annat initiativ var att det infördes ett system av nationella kvotreserver som skulle upprättas genom obligatoriska årliga avdrag på upp till 2 % av de kvoter som tilldelats producenterna. Syftet var att uppmuntra producenter att gå över till andra grödor och/eller andra sortgrupper och att ställa om sina jordbruksföretag. Reserverna skulle fördelas till befintliga eller nya producenter på grundval av objektiva nationella kriterier. |
| --- | --- |

61.

I reformen 1998 försökte man införa en ökad flexibilitet i kvotsystemet. Det blev lättare att överföra garanterade kvantiteter mellan olika tobakssortgrupper på nationell nivå och att överföra produktionskvoter mellan enskilda producenter. Ett annat initiativ var att det infördes ett system av nationella kvotreserver som skulle upprättas genom obligatoriska årliga avdrag på upp till 2 % av de kvoter som tilldelats producenterna. Syftet var att uppmuntra producenter att gå över till andra grödor och/eller andra sortgrupper och att ställa om sina jordbruksföretag. Reserverna skulle fördelas till befintliga eller nya producenter på grundval av objektiva nationella kriterier.

| 62. | Innan denna nya åtgärd vidtogs ökade producenterna sin effektivitet genom omstrukturering, närmare bestämt genom att köpa kvoter direkt från andra odlare. Eftersom de nationella kvotreserverna hade inrättats genom tvång utan någon ekonomisk ersättning var producenterna inte särskilt benägna att fortsätta strukturera om sina jordbruksföretag genom att köpa ytterligare kvoter. Det berodde på att de skulle förlora en del av dem genom de årliga avdragen utan ersättning. |
| --- | --- |

62.

Innan denna nya åtgärd vidtogs ökade producenterna sin effektivitet genom omstrukturering, närmare bestämt genom att köpa kvoter direkt från andra odlare. Eftersom de nationella kvotreserverna hade inrättats genom tvång utan någon ekonomisk ersättning var producenterna inte särskilt benägna att fortsätta strukturera om sina jordbruksföretag genom att köpa ytterligare kvoter. Det berodde på att de skulle förlora en del av dem genom de årliga avdragen utan ersättning.

| 63. | Trots dessa olika åtgärder upptäckte kommissionen att merparten av producenterna fortfarande inte hade tillräckligt med kvoter för att kunna garantera jordbruksföretagens livskraft. De påtvingade minskningarna av dessa kvoter för att skapa nationella reserver förvärrade situationen. På samma sätt var nivån på anslagen från de nationella reserverna otillräcklig för att garantera nya producenters livskraft. År 2001 konstaterade kommissionen att genomförandet av denna åtgärd på nationell nivå hade visat sig vara otillräcklig för att uppnå målen och föreslog att man skulle slopa den. Trots att man hade påvisat att åtgärden hade misslyckats ville inte rådet att den skulle slopas och beslutade i stället att göra den frivillig för medlemsstaterna. Det är bara Belgien, Portugal och Österrike som för närvarande använder systemet. |
| --- | --- |

63.

Trots dessa olika åtgärder upptäckte kommissionen att merparten av producenterna fortfarande inte hade tillräckligt med kvoter för att kunna garantera jordbruksföretagens livskraft. De påtvingade minskningarna av dessa kvoter för att skapa nationella reserver förvärrade situationen. På samma sätt var nivån på anslagen från de nationella reserverna otillräcklig för att garantera nya producenters livskraft. År 2001 konstaterade kommissionen att genomförandet av denna åtgärd på nationell nivå hade visat sig vara otillräcklig för att uppnå målen och föreslog att man skulle slopa den. Trots att man hade påvisat att åtgärden hade misslyckats ville inte rådet att den skulle slopas och beslutade i stället att göra den frivillig för medlemsstaterna. Det är bara Belgien, Portugal och Österrike som för närvarande använder systemet.

Medlemsstaterna har inte utnyttjat auktionssystemet för odlingskontrakt

| 64. | För att förbättra konkurrensen, som man konstaterade var otillräcklig, och garantera att kontraktspriserna speglade marknadsvillkoren införde kommissionen ett frivilligt auktionssystem för odlingskontrakt för medlemsstaterna. Detta gjorde att producenterna kunde bjuda ut sina befintliga odlingskontrakt på marknaden för den första bearbetningen och få bästa möjliga pris, vilket måste ligga minst 10 % högre än kontraktspriset för att vara stödberättigande. Enligt åtgärden skall odlingskontrakten inbegripa de priser som skall betalas till producenterna, och de måste ingås innan tobaken har producerats, vilket i vissa fall kan betyda nästan ett år före leverans. Företag som utför den första bearbetningen är vanligtvis försiktiga när de sätter sina priser, och i kontrakten ingår det ofta tilläggsbetalningar, ibland okvantifierade, efter leverans. Men ett auktionssystem enligt vilket fullständiga och slutliga betalningsvillkor måste fastställas lång tid i förväg gör det omöjligt att använda en sådan försiktig metod. |
| --- | --- |

64.

För att förbättra konkurrensen, som man konstaterade var otillräcklig, och garantera att kontraktspriserna speglade marknadsvillkoren införde kommissionen ett frivilligt auktionssystem för odlingskontrakt för medlemsstaterna. Detta gjorde att producenterna kunde bjuda ut sina befintliga odlingskontrakt på marknaden för den första bearbetningen och få bästa möjliga pris, vilket måste ligga minst 10 % högre än kontraktspriset för att vara stödberättigande. Enligt åtgärden skall odlingskontrakten inbegripa de priser som skall betalas till producenterna, och de måste ingås innan tobaken har producerats, vilket i vissa fall kan betyda nästan ett år före leverans. Företag som utför den första bearbetningen är vanligtvis försiktiga när de sätter sina priser, och i kontrakten ingår det ofta tilläggsbetalningar, ibland okvantifierade, efter leverans. Men ett auktionssystem enligt vilket fullständiga och slutliga betalningsvillkor måste fastställas lång tid i förväg gör det omöjligt att använda en sådan försiktig metod.

| 65. | Åtgärden visade sig vara impopulär inom sektorn, och hittills har ingen medlemsstat utnyttjat den. Därför har inte heller åtgärdsmålet uppnåtts. |
| --- | --- |

65.

Åtgärden visade sig vara impopulär inom sektorn, och hittills har ingen medlemsstat utnyttjat den. Därför har inte heller åtgärdsmålet uppnåtts.

Man har inte lyckats förenkla administrationen

| 66. | För att administrationen skulle förenklas ersattes den årliga tilldelningen av produktionskvoter till enskilda producenter i 1998 års reform av fördelning av produktionskvoter vart tredje år till producentsammanslutningar och enskilda producenter. Men inrättandet av en nationell kvotreserv genom årliga avdrag från producenternas kvoter har gjort att man varje år måste ändra kvoterna och lämna aktuella kvotredogörelser. Som ett resultat av sina undersökningar i medlemsstaterna upptäckte revisionsrätten att de nationella myndigheterna i praktiken hade fått en ökad arbetsbelastning jämfört med hur det var före reformen. |
| --- | --- |

66.

För att administrationen skulle förenklas ersattes den årliga tilldelningen av produktionskvoter till enskilda producenter i 1998 års reform av fördelning av produktionskvoter vart tredje år till producentsammanslutningar och enskilda producenter. Men inrättandet av en nationell kvotreserv genom årliga avdrag från producenternas kvoter har gjort att man varje år måste ändra kvoterna och lämna aktuella kvotredogörelser. Som ett resultat av sina undersökningar i medlemsstaterna upptäckte revisionsrätten att de nationella myndigheterna i praktiken hade fått en ökad arbetsbelastning jämfört med hur det var före reformen.

Olämpliga prisavtal

| 67. | I artikel 81 i EG-fördraget fastställs principerna för att upprätthålla konkurrens. Rent allmänt är alla avtal mellan företag och samordnade förfaranden som har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen inom den gemensamma marknaden förbjudna. I september 2003 fastställde domstolen att ”upprätthållandet av en effektiv konkurrens på marknaden för jordbruksprodukter utgör en av målsättningarna för den gemensamma jordbrukspolitiken” (17). I enlighet med detta skall marknaden se till att de priser som producenterna får speglar normal konkurrens. |
| --- | --- |

67.

I artikel 81 i EG-fördraget fastställs principerna för att upprätthålla konkurrens. Rent allmänt är alla avtal mellan företag och samordnade förfaranden som har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen inom den gemensamma marknaden förbjudna. I september 2003 fastställde domstolen att ”upprätthållandet av en effektiv konkurrens på marknaden för jordbruksprodukter utgör en av målsättningarna för den gemensamma jordbrukspolitiken” (17). I enlighet med detta skall marknaden se till att de priser som producenterna får speglar normal konkurrens.

| 68. | I de främsta producerande medlemsstaterna fann revisionsrätten dokument som den ansåg var olämpliga prisavtal mellan företag som utför den första bearbetningen och/eller producentsammanslutningar. De avtal som granskades innehöll ett pristak som inte är förenligt med fördraget eftersom det begränsar konkurrensen. |
| --- | --- |

68.

I de främsta producerande medlemsstaterna fann revisionsrätten dokument som den ansåg var olämpliga prisavtal mellan företag som utför den första bearbetningen och/eller producentsammanslutningar. De avtal som granskades innehöll ett pristak som inte är förenligt med fördraget eftersom det begränsar konkurrensen.

| 69. | Till exempel i Spanien, utöver olika prisavtal, bekräftade de nationella myndigheterna för revisionsrätten att efter statsmonopolets upplösning ingår företag som utför den första bearbetningen numera kontrakt med producenter som motsvarar deras produktionskapacitet. Revisionsrätten drar slutsatsen att villkoren i kontrakten mellan producentsammanslutningar och företag som utför den första bearbetningen fastställs i enlighet med företagens produktionskapacitet och inte på grundval av priskonkurrens. |
| --- | --- |

69.

Till exempel i Spanien, utöver olika prisavtal, bekräftade de nationella myndigheterna för revisionsrätten att efter statsmonopolets upplösning ingår företag som utför den första bearbetningen numera kontrakt med producenter som motsvarar deras produktionskapacitet. Revisionsrätten drar slutsatsen att villkoren i kontrakten mellan producentsammanslutningar och företag som utför den första bearbetningen fastställs i enlighet med företagens produktionskapacitet och inte på grundval av priskonkurrens.

| 70. | I Italien har odlare och företag som utför den första bearbetningen av tradition varit nära sammankopplade. Revisionsrätten upptäckte att det fanns ett övergripande prisavtal på tre år mellan producentsammanslutningar och organisationer för företag som utför den första bearbetningen, vilka motsvarar ungefär 85 % av råtobaksproduktionen. I dessa avtal fastställs priserna utan fri konkurrens mellan de berörda parterna. I Grekland informerade de nationella myndigheterna, producentsammanslutningar och organisationer för företag som utför den första bearbetningen både revisionsrätten och kommissionen om att det fanns kollektiva avtal som gällde prisvillkoren för odlingskontrakt som omfattade hela industrin. |
| --- | --- |

70.

I Italien har odlare och företag som utför den första bearbetningen av tradition varit nära sammankopplade. Revisionsrätten upptäckte att det fanns ett övergripande prisavtal på tre år mellan producentsammanslutningar och organisationer för företag som utför den första bearbetningen, vilka motsvarar ungefär 85 % av råtobaksproduktionen. I dessa avtal fastställs priserna utan fri konkurrens mellan de berörda parterna. I Grekland informerade de nationella myndigheterna, producentsammanslutningar och organisationer för företag som utför den första bearbetningen både revisionsrätten och kommissionen om att det fanns kollektiva avtal som gällde prisvillkoren för odlingskontrakt som omfattade hela industrin.

| 71. | De metoder som beskrivs ovan begränsar eller undanröjer i värsta fall priskonkurrensen. Revisionsrätten har meddelat kommissionen sina resultat om sådana avtal. Generaldirektoratet för konkurrens utreder nu alla berörda fall. |
| --- | --- |

71.

De metoder som beskrivs ovan begränsar eller undanröjer i värsta fall priskonkurrensen. Revisionsrätten har meddelat kommissionen sina resultat om sådana avtal. Generaldirektoratet för konkurrens utreder nu alla berörda fall.

Förfarandena för att förbättra kontrollen var inte ändamålsenliga

| 72. | De kontroller som medlemsstaterna skall utföra syftar till att garantera att målen för den gemensamma organisationen av marknaden uppnås och att utgifterna betalas i enlighet med bestämmelserna. För att komma till rätta med de oriktigheter som tidigare upptäckts av kommissionen i samband med förfarandena för godkännandet av räkenskaperna, särskilt i Grekland och Italien, infördes det genom reformen nya förfaranden för att skärpa kontrollerna. Förhandsgodkännande av företag som utför den första bearbetningen infördes för att se till att de var ekonomiskt sunda och verkligen utförde den första bearbetningen. På så sätt undvek man spekulativa transaktioner av mellanhänder på bekostnad av producenternas inkomster. Särskilda kontroller per sort och gröda av de arealer där producenterna hade uppgett att de odlade tobak infördes också för att se till att de som begärde ersättning själva hade odlat den tobak som de begärde stöd för. Granskningen av hur man tillämpade dessa förfaranden och andra kontroller som skall utföras enligt den gemensamma organisationen av marknaden visade att det fanns brister som beskrivs nedan. |
| --- | --- |

72.

De kontroller som medlemsstaterna skall utföra syftar till att garantera att målen för den gemensamma organisationen av marknaden uppnås och att utgifterna betalas i enlighet med bestämmelserna. För att komma till rätta med de oriktigheter som tidigare upptäckts av kommissionen i samband med förfarandena för godkännandet av räkenskaperna, särskilt i Grekland och Italien, infördes det genom reformen nya förfaranden för att skärpa kontrollerna. Förhandsgodkännande av företag som utför den första bearbetningen infördes för att se till att de var ekonomiskt sunda och verkligen utförde den första bearbetningen. På så sätt undvek man spekulativa transaktioner av mellanhänder på bekostnad av producenternas inkomster. Särskilda kontroller per sort och gröda av de arealer där producenterna hade uppgett att de odlade tobak infördes också för att se till att de som begärde ersättning själva hade odlat den tobak som de begärde stöd för. Granskningen av hur man tillämpade dessa förfaranden och andra kontroller som skall utföras enligt den gemensamma organisationen av marknaden visade att det fanns brister som beskrivs nedan.

Åsidosättande av bestämmelserna

| 73. | I bilaga 5 finns en sammanfattning av de fall av åsidosättande av föreskrivna kontroller och undersökningar som revisionsrätten upptäckte vid granskningarna i de fem medlemsstater som besöktes. De främsta resultaten beskrivs nedan och refererar till de olika kolumnerna i bilagan:






  a) | De organ som ansvarar för kontrollerna var inte alltid tillräckligt oberoende för att kunna garantera tillförlitliga resultat. I Grekland var det nationella organ som ansvarade för rådgivningen till tobaksproducenter fram till 2001 även ansvarigt för de kontrollfunktioner som gällde producenter och företag som utför den första bearbetningen i enlighet med den gemensamma organisationen av marknaden. Detta ledde till en intressekonflikt och till att organet inte kunde utföra sina kontroller i fullständigt oberoende. Trots att kommissionen upptäckte problemet 1994 tog man inte itu med det förrän 2002, då ansvaret för kontrollen flyttades över till ett annat organ. I Italien fortsätter de som ansvarar för att genomföra kontroller och undersökningar att varva detta arbete med rådgivning till producenterna (kolumn 1). |
| --- | --- | --- |

73.

I bilaga 5 finns en sammanfattning av de fall av åsidosättande av föreskrivna kontroller och undersökningar som revisionsrätten upptäckte vid granskningarna i de fem medlemsstater som besöktes. De främsta resultaten beskrivs nedan och refererar till de olika kolumnerna i bilagan:

a)

De organ som ansvarar för kontrollerna var inte alltid tillräckligt oberoende för att kunna garantera tillförlitliga resultat. I Grekland var det nationella organ som ansvarade för rådgivningen till tobaksproducenter fram till 2001 även ansvarigt för de kontrollfunktioner som gällde producenter och företag som utför den första bearbetningen i enlighet med den gemensamma organisationen av marknaden. Detta ledde till en intressekonflikt och till att organet inte kunde utföra sina kontroller i fullständigt oberoende. Trots att kommissionen upptäckte problemet 1994 tog man inte itu med det förrän 2002, då ansvaret för kontrollen flyttades över till ett annat organ. I Italien fortsätter de som ansvarar för att genomföra kontroller och undersökningar att varva detta arbete med rådgivning till producenterna (kolumn 1).

| b) | Det utfördes inga administrativa dubbelkontroller av skiftena för att förhindra att stöd betalas ut två gånger för samma skörd eller så gav de inga tillförlitliga resultat (kolumn 2). Dessutom visade det sig att de obligatoriska kontrollerna av arealer som odlas av enskilda producenter inte hade utförts i Grekland (kolumn 3.2), vilket utsatte gemenskapen för risken att ett produktionsstöd för tobak och ett arealstöd för andra grödor skulle begäras för en och samma jordlott (falska fordringar). Andra fall upptäcktes i Grekland och Italien (kolumn 4) där man i strid med en dom av domstolen 1997 företog kontroller på plats av tobaksodlingar efter det att tobaken hade skördats (18) vilket gjorde dem verkningslösa. |
| --- | --- |

b)

Det utfördes inga administrativa dubbelkontroller av skiftena för att förhindra att stöd betalas ut två gånger för samma skörd eller så gav de inga tillförlitliga resultat (kolumn 2). Dessutom visade det sig att de obligatoriska kontrollerna av arealer som odlas av enskilda producenter inte hade utförts i Grekland (kolumn 3.2), vilket utsatte gemenskapen för risken att ett produktionsstöd för tobak och ett arealstöd för andra grödor skulle begäras för en och samma jordlott (falska fordringar). Andra fall upptäcktes i Grekland och Italien (kolumn 4) där man i strid med en dom av domstolen 1997 företog kontroller på plats av tobaksodlingar efter det att tobaken hade skördats (18) vilket gjorde dem verkningslösa.

| c) | Kontroller vid företag som utför den första bearbetningen för att garantera att tobaken inte undgår övervakning utan att först ha bearbetats gjordes antingen inte alls eller inte i enlighet med bestämmelserna eller så dokumenterades de inte ordentligt (kolumnerna 7 och 8). Därför hade man inte uppnått tillräcklig säkerhet om att stöd inte betalades ut för råtobak som deklarerats mer än en gång eller för tobak som importerats från tredjeländer och som inte berättigar till stöd. |
| --- | --- |

c)

Kontroller vid företag som utför den första bearbetningen för att garantera att tobaken inte undgår övervakning utan att först ha bearbetats gjordes antingen inte alls eller inte i enlighet med bestämmelserna eller så dokumenterades de inte ordentligt (kolumnerna 7 och 8). Därför hade man inte uppnått tillräcklig säkerhet om att stöd inte betalades ut för råtobak som deklarerats mer än en gång eller för tobak som importerats från tredjeländer och som inte berättigar till stöd.

| d) | Vissa producentsammanslutningar uppfyllde inte de villkor för erkännande som måste föregå berättigande till särskilt stöd, använde stödet för icke stödberättigande ändamål eller lyckades inte uppnå additionalitet eftersom det särskilda stödet användes till att finansiera befintliga administrativa åtgärder i stället för nya verksamheter (kolumnerna 9, 10, 12 och 13). |
| --- | --- |

d)

Vissa producentsammanslutningar uppfyllde inte de villkor för erkännande som måste föregå berättigande till särskilt stöd, använde stödet för icke stödberättigande ändamål eller lyckades inte uppnå additionalitet eftersom det särskilda stödet användes till att finansiera befintliga administrativa åtgärder i stället för nya verksamheter (kolumnerna 9, 10, 12 och 13).

| e) | Man lyckades inte alltid följa förbudet för producentsammanslutningar att utföra den första bearbetningen. Detta är ett särskilt krav i de förordningar som infördes 1993 för att förhindra att konkurrensen snedvrids och att övervakningen försvåras (kolumn 11). |
| --- | --- |

e)

Man lyckades inte alltid följa förbudet för producentsammanslutningar att utföra den första bearbetningen. Detta är ett särskilt krav i de förordningar som infördes 1993 för att förhindra att konkurrensen snedvrids och att övervakningen försvåras (kolumn 11).

| f) | Bidrag och särskilt stöd beviljades för odlingskontrakt som ingåtts efter den fastställda tidsfristen eller som inte innehöll de uppgifter som krävs för att tobaken skall vara berättigad till stöd (kolumnerna 14 och 15). |
| --- | --- |

f)

Bidrag och särskilt stöd beviljades för odlingskontrakt som ingåtts efter den fastställda tidsfristen eller som inte innehöll de uppgifter som krävs för att tobaken skall vara berättigad till stöd (kolumnerna 14 och 15).

| 74. | Revisionsrätten konstaterar att i juni 2004 hade kommissionen ännu inte slutfört sitt arbete och sett till att det gjordes finansiella korrigeringar där det ansågs nödvändigt (Spanien, Grekland och Italien). |
| --- | --- |

74.

Revisionsrätten konstaterar att i juni 2004 hade kommissionen ännu inte slutfört sitt arbete och sett till att det gjordes finansiella korrigeringar där det ansågs nödvändigt (Spanien, Grekland och Italien).

ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING AV DEN REFORMERADE GEMENSAMMA ORGANISATIONEN AV MARKNADEN

Övervakning

Kommissionens granskning av medlemsstaternas kontroller

| 75. | Revisionsrätten granskade det arbete som hade gjorts beträffande tobaksstöd i samband med förfarandet för granskningen och godkännandet av räkenskaperna enligt vilket kommissionen skall utföra kontroller för att se om medlemsstaterna har tolkat och tillämpat de föreskrifter som gäller stödsystemen på ett korrekt sätt (19). Direktoratet för revision vid generaldirektoratet för jordbruk avlade kontrollbesök avseende tobakssektorn i fyra medlemsstater efter 1998 års reform, och vid detta besök gjordes de nyckelkontroller som anges i bilaga 6. |
| --- | --- |

75.

Revisionsrätten granskade det arbete som hade gjorts beträffande tobaksstöd i samband med förfarandet för granskningen och godkännandet av räkenskaperna enligt vilket kommissionen skall utföra kontroller för att se om medlemsstaterna har tolkat och tillämpat de föreskrifter som gäller stödsystemen på ett korrekt sätt (19). Direktoratet för revision vid generaldirektoratet för jordbruk avlade kontrollbesök avseende tobakssektorn i fyra medlemsstater efter 1998 års reform, och vid detta besök gjordes de nyckelkontroller som anges i bilaga 6.

| 76. | Revisionsrätten anser dock att på grundval av kommissionens riktlinjer för hur man beräknar de ekonomiska följderna när beslut skall fattas om godkännande och avslutande av räkenskaperna för EUGFJ:s garantisektion borde man ha beaktat och klassificerat ett antal andra kontroller som ”nyckelkontroller” (se bilaga 7). Dessa nyckelkontroller bör undersökas under granskningen i samband med avslutandet av räkenskaperna så att man kan uppnå rimlig säkerhet om att räkenskaperna är korrekta. |
| --- | --- |

76.

Revisionsrätten anser dock att på grundval av kommissionens riktlinjer för hur man beräknar de ekonomiska följderna när beslut skall fattas om godkännande och avslutande av räkenskaperna för EUGFJ:s garantisektion borde man ha beaktat och klassificerat ett antal andra kontroller som ”nyckelkontroller” (se bilaga 7). Dessa nyckelkontroller bör undersökas under granskningen i samband med avslutandet av räkenskaperna så att man kan uppnå rimlig säkerhet om att räkenskaperna är korrekta.

| 77. | Enligt de detaljerade bestämmelserna skall medlemsstaterna kontrollera vattenhalten i den tobak för vilken stödbidrag söks. Detta behövs för att man skall kunna kontrollera de tillåtna nivåerna för tobakssorter och för att beräkna vikten på den tobak för vilken stöd kan sökas. Vid revisionsrättens granskning av registren i Grekland visade det sig att de vattenkontroller som hade utförts för skördarna 1999–2001 inte hade gjorts i enlighet med lagstiftningen, och det gjordes inte heller några justeringar av vikten. Ytterligare utredningar som revisionsrätten gjorde visade att det inte hade utförts korrekta kontroller sedan 1993. Detta kan förklara varför problemet inte upptäcktes vid kommissionens kontroller. Direktoratet för revision vid generaldirektoratet för jordbruk informerades via olika källor om detta men hade beslutat att inte göra några finansiella korrigeringar trots att reglerna systematiskt hade åsidosatts. Korrigeringsnivån skulle ha legat på mellan 2 % och 10 % (20) och hade kunnat tillämpas på alla stödansökningar under den perioden om man hade föreskrivit den. |
| --- | --- |

77.

Enligt de detaljerade bestämmelserna skall medlemsstaterna kontrollera vattenhalten i den tobak för vilken stödbidrag söks. Detta behövs för att man skall kunna kontrollera de tillåtna nivåerna för tobakssorter och för att beräkna vikten på den tobak för vilken stöd kan sökas. Vid revisionsrättens granskning av registren i Grekland visade det sig att de vattenkontroller som hade utförts för skördarna 1999–2001 inte hade gjorts i enlighet med lagstiftningen, och det gjordes inte heller några justeringar av vikten. Ytterligare utredningar som revisionsrätten gjorde visade att det inte hade utförts korrekta kontroller sedan 1993. Detta kan förklara varför problemet inte upptäcktes vid kommissionens kontroller. Direktoratet för revision vid generaldirektoratet för jordbruk informerades via olika källor om detta men hade beslutat att inte göra några finansiella korrigeringar trots att reglerna systematiskt hade åsidosatts. Korrigeringsnivån skulle ha legat på mellan 2 % och 10 % (20) och hade kunnat tillämpas på alla stödansökningar under den perioden om man hade föreskrivit den.

| 78. | Inom ramen för 1998 års förslag till reformer föreslog kommissionen att man skulle slopa kravet på kontroll eftersom det var otydligt och svårt. I de reformer som slutligen antogs av rådet behölls och skärptes dock detta krav. År 2000 uttryckte kommissionen sin avsikt att vidta korrigeringar vid fall av åsidosättande av bestämmelserna, men enbart när det gällde framtida förseelser. Revisionsrätten konstaterar att eftersom EUGFJ för åren 1997 och framåt ännu inte har avslutats är det fortfarande möjligt att vidta korrigerande åtgärder för dessa år. |
| --- | --- |

78.

Inom ramen för 1998 års förslag till reformer föreslog kommissionen att man skulle slopa kravet på kontroll eftersom det var otydligt och svårt. I de reformer som slutligen antogs av rådet behölls och skärptes dock detta krav. År 2000 uttryckte kommissionen sin avsikt att vidta korrigeringar vid fall av åsidosättande av bestämmelserna, men enbart när det gällde framtida förseelser. Revisionsrätten konstaterar att eftersom EUGFJ för åren 1997 och framåt ännu inte har avslutats är det fortfarande möjligt att vidta korrigerande åtgärder för dessa år.

Otillräcklig övervakning under budgetförfarandet

| 79. | Budgetförordningen föreskriver att det årliga budgetförfarandet bör garantera att ”frigörande av gemenskapsmedel föregås av en värdering som syftar till att trygga att de fördelar de frigjorda medlen kommer att leda till motsvarar beloppet av de antagna medlen”. Den kräver vidare att alla pågående åtgärder ”skall granskas regelbundet” så att man kan försäkra sig om att de fortfarande är berättigade. |
| --- | --- |

79.

Budgetförordningen föreskriver att det årliga budgetförfarandet bör garantera att ”frigörande av gemenskapsmedel föregås av en värdering som syftar till att trygga att de fördelar de frigjorda medlen kommer att leda till motsvarar beloppet av de antagna medlen”. Den kräver vidare att alla pågående åtgärder ”skall granskas regelbundet” så att man kan försäkra sig om att de fortfarande är berättigade.

| 80. | Vid granskningen av kommissionens budgetförslag för tobakssektorn mellan 1999 och 2002 (21) visade det sig att de var repetitiva och saknade en utvärdering som grundade sig på de kriterier som anges ovan. |
| --- | --- |

80.

Vid granskningen av kommissionens budgetförslag för tobakssektorn mellan 1999 och 2002 (21) visade det sig att de var repetitiva och saknade en utvärdering som grundade sig på de kriterier som anges ovan.

Medlemsstaterna och kommissionen lämnade in ofullständiga uppgifter

| 81. | För att kunna garantera en effektiv och ändamålsenlig övervakning av marknaden behöver kommissionen relevanta, korrekta, fullständiga och objektiva uppgifter i tid. Detta är viktigt inte enbart för att kommissionen i sin roll som förvaltare behöver få reda på om åtgärderna måste ändras, utan också för att den skall kunna veta när den är skyldig att offentliggöra uppgifter som skall användas av berörda parter. Detta gjordes dock inte, vilket redovisas nedan. |
| --- | --- |

81.

För att kunna garantera en effektiv och ändamålsenlig övervakning av marknaden behöver kommissionen relevanta, korrekta, fullständiga och objektiva uppgifter i tid. Detta är viktigt inte enbart för att kommissionen i sin roll som förvaltare behöver få reda på om åtgärderna måste ändras, utan också för att den skall kunna veta när den är skyldig att offentliggöra uppgifter som skall användas av berörda parter. Detta gjordes dock inte, vilket redovisas nedan.

| 82. | Enligt förordningarna för den gemensamma organisationen av marknaden (22) skall medlemsstaterna lämna in uppgifter om de odlade arealerna, antalet kontrakt, kvantiteter, producenter och företag som utför den första bearbetningen och även om beräknad och faktisk produktion så att kommissionen kan övervaka tobaksmarknaden. Detta krav efterlevdes i regel på ett tillfredsställande sätt. Medlemsstaterna är också skyldiga att lämna in uppgifter om odlingskontrakten i fråga om priser, företag som utför den första bearbetningen, producenter, kvoter och berörda arealer. Efter skörden skall även kompletterande uppgifter om leveranser, försäljning och lager av tobak lämnas in. När det gäller skörden 1999 var det enbart Tyskland – en liten producent – som lämnade in uppgifterna i tid. När det gäller skörden 2000 lämnade alla medlemsstater utom Italien in uppgifterna. När det gäller skördarna 2001 och 2002 förvärrades läget, och det var endast tre respektive fyra medlemsstater som lämnade in uppgifter i tid. |
| --- | --- |

82.

Enligt förordningarna för den gemensamma organisationen av marknaden (22) skall medlemsstaterna lämna in uppgifter om de odlade arealerna, antalet kontrakt, kvantiteter, producenter och företag som utför den första bearbetningen och även om beräknad och faktisk produktion så att kommissionen kan övervaka tobaksmarknaden. Detta krav efterlevdes i regel på ett tillfredsställande sätt. Medlemsstaterna är också skyldiga att lämna in uppgifter om odlingskontrakten i fråga om priser, företag som utför den första bearbetningen, producenter, kvoter och berörda arealer. Efter skörden skall även kompletterande uppgifter om leveranser, försäljning och lager av tobak lämnas in. När det gäller skörden 1999 var det enbart Tyskland – en liten producent – som lämnade in uppgifterna i tid. När det gäller skörden 2000 lämnade alla medlemsstater utom Italien in uppgifterna. När det gäller skördarna 2001 och 2002 förvärrades läget, och det var endast tre respektive fyra medlemsstater som lämnade in uppgifter i tid.

| 83. | Kommissionen är skyldig att i tid offentliggöra aktuella förteckningar över företag som utför den första bearbetningen och som är behöriga att ingå odlingskontrakt (23). Granskningen visade att kommissionen endast offentliggjorde sådana förteckningar efter det att tidsfristen för att underteckna kontrakt hade gått ut. Detta gjorde att producenter och producentsammanslutningar riskerade att ingå kontrakt med icke godkända företag som utför den första bearbetningen och förlora rätten till stöd. |
| --- | --- |

83.

Kommissionen är skyldig att i tid offentliggöra aktuella förteckningar över företag som utför den första bearbetningen och som är behöriga att ingå odlingskontrakt (23). Granskningen visade att kommissionen endast offentliggjorde sådana förteckningar efter det att tidsfristen för att underteckna kontrakt hade gått ut. Detta gjorde att producenter och producentsammanslutningar riskerade att ingå kontrakt med icke godkända företag som utför den första bearbetningen och förlora rätten till stöd.

| 84. | Enligt 1998 års reform var kommissionen skyldig att före den 1 april 2002 lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om hur den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak fungerade. Med tanke på att de uppgifter som kommissionen hade begärt in inte skulle räcka för att skriva den rapport som krävdes begärdes ytterligare information in från medlemsstaterna. Kommissionen utförde ytterligare arbete för att kunna lämna de nödvändiga faktauppgifterna. Dessa bearbetades och meddelades Europaparlamentet och rådet i en rapport i november 2002 (24). |
| --- | --- |

84.

Enligt 1998 års reform var kommissionen skyldig att före den 1 april 2002 lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om hur den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak fungerade. Med tanke på att de uppgifter som kommissionen hade begärt in inte skulle räcka för att skriva den rapport som krävdes begärdes ytterligare information in från medlemsstaterna. Kommissionen utförde ytterligare arbete för att kunna lämna de nödvändiga faktauppgifterna. Dessa bearbetades och meddelades Europaparlamentet och rådet i en rapport i november 2002 (24).

I den externa utvärderingen konstaterades det att den gemensamma organisationen av marknaden inte uppnådde förväntad effekt

| 85. | Kommissionen anlitade externa konsulter som gjorde en analys/utvärdering av marknaden under perioden 1993–2001. Resultaten i deras rapport, som offentliggjordes i oktober (25), liknar revisionsrättens resultat. Utvärderingsrapporten bestod av en grundlig utvärdering med en ingående bedömning av effekten av den gemensamma organisationen av marknaden. |
| --- | --- |

85.

Kommissionen anlitade externa konsulter som gjorde en analys/utvärdering av marknaden under perioden 1993–2001. Resultaten i deras rapport, som offentliggjordes i oktober (25), liknar revisionsrättens resultat. Utvärderingsrapporten bestod av en grundlig utvärdering med en ingående bedömning av effekten av den gemensamma organisationen av marknaden.

| 86. | I rapporten drogs följande slutsatser:






  a) | Avsaknaden av tillförlitliga uppgifter gjorde att det inte gick att göra en kvantitativ utvärdering av effekten av den gemensamma organisationen av marknaden på balansen mellan tillgång och efterfrågan. |
| --- | --- | --- |

86.

I rapporten drogs följande slutsatser:

a)

Avsaknaden av tillförlitliga uppgifter gjorde att det inte gick att göra en kvantitativ utvärdering av effekten av den gemensamma organisationen av marknaden på balansen mellan tillgång och efterfrågan.

| b) | Systemet med garanterad kvantitet hade gjort det möjligt att kontrollera produktionen och ökat flexibiliteten. |
| --- | --- |

b)

Systemet med garanterad kvantitet hade gjort det möjligt att kontrollera produktionen och ökat flexibiliteten.

| c) | Kommissionens val av metod för att mäta förbättringar av tobakskvaliteten kunde ifrågasättas. Kommissionen hade priset som enda indikator för kvaliteten, men enligt utvärderaren spelade andra faktorer också en viktig roll. Uppgifterna om kvalitet/pris var inte enhetliga och i hög grad subjektiva. Tillämpningen av de rörliga bidragen och därmed också deras effekt varierade kraftigt beroende på medlemsstat. I stället för att göra direkta mätningar intervjuade konsulterna personer som är verksamma inom tobakssektorn och frågade om de var övertygade om att kvaliteten hade förbättrats. Av deras svar framgick det att det hade skett en del förbättringar av kvaliteten på den tobak som producerades. |
| --- | --- |

c)

Kommissionens val av metod för att mäta förbättringar av tobakskvaliteten kunde ifrågasättas. Kommissionen hade priset som enda indikator för kvaliteten, men enligt utvärderaren spelade andra faktorer också en viktig roll. Uppgifterna om kvalitet/pris var inte enhetliga och i hög grad subjektiva. Tillämpningen av de rörliga bidragen och därmed också deras effekt varierade kraftigt beroende på medlemsstat. I stället för att göra direkta mätningar intervjuade konsulterna personer som är verksamma inom tobakssektorn och frågade om de var övertygade om att kvaliteten hade förbättrats. Av deras svar framgick det att det hade skett en del förbättringar av kvaliteten på den tobak som producerades.

| d) | Målet att garantera odlarna en skälig inkomst kunde inte utvärderas exakt eftersom de uppgifter som konsulterna använde hade vissa begränsningar. De konstaterade att med undantag av en region hade jordbruksföretag med diversifierad verksamhet en bättre inkomst än de som enbart var specialiserade på tobaksproduktion. |
| --- | --- |

d)

Målet att garantera odlarna en skälig inkomst kunde inte utvärderas exakt eftersom de uppgifter som konsulterna använde hade vissa begränsningar. De konstaterade att med undantag av en region hade jordbruksföretag med diversifierad verksamhet en bättre inkomst än de som enbart var specialiserade på tobaksproduktion.

| e) | När det gällde tobaksstödets effekt på den ekonomiska verksamheten och sysselsättningen i landsbygdområden varierade resultaten beroende på situationen i de enskilda regionerna. Det gick inte att säga huruvida den gemensamma organisationen av marknaden på ett markant sätt hade förbättrat livskvaliteten, även om det var uppenbart att situationen skulle ha varit värre utan stöd. |
| --- | --- |

e)

När det gällde tobaksstödets effekt på den ekonomiska verksamheten och sysselsättningen i landsbygdområden varierade resultaten beroende på situationen i de enskilda regionerna. Det gick inte att säga huruvida den gemensamma organisationen av marknaden på ett markant sätt hade förbättrat livskvaliteten, även om det var uppenbart att situationen skulle ha varit värre utan stöd.

| f) | Den gemensamma organisationen av marknaden hade inte haft någon betydande effekt på folkhälsan, och cigarettkonsumtionen hade inte påverkats. |
| --- | --- |

f)

Den gemensamma organisationen av marknaden hade inte haft någon betydande effekt på folkhälsan, och cigarettkonsumtionen hade inte påverkats.

| g) | Trots att förvaltningen i allmänhet var effektivare, särskilt när det gällde att minska kostnader och tidsåtgången och öka insynen i bidragsförvaltningen, kvarstod brister i systemet, till exempel ett överdrivet byråkratiskt förhållningssätt till verksamheterna och ekonomisk press på producentsammanslutningarna som berodde på tidsfördröjningen mellan beräkning och utbetalning av det rörliga bidraget. |
| --- | --- |

g)

Trots att förvaltningen i allmänhet var effektivare, särskilt när det gällde att minska kostnader och tidsåtgången och öka insynen i bidragsförvaltningen, kvarstod brister i systemet, till exempel ett överdrivet byråkratiskt förhållningssätt till verksamheterna och ekonomisk press på producentsammanslutningarna som berodde på tidsfördröjningen mellan beräkning och utbetalning av det rörliga bidraget.

| 87. | Revisionsrätten anser att det allmänna budskap som framträder i rapporten är att den gemensamma organisationen av marknaden inte har medfört någon markant positiv förändring på de flesta områdena (eller att det inte kan dras någon slutsats om detta i brist på relevanta uppgifter) även om det kontinuerliga stödet gör att odlarna kan överleva. Inte ens i dag (26) är en tobaksproduktion utan stöd genomförbar för tobaksproducenterna. |
| --- | --- |

87.

Revisionsrätten anser att det allmänna budskap som framträder i rapporten är att den gemensamma organisationen av marknaden inte har medfört någon markant positiv förändring på de flesta områdena (eller att det inte kan dras någon slutsats om detta i brist på relevanta uppgifter) även om det kontinuerliga stödet gör att odlarna kan överleva. Inte ens i dag (26) är en tobaksproduktion utan stöd genomförbar för tobaksproducenterna.

NY REFORM AV DEN GEMENSAMMA ORGANISATIONEN AV MARKNADEN

Bedömning av alternativen när det gäller reformen av den gemensamma organisationen av marknaden

| 88. | I juli 2002 offentliggjorde kommissionen sin halvtidsöversyn av den gemensamma jordbrukspolitiken i dess helhet. Den föreslog en ny strategi för en hållbar utveckling som innebar att man skulle frikoppla stödet från produktionen och stödja jordbrukarna genom en stödordning som grundade sig på de stödbetalningar som jordbrukarna tidigare hade fått under en referensperiod. Rådet bad kommissionen att före utgången av september 2003 lägga fram ett särskilt förslag om tobak som motsvarade den nya strategin. För att underbygga förslaget utförde kommissionen en utökad konsekvensbedömning av alternativen för marknadsreformen. Kommissionen övervägde följande tre alternativ:






  a) | Förlängning av den nuvarande gemensamma organisationen av marknaden. |
| --- | --- | --- |

88.

I juli 2002 offentliggjorde kommissionen sin halvtidsöversyn av den gemensamma jordbrukspolitiken i dess helhet. Den föreslog en ny strategi för en hållbar utveckling som innebar att man skulle frikoppla stödet från produktionen och stödja jordbrukarna genom en stödordning som grundade sig på de stödbetalningar som jordbrukarna tidigare hade fått under en referensperiod. Rådet bad kommissionen att före utgången av september 2003 lägga fram ett särskilt förslag om tobak som motsvarade den nya strategin. För att underbygga förslaget utförde kommissionen en utökad konsekvensbedömning av alternativen för marknadsreformen. Kommissionen övervägde följande tre alternativ:

a)

Förlängning av den nuvarande gemensamma organisationen av marknaden.

| b) | Frikoppling av stödet enligt principerna i reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

b)

Frikoppling av stödet enligt principerna i reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken.

| c) | Gradvis avveckling av stödet under en tioårsperiod. |
| --- | --- |

c)

Gradvis avveckling av stödet under en tioårsperiod.

| 89. | Kommissionen kom fram till att varken alternativ a eller c skulle göra det möjligt att uppfylla den gemensamma jordbrukspolitikens nya mål eller lösa problemen i den nuvarande gemensamma organisationen av marknaden. Den beslutade att alternativ b däremot skulle ge ett enklare och effektivare stöd till jordbruksinkomsterna samtidigt som man undvek de oönskade effekterna av det nuvarande systemet som är kopplat till produktionen, till exempel bibehållande av en produktion som inte har någon marknad inom EU och eventuella komplikationer vid förhandlingarna med Världshandelsorganisationen (WHO). |
| --- | --- |

89.

Kommissionen kom fram till att varken alternativ a eller c skulle göra det möjligt att uppfylla den gemensamma jordbrukspolitikens nya mål eller lösa problemen i den nuvarande gemensamma organisationen av marknaden. Den beslutade att alternativ b däremot skulle ge ett enklare och effektivare stöd till jordbruksinkomsterna samtidigt som man undvek de oönskade effekterna av det nuvarande systemet som är kopplat till produktionen, till exempel bibehållande av en produktion som inte har någon marknad inom EU och eventuella komplikationer vid förhandlingarna med Världshandelsorganisationen (WHO).

| 90. | Kommissionen planerade att gradvis frikoppla det befintliga stödet från produktionen under en treårsperiod i kombination med en avveckling av tobaksfonden (som samtidigt skulle fortsätta att finansiera antirökningskampanjer). En särskild budgetpost skulle upprättas för omstrukturering i tobaksproducerande områden. |
| --- | --- |

90.

Kommissionen planerade att gradvis frikoppla det befintliga stödet från produktionen under en treårsperiod i kombination med en avveckling av tobaksfonden (som samtidigt skulle fortsätta att finansiera antirökningskampanjer). En särskild budgetpost skulle upprättas för omstrukturering i tobaksproducerande områden.

| 91. | Den godkända reformen skall börja gälla från 2006 i samband med att alla eller delar av det nuvarande tobaksbidraget övergår till berättigande till samlat gårdsstöd. Vid fullt genomförande kommer reformen att innebära att 50 % av det nuvarande tobaksproduktionsbidraget övergår till samlat gårdsstöd och 50 % till omstrukturering. Man förväntar sig att odlingen av mindre vinstgivande tobakssorter kommer att upphöra på kort sikt och att jordbrukarna kommer att uppmuntras att ställa om till andra former av markanvändning. |
| --- | --- |

91.

Den godkända reformen skall börja gälla från 2006 i samband med att alla eller delar av det nuvarande tobaksbidraget övergår till berättigande till samlat gårdsstöd. Vid fullt genomförande kommer reformen att innebära att 50 % av det nuvarande tobaksproduktionsbidraget övergår till samlat gårdsstöd och 50 % till omstrukturering. Man förväntar sig att odlingen av mindre vinstgivande tobakssorter kommer att upphöra på kort sikt och att jordbrukarna kommer att uppmuntras att ställa om till andra former av markanvändning.

Hur reformen skall kunna komma till rätta med de brister som upptäcktes vid granskningen

| 92. | Reformen skulle kunna medföra att det inhemska utbudet i högre grad anpassas till efterfrågan. Producenten skulle inte längre ha någon sporre till att odla tobak främst för att få bidrag. Producenterna skulle uppmuntras till att tillgodose efterfrågan på marknaden. Det kommer inte längre att behövas en produktionströskel för att styra produktionen. Reformen kommer också att innebära att produktionskvotsystemet avskaffas och därmed också behovet av överföring av kvoter, återköp av kvoter och kvotreserver. |
| --- | --- |

92.

Reformen skulle kunna medföra att det inhemska utbudet i högre grad anpassas till efterfrågan. Producenten skulle inte längre ha någon sporre till att odla tobak främst för att få bidrag. Producenterna skulle uppmuntras till att tillgodose efterfrågan på marknaden. Det kommer inte längre att behövas en produktionströskel för att styra produktionen. Reformen kommer också att innebära att produktionskvotsystemet avskaffas och därmed också behovet av överföring av kvoter, återköp av kvoter och kvotreserver.

| 93. | En förstärkning av strukturåtgärder skulle också kunna förbättra livskraften hos de jordbruksföretag som odlar tobak och som fram till i dag har hindrats av det stelbenta produktionskvotsystemet. Detta bör också förbättra yrkesutbildningen av producenter och göra det möjligt för dem att förbättra produktionsteknikerna och kvaliteten på produktionen. |
| --- | --- |

93.

En förstärkning av strukturåtgärder skulle också kunna förbättra livskraften hos de jordbruksföretag som odlar tobak och som fram till i dag har hindrats av det stelbenta produktionskvotsystemet. Detta bör också förbättra yrkesutbildningen av producenter och göra det möjligt för dem att förbättra produktionsteknikerna och kvaliteten på produktionen.

| 94. | Övergången till systemet med samlat gårdsstöd och systemet med ömsesidig överensstämmelse kommer att göra att betalningarna blir beroende av att miljökraven uppfylls och kommer därmed att ersätta det nuvarande ineffektiva systemet som är kopplat till det särskilda stödet till producentsammanslutningar. |
| --- | --- |

94.

Övergången till systemet med samlat gårdsstöd och systemet med ömsesidig överensstämmelse kommer att göra att betalningarna blir beroende av att miljökraven uppfylls och kommer därmed att ersätta det nuvarande ineffektiva systemet som är kopplat till det särskilda stödet till producentsammanslutningar.

| 95. | Slutligen kommer förslaget att innebära att man avvecklar ett av jordbruksstödssystemets dyraste och mest komplexa kontrollsystem. |
| --- | --- |

95.

Slutligen kommer förslaget att innebära att man avvecklar ett av jordbruksstödssystemets dyraste och mest komplexa kontrollsystem.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

Slutsatser

| 96. | Revisionsrätten beklagar att kommissionen är inkonsekvent i sina svar, vilket försvårar läsningen av denna rapport. |
| --- | --- |

96.

Revisionsrätten beklagar att kommissionen är inkonsekvent i sina svar, vilket försvårar läsningen av denna rapport.

Otillräcklig förberedelse av reformförslagen 1998

| 97. | Kommissionens förslag till reform 1998 grundades på otillförlitliga uppgifter, och dess marknadsanalys var bristfällig. Tobaksproduktionens betydelse för sysselsättningen byggde på inaktuella och oförenliga uppgifter, och det kunde inte bevisas att bidragssystemet hade den effekten att produktionen fick högre kvalitet och att utbudet i högre grad anpassades till efterfrågan, även om möjligheterna att göra det var begränsade. Kommissionen kunde inte lägga fram något bevis som stöd för sitt påstående att bättre ”kvalitet” skulle leda till högre marknadspriser och göra producenterna mindre beroende av subventioner. Påståendet att odling av alternativa grödor inte var möjlig motsades i en undersökning i ett stort producentland. Slutligen hade samarbetet mellan avdelningarna vid kommissionen varit otillräckligt och lett till att den gemensamma organisationen av marknaden för tobak inte var tillräckligt anpassad till EU:s utvecklings-, miljö- och skattepolitik. På grund av dessa brister vidtogs politiska åtgärder som i hög grad var olämpliga för tobaksmarknaden, och det gick inte att motivera en fortsättning av det befintliga stödsystemet (se punkterna 20–37). |
| --- | --- |

97.

Kommissionens förslag till reform 1998 grundades på otillförlitliga uppgifter, och dess marknadsanalys var bristfällig. Tobaksproduktionens betydelse för sysselsättningen byggde på inaktuella och oförenliga uppgifter, och det kunde inte bevisas att bidragssystemet hade den effekten att produktionen fick högre kvalitet och att utbudet i högre grad anpassades till efterfrågan, även om möjligheterna att göra det var begränsade. Kommissionen kunde inte lägga fram något bevis som stöd för sitt påstående att bättre ”kvalitet” skulle leda till högre marknadspriser och göra producenterna mindre beroende av subventioner. Påståendet att odling av alternativa grödor inte var möjlig motsades i en undersökning i ett stort producentland. Slutligen hade samarbetet mellan avdelningarna vid kommissionen varit otillräckligt och lett till att den gemensamma organisationen av marknaden för tobak inte var tillräckligt anpassad till EU:s utvecklings-, miljö- och skattepolitik. På grund av dessa brister vidtogs politiska åtgärder som i hög grad var olämpliga för tobaksmarknaden, och det gick inte att motivera en fortsättning av det befintliga stödsystemet (se punkterna 20–37).

Den gemensamma organisationen av marknaden fick inte önskad effekt

| 98. | Redan från början var åtgärderna inom den gemensamma organisationen av marknaden i hög grad olämpliga på grund av de svagheter som beskrivs ovan, och de visade sig också vara ineffektiva på de flesta områdena. Även om klimatförhållandena inte medger produktion som täcker all efterfrågan inom EU hade bidragssystemet inte någon framgång när det gällde att öka EU-produktionen av den kvalitetstobak som för närvarande efterfrågas. Därför förändrade det inte producenternas beroende av stöd (stödet motsvarar ungefär 75 % av deras inkomster). Dessutom och i strid med målen har systemet uppmuntrat produktion av lågkvalitetstobak som i vissa fall överkompenseras trots att den inte har någon marknad inom EU. |
| --- | --- |

98.

Redan från början var åtgärderna inom den gemensamma organisationen av marknaden i hög grad olämpliga på grund av de svagheter som beskrivs ovan, och de visade sig också vara ineffektiva på de flesta områdena. Även om klimatförhållandena inte medger produktion som täcker all efterfrågan inom EU hade bidragssystemet inte någon framgång när det gällde att öka EU-produktionen av den kvalitetstobak som för närvarande efterfrågas. Därför förändrade det inte producenternas beroende av stöd (stödet motsvarar ungefär 75 % av deras inkomster). Dessutom och i strid med målen har systemet uppmuntrat produktion av lågkvalitetstobak som i vissa fall överkompenseras trots att den inte har någon marknad inom EU.

| 99. | Åtgärder för att underlätta för odlare att frivilligt lämna tobakssektorn och övergå till alternativ odling genom systemet för återköp hade inte någon framgång (ungefär 1 % 2002 och 2 % 2003 av den garanterade kvantiteten) på grund av att det inte fanns någon sporre till att göra det. Konkurrensen på marknaden ökade inte genom auktionssystemet för odlingskontrakt, eftersom det inte användes. Dessutom hotades den fria konkurrensen av olämpliga prisavtal i EU:s tre största producentländer. Framstegen var små när det gällde att uppnå målen att inrikta produktionen mot mindre skadliga tobakssorter, uppmuntra alternativa ekonomiska verksamheter och skydda miljön. Tobaksfonden underutnyttjades de första åren. Dessutom kännetecknades fondens begränsade utgifter av brister i projektförvaltningen (se punkterna 38–73). |
| --- | --- |

99.

Åtgärder för att underlätta för odlare att frivilligt lämna tobakssektorn och övergå till alternativ odling genom systemet för återköp hade inte någon framgång (ungefär 1 % 2002 och 2 % 2003 av den garanterade kvantiteten) på grund av att det inte fanns någon sporre till att göra det. Konkurrensen på marknaden ökade inte genom auktionssystemet för odlingskontrakt, eftersom det inte användes. Dessutom hotades den fria konkurrensen av olämpliga prisavtal i EU:s tre största producentländer. Framstegen var små när det gällde att uppnå målen att inrikta produktionen mot mindre skadliga tobakssorter, uppmuntra alternativa ekonomiska verksamheter och skydda miljön. Tobaksfonden underutnyttjades de första åren. Dessutom kännetecknades fondens begränsade utgifter av brister i projektförvaltningen (se punkterna 38–73).

| 100. | Kommissionen utförde kontroller för att se till att stödordningen tillämpades och tolkades korrekt av medlemsstaterna. Revisionsrätten anser att detta arbete borde ha utsträckts till att även omfatta de nyckelkontroller som anges i bilaga 7. Det fattades inget beslut om godkännande av räkenskaperna före juni 2004, och därför vidtog inte kommissionen korrigerande åtgärder när så krävdes. |
| --- | --- |

100.

Kommissionen utförde kontroller för att se till att stödordningen tillämpades och tolkades korrekt av medlemsstaterna. Revisionsrätten anser att detta arbete borde ha utsträckts till att även omfatta de nyckelkontroller som anges i bilaga 7. Det fattades inget beslut om godkännande av räkenskaperna före juni 2004, och därför vidtog inte kommissionen korrigerande åtgärder när så krävdes.

Övervakning och utvärdering

| 101. | Övervakningen av de framsteg som gjorts i genomförandet av den gemensamma organisationen av marknaden var bristfällig på grund av att de uppgifter som fanns tillgängliga var otillräckliga. Dessutom var de granskningar som utfördes under det årliga budgetförfarandet och som är nödvändiga för att motivera fortsatta marknadsåtgärder otillräckliga (se punkterna 74–83). |
| --- | --- |

101.

Övervakningen av de framsteg som gjorts i genomförandet av den gemensamma organisationen av marknaden var bristfällig på grund av att de uppgifter som fanns tillgängliga var otillräckliga. Dessutom var de granskningar som utfördes under det årliga budgetförfarandet och som är nödvändiga för att motivera fortsatta marknadsåtgärder otillräckliga (se punkterna 74–83).

| 102. | De rapporter som Europaparlamentet och rådet krävde från kommissionen för att kunna bedöma ändamålsenligheten i 1998 års reformer var försenade. Resultaten av det arbetet meddelades i november 2002 och september 2003. Det har nu fattats beslut om ytterligare en reform. Den 22 april 2004 fattade rådet (jordbruk) ett beslut om att reformera stödet till tobakssektorn från grunden. Enligt beslutet skall tobaksstödet helt och hållet frikopplas från produktionen från 2010 och framåt (se punkterna 84–99). |
| --- | --- |

102.

De rapporter som Europaparlamentet och rådet krävde från kommissionen för att kunna bedöma ändamålsenligheten i 1998 års reformer var försenade. Resultaten av det arbetet meddelades i november 2002 och september 2003. Det har nu fattats beslut om ytterligare en reform. Den 22 april 2004 fattade rådet (jordbruk) ett beslut om att reformera stödet till tobakssektorn från grunden. Enligt beslutet skall tobaksstödet helt och hållet frikopplas från produktionen från 2010 och framåt (se punkterna 84–99).

Rekommendationer

| 103. | Eftersom situationen för tobaksproduktionen inte har förändrats på något väsentligt sätt genom åren (obalans på marknaden, jordbruksföretag utan någon livskraft m.m.) bör kommissionen fullfölja sin strategi att prioritera folkhälsan och en hållbar utveckling framför (i detta fall) tobaksproduktion vars livskraft är diskutabel. Revisionsrätten anser att dess iakttagelser visar att kommissionen försummade tillfället 1998 att föreslå en reform av marknaden på det sätt som nu planeras. |
| --- | --- |

103.

Eftersom situationen för tobaksproduktionen inte har förändrats på något väsentligt sätt genom åren (obalans på marknaden, jordbruksföretag utan någon livskraft m.m.) bör kommissionen fullfölja sin strategi att prioritera folkhälsan och en hållbar utveckling framför (i detta fall) tobaksproduktion vars livskraft är diskutabel. Revisionsrätten anser att dess iakttagelser visar att kommissionen försummade tillfället 1998 att föreslå en reform av marknaden på det sätt som nu planeras.

| 104. | Kommissionen bör komma till rätta med de brister som upptäcktes i samband med förberedelsen av reformen 1998 och försöka se till att alla reformförslag underbyggs med tillräckliga, relevanta och tillförlitliga uppgifter och att förslagens effekt på sektorn analyseras. |
| --- | --- |

104.

Kommissionen bör komma till rätta med de brister som upptäcktes i samband med förberedelsen av reformen 1998 och försöka se till att alla reformförslag underbyggs med tillräckliga, relevanta och tillförlitliga uppgifter och att förslagens effekt på sektorn analyseras.

| 105. | I och med rådets godkännande av reformen 2004 har dock rådet valt att fortsätta med partiellt stöd till tobakssektorn mellan 2006 och 2009, även om det totala stödpaketet kommer att fördelas på ett annat sätt. Trots de förbättringar som reformen bör leda till bör kommissionen se till att den övervakar och beaktar det faktum att den tobak som produceras inom EU inte kan uppfylla all efterfrågan, att EU-produktionen inte är livskraftig utan stöd, att den gemensamma organisationen av marknaden för tobaksproduktion är en av de dyraste marknadsorganisationerna, att tobaksproduktionen inte är i linje med EU:s utvecklingspolitiska mål i fråga om folkhälsa och en hållbar utveckling och slutligen att marknadspriserna har snedvridits genom konkurrensbegränsande metoder. |
| --- | --- |

105.

I och med rådets godkännande av reformen 2004 har dock rådet valt att fortsätta med partiellt stöd till tobakssektorn mellan 2006 och 2009, även om det totala stödpaketet kommer att fördelas på ett annat sätt. Trots de förbättringar som reformen bör leda till bör kommissionen se till att den övervakar och beaktar det faktum att den tobak som produceras inom EU inte kan uppfylla all efterfrågan, att EU-produktionen inte är livskraftig utan stöd, att den gemensamma organisationen av marknaden för tobaksproduktion är en av de dyraste marknadsorganisationerna, att tobaksproduktionen inte är i linje med EU:s utvecklingspolitiska mål i fråga om folkhälsa och en hållbar utveckling och slutligen att marknadspriserna har snedvridits genom konkurrensbegränsande metoder.

| 106. | Det är under dessa omständigheter som revisionsrätten välkomnar kommissionens reformförslag såsom de antagits av rådet. Men revisionsrätten vill påpeka att eftersom den stödbaserade produktionen kommer att avvecklas bör kommissionen komma till rätta med de brister som påtalas i denna rapport. Att det samtidigt kommer att finnas producenter som får stöd som är kopplat till produktionen och andra producenter som får en schablonmässig klumpsumma kan medföra risken att producenterna samarbetar för att maximera de stöd som finns tillgängliga enligt båda systemen för att sedan dela upp dem mellan sig. |
| --- | --- |

106.

Det är under dessa omständigheter som revisionsrätten välkomnar kommissionens reformförslag såsom de antagits av rådet. Men revisionsrätten vill påpeka att eftersom den stödbaserade produktionen kommer att avvecklas bör kommissionen komma till rätta med de brister som påtalas i denna rapport. Att det samtidigt kommer att finnas producenter som får stöd som är kopplat till produktionen och andra producenter som får en schablonmässig klumpsumma kan medföra risken att producenterna samarbetar för att maximera de stöd som finns tillgängliga enligt båda systemen för att sedan dela upp dem mellan sig.

| 107. | Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen följer upp resultatet av sin utredning av konkurrensbegränsande beteende och, om detta beteende bekräftas, agerar på lämpligt sätt. Medlemsstaternas underlåtenhet att utföra de kontroller som krävs bör också följas upp, och korrigerande åtgärder bör vidtas när så är motiverat. |
| --- | --- |

107.

Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen följer upp resultatet av sin utredning av konkurrensbegränsande beteende och, om detta beteende bekräftas, agerar på lämpligt sätt. Medlemsstaternas underlåtenhet att utföra de kontroller som krävs bör också följas upp, och korrigerande åtgärder bör vidtas när så är motiverat.

Denna rapport har antagits av revisionsrätten vid dess sammanträde i Luxemburg den 21 juli 2004.

För revisionsrätten

Juan Manuel FABRA VALLÉS

Ordförande

---

(1)  Rådets förordning (EG) nr 864/2004 (EUT L 161, 30.4.2004, s. 48).

1

(2)  Rådets förordning (EEG) nr 727/70 (EGT L 94, 28.4.1970, s. 1).

2

(3)  Rådets förordning (EEG) nr 2075/92 (EGT L 215, 30.7.1992, s. 70).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1636/98 (EGT L 210, 28.7.1998, s. 23).

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 864/2004.

5

(6)  Med undantag av sortgrupp V för vilken bidraget sänktes med 10 % från skördeår 2002 och framåt.

6

(7)  Den rörliga delen har höjts successivt från 1999 och framåt.

7

(8)  Särskild rapport nr 3/87 om den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak (EGT C 297, 6.11.1987, s. 1). Särskild rapport nr 8/93 om den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak (EGT C 65, 2.3.1994, s. 1). Årsrapport för 1996 (EGT C 348, 18.11.1997, s. 83).

8

(9)  Ständiga kommittén för tobak som inrättades av den rådgivande kommittén för specialiserade produktionsgrenar enligt kommissionens beslut 98/235/EG. Denna kommitté består av experter som företräder producenter, handlare, företag som utför den första bearbetningen, tillverkare och konsumenter.

9

(10)  Kommissionens beslut nr C(92) 3126/ för ett pilot- och demonstrationsprojekt enligt artikel 8 i rådets förordning (EEG) nr 4256/88 (EGT L 374, 31.12.1998, s. 25). (Projekt nr 92.EL.06002.)

10

(11)  Helmico SA (1995) Slutrapport om projekt nr 92 EL.06002.

11

(12)  Förordning (EEG) nr 84/93 (EGT L 12, 20.1.1993, s. 5).

12

(13)  Denna situation bekräftas av Europeiska domstolens avgörande av den 27 februari 2002, mål C-302/00 kommissionen mot Franska republiken, om differentierad beskattning av mörk tobak och tobak av Virginiatyp.

13

(14)  The WHO Framework Convention on Tobacco Control, World Bank Economics of tobacco toolkit: ”Economic Analysis of Tobacco Demand.”

14

(15)  I den utvärderingsrapport som kommissionen hänvisar till beaktas inte inkomster från biverksamheter, vilket är nödvändigt om man skall utvärdera odlarnas samlade inkomster och deras levnadsstandard.

15

(16)  Rådets förordning (EG) nr 1257/1999 (EGT L 160, 26.6.1999, s. 80).

16

(17)  Mål C-137/00.

17

(18)  Domstolen drog slutsatsen i sin dom i mål C-46/97, Republiken Grekland mot Europeiska gemenskapernas kommission, att om kontroller på plats av tobaksfälten skall anses vara ändamålsenliga måste de utföras när tobaken fortfarande finns på fältet. Eftersom de grekiska myndigheterna företog kontrollerna efter skörden måste Grekland godta en schablonmässig sänkning med 2 % av det beviljade årsbidraget.

18

(19)  Rådets förordning (EG) nr 1258/1999 (EGT L 160, 26.6.1999, s. 103).

19

(20)  Kommissionsdokument: om riktlinjer för schablonmässiga korrigeringar DOC. VI/5330/97 av den 23 december 1997 och utredning i samband med avslutandet av räkenskaperna nr 99/902-ES.

20

(21)  Europeiska kommissionens preliminära förslag till allmän budget.

21

(22)  Kommissionens förordningar (EG) nr 2848/98 (EGT L 358, 27.12.1988, s. 17) och (EG) nr 2636/1999 (EGT L 323, 15.12.1999, s. 4).

22

(23)  Artikel 54 c i förordning (EG) nr 2848/98.

23

(24)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar: ”Report to the European Parliament and the Council on the operation of the common organisation of the market in raw tobacco” (rapport till Europaparlamentet och rådet om hur den gemensamma organisationen av marknaden för tobak fungerar), SEK(2002) 1183 av den 6 november 2002.

24

(25)  Evaluation de l’Organisation Commune de Marché dans le secteur du tabac brut (Utvärdering av den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak), Consulenti per la Gestione Aziendale srl (COGEA), 2003.

25

Evaluation de l’Organisation Commune de Marché dans le secteur du tabac brut

(26)  Oktober 2003 när rapporten offentliggjordes.

26

---

BILAGA 1

Försörjningskedja för tobak

Image

---

BILAGA 2

Produktionskostnader, inkomster och vinst/förlust per kilo och 0,1 ha (stremma) i Grekland, skördeår 1998

| (1 ECU = 327,086 GRD) |
| --- |
| | Sortgrupper |
| I Virginia | II Burley | V Sun Torkad | VI Basmas | VII Katerini | VIII Kaba K. Klassisk |
| A | Kostnader GRD/kg | 1 209 | 936 | 1 172 | 2 872 | 1 332 | 1 265 |
| B | Försäljningspris/kg i genomsnitt | 195 | 141 | 158 | 939 | 541 | 357 |
| C | Stöd netto GRD/kg | 966 | 773 | 773 | 1 338 | 1 136 | 812 |
| D | Totala inkomster GRD/kg (B+C) | 1 161 | 914 | 931 | 2 277 | 1 677 | 1 169 |
| E | Nettoinkomst/nettoförlust (D–A) | –48 | –22 | – 241 | – 595 | 345 | –96 |
| F | Stöd netto i % av kostnader | 80 | 83 | 66 | 47 | 85 | 64 |
| Källor: Produktionskostnader: Det nationella tobaksorganet i Grekland (EOK).
  Försäljningspriser: Medlemsstaternas uppgifter till kommissionen med hänsyn till förordning (EEG) nr 1771/93. Dessa priser inbegriper inte alltid alla betalningar och tjänster som producenterna har tagit emot för sin tobak. |

(1 ECU = 327,086 GRD)

Sortgrupper

I Virginia

II Burley

V Sun Torkad

VI Basmas

VII Katerini

VIII Kaba K. Klassisk

A

Kostnader GRD/kg

1 209

936

1 172

2 872

1 332

1 265

B

Försäljningspris/kg i genomsnitt

195

141

158

939

541

357

C

Stöd netto GRD/kg

966

773

773

1 338

1 136

812

D

Totala inkomster GRD/kg (B+C)

1 161

914

931

2 277

1 677

1 169

E

Nettoinkomst/nettoförlust (D–A)

–48

–22

– 241

– 595

345

–96

F

Stöd netto i % av kostnader

80

83

66

47

85

64

Källor: Produktionskostnader: Det nationella tobaksorganet i Grekland (EOK).

Försäljningspriser: Medlemsstaternas uppgifter till kommissionen med hänsyn till förordning (EEG) nr 1771/93. Dessa priser inbegriper inte alltid alla betalningar och tjänster som producenterna har tagit emot för sin tobak.

---

BILAGA 3

Bidrag i genomsnitt per tobakssort och hektar under 2000

| Medlemsstat | Sortgrupp | Bidrag i euro per ha | Gradering sammanlagt |
| --- | --- | --- | --- |
| Tyskland | Grupp I | 7 282,65 | 11 |
| | Grupp II | 9 113,34 | 6 |
| | Grupp III | 8 012,90 | 10 |
| Grekland | Grupp I | 9 806,24 | 3 |
| | Grupp II | 9 203,13 | 5 |
| | Grupp V | 5 643,48 | 18 |
| | Grupp VI | 5 285,85 | 20 |
| | Grupp VII | 7 218,14 | 12 |
| | Grupp VIII | 5 533,33 | 19 |
| Spanien | Grupp I | 9 836,05 | 2 |
| | Grupp II | 6 747,37 | 16 |
| | Grupp III | 7 033,48 | 14 |
| | Grupp IV | 7 185,33 | 13 |
| Frankrike | Grupp I | 9 338,51 | 4 |
| | Grupp II | 8 917,35 | 7 |
| | Grupp III | 8 570,58 | 9 |
| Italien | Grupp I | 8 792,83 | 8 |
| | Grupp II | 11 015,14 | 1 |
| | Grupp III | 6 723,53 | 17 |
| | Grupp IV | 6 869,49 | 15 |
| | Grupp V | 5 171,40 | 21 |
| | Grupp VII | 3 258,67 | 22 |
| Källa: Medlemsstaternas uppgifter till kommissionen.
  Kommissionens mål är att ge stöd till följande kvalitetsgraderade sorter i fallande prioritetsordning:






  Kvalitet 1 Grupp VI | Basmas |
| Kvalitet 2 Grupp VII | Katerini och liknande tobakssorter |
| Kvalitet 3 Grupp I | Virginia, Virginia D och blandningar av dem, ljus |
| Kvalitet 4 Grupp IV | Kentucky, Moro di Cori, Salento |
| Kvalitet 5 Grupp VIII | Kaba Koulak (klassisk) Elassona, Myrodata Agrinion, Zichnomyrodata |
| Kvalitet 6 Grupp II | Burley, Badischer Burley, Maryland |
| Kvalitet 7 Grupp III | Badischer Geudertheimer, Pereg, Korso, Paraguay, Dragon Verts, Philippin, Semois, Appelterre, Nijkerk, Misionero, Rio Grande, Forchheimer Havanna Ilc Resistente 142, Goyano, blandningar av Geudertheimer, Beneventano, Fermented Burley, Havanna, Brasile Selvaggio och liknande tobakssorter Petit Grammont, Nostrano del Brenta |
| Kvalitet 8 Grupp V | Xanthi-Yaka, Perustitza, Samsun, Erzegovina och liknande tobakssorter, Myrodata Smyrmis, Trapezous och Phi 1, Kaba Koulak (inte klassisk), Tsebelia, Mavra |

Medlemsstat

Sortgrupp

Bidrag i euro per ha

Gradering sammanlagt

Tyskland

Grupp I

7 282,65

11

Grupp II

9 113,34

6

Grupp III

8 012,90

10

Grekland

Grupp I

9 806,24

3

Grupp II

9 203,13

5

Grupp V

5 643,48

18

Grupp VI

5 285,85

20

Grupp VII

7 218,14

12

Grupp VIII

5 533,33

19

Spanien

Grupp I

9 836,05

2

Grupp II

6 747,37

16

Grupp III

7 033,48

14

Grupp IV

7 185,33

13

Frankrike

Grupp I

9 338,51

4

Grupp II

8 917,35

7

Grupp III

8 570,58

9

Italien

Grupp I

8 792,83

8

Grupp II

11 015,14

1

Grupp III

6 723,53

17

Grupp IV

6 869,49

15

Grupp V

5 171,40

21

Grupp VII

3 258,67

22

Källa: Medlemsstaternas uppgifter till kommissionen.

Kommissionens mål är att ge stöd till följande kvalitetsgraderade sorter i fallande prioritetsordning:

Kvalitet 1 Grupp VI

Basmas

Kvalitet 2 Grupp VII

Katerini och liknande tobakssorter

Kvalitet 3 Grupp I

Virginia, Virginia D och blandningar av dem, ljus

Kvalitet 4 Grupp IV

Kentucky, Moro di Cori, Salento

Kvalitet 5 Grupp VIII

Kaba Koulak (klassisk) Elassona, Myrodata Agrinion, Zichnomyrodata

Kvalitet 6 Grupp II

Burley, Badischer Burley, Maryland

Kvalitet 7 Grupp III

Badischer Geudertheimer, Pereg, Korso, Paraguay, Dragon Verts, Philippin, Semois, Appelterre, Nijkerk, Misionero, Rio Grande, Forchheimer Havanna Ilc Resistente 142, Goyano, blandningar av Geudertheimer, Beneventano, Fermented Burley, Havanna, Brasile Selvaggio och liknande tobakssorter Petit Grammont, Nostrano del Brenta

Kvalitet 8 Grupp V

Xanthi-Yaka, Perustitza, Samsun, Erzegovina och liknande tobakssorter, Myrodata Smyrmis, Trapezous och Phi 1, Kaba Koulak (inte klassisk), Tsebelia, Mavra

---

BILAGA 4

Belopp som hållits inne från produktionsstödet till tobak för finansiering av gemenskapens tobaksfond och betalningar per åtgärdstyp

| År | Innehållet belopp


  (avdrag under året [t–1]) | Anslag som använts till informationsdelen | Anslag som använts till forskningsdelen | Omställning | ”Outnyttjade belopp” | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | A | B | C | D | E (A–B–C) | E i % av A |
| 1994 | 289 744,00 | | | | 289 744,00 | 100,0 |
| 1995 | 4 839 200,00 | | | | 4 839 200,00 | 100,0 |
| 1996 | 8 390 773,00 | | 1 017 647,00 | | 7 373 126,00 | 87,9 |
| 1997 | 9 454 679,00 | | 1 570 658,00 | | 7 884 021,00 | 83,4 |
| 1998 | 9 371 382,00 | 1 393 467,15 | 915 468,00 | | 7 062 446,85 | 75,4 |
| 1999 | 7 951 889,00 | 128 308,78 | 143 857,00 | | 7 679 723,22 | 96,6 |
| 2000 | 8 498 972,00 | 1 108 067,10 | 1 301 843,00 | | 6 089 061,90 | 71,6 |
| 2001 | 19 167 708,00 | 6 321 097,00 | 544 461,00 | | 12 302 150,00 | 64,2 |
| 2002 | 18 867 346,00 | 6 933 341,00 | 3 759 836,00 | | 8 174 169,00 | 43,3 |
| 2003 | 18 744 984,00 | 2 519 660,00 (1) | 225 108,00 | 9 500 000,00 (2) | 6 500 216,00 | 34,7 |
| Totalt | 105 576 677,00 | 18 403 941,03 | 9 478 878,00 | 9 500 000,00 | 68 193 857,97 | 64,6 |
| Anm.: De belopp som hållits inne tilldelas inte en ”fond”. I samband med att budgeten utarbetas dras det belopp som hålls inne för finansieringen av ”fonden” av från de beräknade bidragsanslagen, vilket innebär att de slutliga anslagen i budgeten endast är nettobeloppet. Därför måste framtida utgifter från posten ”outnyttjade belopp” täckas av framtida inkomster, dvs. de utgör ”en börda från det förflutna”.

  Källor: Kommissionen GD Jordbruk och GD Hälsa och konsumentskydd. |

År

Innehållet belopp

(avdrag under året [t–1])

Anslag som använts till informationsdelen

Anslag som använts till forskningsdelen

Omställning

”Outnyttjade belopp”

Totalt

A

B

C

D

E (A–B–C)

E i % av A

1994

289 744,00

289 744,00

100,0

1995

4 839 200,00

4 839 200,00

100,0

1996

8 390 773,00

1 017 647,00

7 373 126,00

87,9

1997

9 454 679,00

1 570 658,00

7 884 021,00

83,4

1998

9 371 382,00

1 393 467,15

915 468,00

7 062 446,85

75,4

1999

7 951 889,00

128 308,78

143 857,00

7 679 723,22

96,6

2000

8 498 972,00

1 108 067,10

1 301 843,00

6 089 061,90

71,6

2001

19 167 708,00

6 321 097,00

544 461,00

12 302 150,00

64,2

2002

18 867 346,00

6 933 341,00

3 759 836,00

8 174 169,00

43,3

2003

18 744 984,00

2 519 660,00 (1)

225 108,00

9 500 000,00 (2)

6 500 216,00

34,7

Totalt

105 576 677,00

18 403 941,03

9 478 878,00

9 500 000,00

68 193 857,97

64,6

Anm.: De belopp som hållits inne tilldelas inte en ”fond”. I samband med att budgeten utarbetas dras det belopp som hålls inne för finansieringen av ”fonden” av från de beräknade bidragsanslagen, vilket innebär att de slutliga anslagen i budgeten endast är nettobeloppet. Därför måste framtida utgifter från posten ”outnyttjade belopp” täckas av framtida inkomster, dvs. de utgör ”en börda från det förflutna”.

Källor: Kommissionen GD Jordbruk och GD Hälsa och konsumentskydd.

---

(1)  Situation den 23 maj 2004.

(2)  EUT L 164, 2.7.2003.

Anm.: De belopp som hållits inne tilldelas inte en ”fond”. I samband med att budgeten utarbetas dras det belopp som hålls inne för finansieringen av ”fonden” av från de beräknade bidragsanslagen, vilket innebär att de slutliga anslagen i budgeten endast är nettobeloppet. Därför måste framtida utgifter från posten ”outnyttjade belopp” täckas av framtida inkomster, dvs. de utgör ”en börda från det förflutna”.

Källor: Kommissionen GD Jordbruk och GD Hälsa och konsumentskydd.

---

BILAGA 5

Fall av åsidosättande av de rättsliga kraven under ett eller flera av skördeåren 1999–2001

| | Typ av oriktighet
   (1) |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3.1 | 3.2 | 3.3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 |
| Tyskland (central nivå) | | X | | | | | | | X | | | | | | | | X | | |
| På stödmottagarnivå | | | | | | | | | | | | X | | X | X | | | | |
| Grekland (central nivå) | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | | | | X | | | | | |
| Vid företag för den första bearbetningen | | | | | | | X | | | | | | | | | | | | |
| På stödmottagarnivå | | | | | | | | | | | X | | X | X (2) | X | | | | |
| Spanien | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| På regional nivå | | | X | | X | | | | X | X | | | | | | | | | |
| På stödmottagarnivå | | | | | | | | | | | | | | X | X | | | | |
| Frankrike (central nivå) | | X | | | X | | | | | | | | | | | | | | |
| Vid företag för den första bearbetningen | | | | | | | | | | | | | X (2) | | | | | | |
| Italien (central nivå) | X | | X | | | X | | | X | X | | | X | | | X | | X | X |
| På stödmottagarnivå | | | | | | | | | | | X | | X | | X | | | | |

Typ av oriktighet
   (1)

1

2

3.1

3.2

3.3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

15

16

17

Tyskland (central nivå)

X

X

X

På stödmottagarnivå

X

X

X

Grekland (central nivå)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Vid företag för den första bearbetningen

X

På stödmottagarnivå

X

X

X (2)

X

Spanien

På regional nivå

X

X

X

X

På stödmottagarnivå

X

X

Frankrike (central nivå)

X

X

Vid företag för den första bearbetningen

X (2)

Italien (central nivå)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

På stödmottagarnivå

X

X

X

Anmärkningar till bilaga 5 (3)
  :

| Rättsliga krav |
| --- |
| 1. | Enligt bestämmelserna i artikel 44 i förordning (EG) nr 2848/98 skall medlemsstaterna införa ett kontrollsystem för att kunna garantera effektiv bekräftelse av att de bestämmelser som fastställs i denna förordning och förordning (EEG) nr 2075/92 iakttas och vidta alla ytterligare åtgärder som är nödvändiga för att tillämpa dessa förordningar. |
| 2. | Enligt artikel 45 i förordning (EG) nr 2848/98 skall medlemsstaternas administrativa kontroller omfatta dubbelkontroller






  — | rörande de skiften som deklareras vara odlade med tobak mot den databas som föreskrivs i artikel 2 i förordning (EEG) nr 3508/92 för att undvika varje form av omotiverat dubbelt beviljande av stöd för samma skörd. |

Rättsliga krav

1.

Enligt bestämmelserna i artikel 44 i förordning (EG) nr 2848/98 skall medlemsstaterna införa ett kontrollsystem för att kunna garantera effektiv bekräftelse av att de bestämmelser som fastställs i denna förordning och förordning (EEG) nr 2075/92 iakttas och vidta alla ytterligare åtgärder som är nödvändiga för att tillämpa dessa förordningar.

2.

Enligt artikel 45 i förordning (EG) nr 2848/98 skall medlemsstaternas administrativa kontroller omfatta dubbelkontroller

—

rörande de skiften som deklareras vara odlade med tobak mot den databas som föreskrivs i artikel 2 i förordning (EEG) nr 3508/92 för att undvika varje form av omotiverat dubbelt beviljande av stöd för samma skörd.

För 1999 får kontroller genomföras på grundval av ett stickprov.

3.

Enligt bestämmelserna i artikel 46 i förordning (EG) nr 2848/98 skall kontroller på plats av skiften

| 3.1 | göras utan förvarning, |
| --- | --- |

3.1

göras utan förvarning,

| 3.2 | för varje bearbetningsföretag omfatta 5 % av de enskilda producenterna, |
| --- | --- |

3.2

för varje bearbetningsföretag omfatta 5 % av de enskilda producenterna,

| 3.3 | göras på ett varuprov som valts ut på grundval av en riskanalys med hänsyn till minst de kvantiteter råtobak för vilka avtal ingåtts i förhållande till de arealer som deklarerats vara odlade med tobak (skörden) och kontrollresultaten från de föregående åren. |
| --- | --- |

3.3

göras på ett varuprov som valts ut på grundval av en riskanalys med hänsyn till minst de kvantiteter råtobak för vilka avtal ingåtts i förhållande till de arealer som deklarerats vara odlade med tobak (skörden) och kontrollresultaten från de föregående åren.

4.

I ett avgörande av den 13 juli 2000 i mål nr C-46/97 uppger domstolen att om kontrollerna på plats skall kunna anses vara ändamålsenliga måste de företas när tobaken fortfarande finns på fälten.

5.

När en leverans sker till särskilda inköpscentraler måste, enligt artikel 47 i förordning (EG) nr 2848/98, transporten av råtobaken från dessa inköpscentraler till bearbetningsanläggningen godkännas på förhand. Det behöriga kontrollorganet skall på förhand ha fått sådan information att det med exakthet kan identifiera vilket transportmedel som använts, transportvägen, avgångs- och ankomsttider samt vilka avgränsade kvantiteter tobak som transporterats i varje enskild instans.

6.

När den kvantitet som är stödberättigande för bidragsbetalningar fastställs måste de referensvattenhalter som bestämts på förhand iakttas. Både vid inköpscentralerna och bearbetningsföretagen måste vattenhalten i råtobaken bestämmas och eventuella justeringar av vikten göras. I bilaga VI till förordning (EG) nr 2848/98 fastställs vilka metoder som skall användas, provtagningens omfattning och frekvens samt den beräkningsmetod som skall tillämpas.

7.

Enligt bestämmelserna i artikel 48 i förordning (EG) nr 2848/98 skall kontrollerna vid stadiet för den första bearbetningen och förpackningen av tobaken utföras efter en riskanalys.

Kontrollerna skall minst omfatta följande:

| i) | En oaviserad kontroll av bearbetningsföretagets lager. |
| --- | --- |

i)

En oaviserad kontroll av bearbetningsföretagets lager.

| ii) | En kontroll när tobaken efter den första bearbetningen och förpackningen lämnar kontrollplatsen (se 8). |
| --- | --- |

ii)

En kontroll när tobaken efter den första bearbetningen och förpackningen lämnar kontrollplatsen (se 8).

8.

I artikel 1.3 i förordning (EG) nr 1636/98 definieras ”första beredningen av tobak” som ”när råtobaken, som har levererats av en producent, bereds till en varaktig produkt som är lagrad och förpackad i varupackar eller paket med enhetlig kvalitet som uppfyller de slutliga användarnas (förädlingsindustrins) kvalitetskrav”.

9.

Sedan skördeår 1993 kan producentsammanslutningar få status som ”erkända producentsammanslutningar” om de uppfyller ett antal krav som specificeras i bestämmelserna i artikel 2.1 i förordning (EEG) nr 84/93. Från och med skördeår 1999 specificeras kraven i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 2848/98.

10.

Enligt artikel 3 f i förordning (EG) nr 2848/98 kan medlemmarna i en sammanslutning avsäga sig sitt medlemskap om de har varit medlemmar i minst ett år efter det att sammanslutningen blev erkänd.

11.

Enligt bestämmelserna i artikel 2.2 i förordning (EG) nr 2848/98 får producentsammanslutningen inte utföra den första bearbetningen av tobaken.

12.

Enligt artikel 4 a i förordning (EEG) nr 2075/92 kan ett särskilt stöd beviljas erkända producentsammanslutningar; i artikel 7 i förordning (EEG) nr 84/93 och artikel 40.2 i förordning (EG) nr 2848/98 fastställs det i detalj till vilka ändamål det särskilda stödet får användas. År 1995 utfärdade kommissionen (generaldirektorat VI/E3) ett tolkningsmeddelande (nr VI/5711/95) till medlemsstaterna om utnyttjandet av det särskilda stödet främst för att garantera den kompletterande effekten av denna subvention.

13.

Enligt artikel 6.1 a i förordning (EG) nr 2848/98 skall den berörda medlemsstaten återkalla erkännandet av producentsammanslutningen om det särskilda stödet används till andra ändamål än de som fastställs i artikel 40.2. Endast erkända producentsammanslutningar kan få det särskilda stödet och den rörliga delen av bidraget.

14.

Enligt artikel 5 i förordning (EEG) nr 2075/92 skall bidrag beviljas producenter på villkor att den bladtobak som levereras omfattas av ett odlingskontrakt med ett godkänt företag som utför den första beredningen. Kontraktet måste ingås senast den 30 maj skördeåret.

15.

I artikel 11 i förordning (EG) nr 2848/98 fastställs det att om ett odlingskontrakt har ingåtts mellan ett bearbetningsföretag och en producentsammanslutning, skall det åtföljas av en förteckning med namnen på de berörda producenterna.

16.

Enligt bestämmelserna i artikel 18.2 i förordning (EG) nr 2848/98 skall det behöriga organet betala ut bidrag till producentsammanslutningarna inom 30 dagar efter det att de har lagt fram de handlingar som krävs.

17.

Enligt artikel 6.2 i förordning (EEG) nr 2075/92 kan man på förhand ge företag som utför den första beredningen rätt att ingå odlingskontrakt om de uppfyller vissa särskilda villkor. Odlingskontrakten måste undertecknas senast den 30 maj.

Enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 2848/98 skall medlemsstaterna fatta beslut om godkännande av de företag som utför den första bearbetningen också med hänsyn till andra villkor som fastställs av medlemsstaterna själva.

---

(1)  Siffrorna hänvisar till den typ av oriktighet som räknas upp i de bifogade anmärkningarna.

(2)  Dessa oriktigheter begicks också under skördeåren före 1999.

(3)  När kommissionen upptäcker att utgifter inte har betalats i enlighet med gemenskapsreglerna skall den uppskatta de belopp som skall undantas från gemenskapsfinansieringen. Kommissionen måste särskilt beakta den grad av bristande efterlevnad som upptäckts, överträdelsens art och betydelse samt den ekonomiska förlust som gemenskapen drabbas av. Sådana korrigeringar ligger i allmänhet på mellan 2 % och 10 % av utgifterna. I undantagsfall kan man besluta om en högre grad av korrigering, upp till 100 %.

---

BILAGA 6

Täckningsregistrering av enheten för godkännande av räkenskaper av medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem (begränsad till de system som av kommissionen klassas som ”nyckelkontroller”) 1999–2003

| | Medlemsstat |
| --- | --- |
| Italien | Spanien | Frankrike | Grekland |
| Datum för kontrollerna | 12.7-16.7.1999 | 22-26.1.2001
  8.2.2001 | 8-12.9.2003 | 20-24.9.1999 | 2-6.7.2001 | 14-18.5.2001 | 10-14.11.2003 |
| Typ av kontroll | Förebyggande granskning (1)

  (Fältkontroll – Granskning av efterlevnad) | Granskning av efterlevnad (2) | Granskning av efterlevnad | Förebyggande granskning
  (Fältkontroll – Granskning av efterlevnad) | Granskning av efterlevnad | Granskning av efterlevnad | Granskning av efterlevnad |
| EUGFJ-år som omfattas | 1998, 1999 | 1999, 2000 | 2002 | 1998, 1999 | 1999, 2000 | 1999, 2000 | 2002 kontrakt 2003 |
| Utförda kontroller (Ja/Nej): |
| Fysisk fältkontroll på plats | Nej | Ja (3) | Ja | Ja (4) | Nej | Nej | Nej |
| Kontroll på plats av leverans | Nej | Ja (5) | Nej | Ja | Nej (6) | Nej | Nej |
| Kontroll på plats av bearbetning | Nej | Nej | Nej | Ja | Nej | Nej | Nej |
| Källor: Uppdragsrapporter som översänts till revisionsrätten och ytterligare information som lämnats in. |

Medlemsstat

Italien

Spanien

Frankrike

Grekland

Datum för kontrollerna

12.7-16.7.1999

22-26.1.2001

8.2.2001

8-12.9.2003

20-24.9.1999

2-6.7.2001

14-18.5.2001

10-14.11.2003

Typ av kontroll

Förebyggande granskning (1)

(Fältkontroll – Granskning av efterlevnad)

Granskning av efterlevnad (2)

Granskning av efterlevnad

Förebyggande granskning

(Fältkontroll – Granskning av efterlevnad)

Granskning av efterlevnad

Granskning av efterlevnad

Granskning av efterlevnad

EUGFJ-år som omfattas

1998, 1999

1999, 2000

2002

1998, 1999

1999, 2000

1999, 2000

2002 kontrakt 2003

Utförda kontroller (Ja/Nej):

Fysisk fältkontroll på plats

Nej

Ja (3)

Ja

Ja (4)

Nej

Nej

Nej

Kontroll på plats av leverans

Nej

Ja (5)

Nej

Ja

Nej (6)

Nej

Nej

Kontroll på plats av bearbetning

Nej

Nej

Nej

Ja

Nej

Nej

Nej

Källor: Uppdragsrapporter som översänts till revisionsrätten och ytterligare information som lämnats in.

---

(1)  Målet med förebyggande granskningar är att behandla medlemsstaternas frågor om hur EU-lagstiftningen skall tolkas.

(2)  Målet med granskningen av efterlevnaden är att se till att medlemsstaterna följer EU-lagstiftningen i enlighet med förordning (EG) nr 1287/95.

(3)  Kontrollen omfattade en bedömning av de oriktigheter som redan upptäckts vid CSIA:s kontroll för 2000 års skörd.

(4)  Endast delvis, Burley-skiftena hade redan skördats vilket gjorde den fysiska kontrollen ”omöjlig”.

(5)  Kontrollen begränsades till klassificering av den tobak som levererats och mätning av fukthalten.

(6)  Med tanke på att rapporten från granskningsbesöket endast innehåller beskrivningen ”kontroll av leveranser sker genom substansgranskning där man kontrollerar att det finns leveranssedlar” tycks kontrollen vara en ”efterhands”- kontroll med begränsad omfattning.

Källor: Uppdragsrapporter som översänts till revisionsrätten och ytterligare information som lämnats in.

---

BILAGA 7

Nyckelkontroller utöver dem som identifierats av kommissionen

| Nr | Förordning (EG) nr 2848/98 | Kontrollåtgärd |
| --- | --- | --- |
| 1 | Artikel 46 | Kontroller på plats av skiften för en bedömning av tillförlitligheten i den kvantitet av tobak (skörden) som faktiskt har levererats. |
| 2 | Artikel 47.2 | Kontroll på plats av överföringen mellan inköpscentralerna och platsen för de företag som utför den första bearbetningen. |
| 3 | Artikel 48.2 a | En oaviserad kontroll på plats vid stadiet för den första bearbetningen och förpackningen av tobaken av bearbetningsföretagets lager. |
| 4 | Artikel 40.2, 40.2 a och 40.3
  Artikel 51.2 | Kontroller på plats av särskilt stöd till producentsammanslutningar. |

Nr

Förordning (EG) nr 2848/98

Kontrollåtgärd

1

Artikel 46

Kontroller på plats av skiften för en bedömning av tillförlitligheten i den kvantitet av tobak (skörden) som faktiskt har levererats.

2

Artikel 47.2

Kontroll på plats av överföringen mellan inköpscentralerna och platsen för de företag som utför den första bearbetningen.

3

Artikel 48.2 a

En oaviserad kontroll på plats vid stadiet för den första bearbetningen och förpackningen av tobaken av bearbetningsföretagets lager.

4

Artikel 40.2, 40.2 a och 40.3

Artikel 51.2

Kontroller på plats av särskilt stöd till producentsammanslutningar.

---

KOMMISSIONENS SVAR

SAMMANFATTNING

| I. | Kommissionen välkomnar revisionsrättens rapport men kan inte instämma i flera av revisionsrättens slutsatser. |
| --- | --- |

I.

Kommissionen välkomnar revisionsrättens rapport men kan inte instämma i flera av revisionsrättens slutsatser.

| V. | Kommissionens förslag till 1998 års reform baserades på en rapport som lades fram 1996. Denna baserades på de vid denna tidpunkt mest tillförlitliga uppgifterna, vilket innebar vissa begränsningar. Kommissionen anser dock inte att dess marknadsanalys påverkades av brist på uppgifter. Genom reformen minskade produktionen betydligt av de två lägsta kvalitetsgrupperna för tobak, vilket åtgärdade problemet med att de odlade kvaliteterna inte motsvarade efterfrågan på marknaden. Kommissionen håller på att följa upp de påstådda konkurrenshämmande metoderna inom tobakssektorn (se även punkt X). |
| --- | --- |

V.

Kommissionens förslag till 1998 års reform baserades på en rapport som lades fram 1996. Denna baserades på de vid denna tidpunkt mest tillförlitliga uppgifterna, vilket innebar vissa begränsningar. Kommissionen anser dock inte att dess marknadsanalys påverkades av brist på uppgifter. Genom reformen minskade produktionen betydligt av de två lägsta kvalitetsgrupperna för tobak, vilket åtgärdade problemet med att de odlade kvaliteterna inte motsvarade efterfrågan på marknaden. Kommissionen håller på att följa upp de påstådda konkurrenshämmande metoderna inom tobakssektorn (se även punkt X).

| VI. | Kommissionens revisions- och granskningsavdelningar var faktiskt inte passiva på tobaksområdet. Efter egen riskanalys och med hänsyn till revisionsrättens preliminära synpunkter inledde de tvärtom granskningar på tobaksområdet 2001 (granskningar i Grekland, Italien, Frankrike och Tyskland), plus tre ytterligare granskningar 2003 (Grekland, Italien och Spanien). Förfarandet efter granskningarna 2001 har avslutats för Tysklands och Frankrikes del. För andra medlemsstater medger kommissionen dock att vissa förseningar föreligger och skall anstränga sig att fortast möjligt avsluta undersökningarna.
  Kommissionen noterar den utökade förteckning över nyckelkontroller som revisionsrätten nu förespråkar. År 2001 fastställde kommissionen dock vilka nyckelkontroller som skall genomföras inom tobakssektorn och anser att de täcker förordningens viktigaste kontroller. |
| --- | --- |

VI.

Kommissionens revisions- och granskningsavdelningar var faktiskt inte passiva på tobaksområdet. Efter egen riskanalys och med hänsyn till revisionsrättens preliminära synpunkter inledde de tvärtom granskningar på tobaksområdet 2001 (granskningar i Grekland, Italien, Frankrike och Tyskland), plus tre ytterligare granskningar 2003 (Grekland, Italien och Spanien). Förfarandet efter granskningarna 2001 har avslutats för Tysklands och Frankrikes del. För andra medlemsstater medger kommissionen dock att vissa förseningar föreligger och skall anstränga sig att fortast möjligt avsluta undersökningarna.

Kommissionen noterar den utökade förteckning över nyckelkontroller som revisionsrätten nu förespråkar. År 2001 fastställde kommissionen dock vilka nyckelkontroller som skall genomföras inom tobakssektorn och anser att de täcker förordningens viktigaste kontroller.

| VII. | Kommissionen anser att dess övervakning har visat sig vara tillfredsställande.
  Enligt artikel 26 i förordning (EEG) nr 2075/92 skall kommissionen före den 1 april 2002 överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om hur den gemensamma organisationen av marknaden inom sektorn för råtobak fungerar. Kommissionen överlämnade den begärda rapporten (1) i november 2002, sju månader försenad.
  Samtidigt hade kommissionen externt beställt en utvärdering av den gemensamma organisationen av marknaden. Studien (2) tillhandahölls i oktober 2003. Som förberedelse för en reform av råtobakssektorn genomförde kommissionen också en utvidgad konsekvensanalys (3), en studie som var klar den 23 september 2003. |
| --- | --- |

VII.

Kommissionen anser att dess övervakning har visat sig vara tillfredsställande.

Enligt artikel 26 i förordning (EEG) nr 2075/92 skall kommissionen före den 1 april 2002 överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om hur den gemensamma organisationen av marknaden inom sektorn för råtobak fungerar. Kommissionen överlämnade den begärda rapporten (1) i november 2002, sju månader försenad.

Samtidigt hade kommissionen externt beställt en utvärdering av den gemensamma organisationen av marknaden. Studien (2) tillhandahölls i oktober 2003. Som förberedelse för en reform av råtobakssektorn genomförde kommissionen också en utvidgad konsekvensanalys (3), en studie som var klar den 23 september 2003.

| IX. | Den 22 april 2004 fattade ministerrådet/jordbruk (Agrifin) beslut om en grundläggande reform av stödet till tobakssektorn. Enligt 2004 års reform skall tobaksstödet från och med 2010 helt frikopplas från produktionen. Halva stödet skall överföras till samlat gårdsstöd och resten användas till omstrukturering i de tobaksproducerande regionerna, i samband med politiken för landsbygdsutveckling. Under den fyraåriga övergångsperioden 2006–2009 skall åtminstone 40 % av stödet frikopplas och införlivas i det samlade gårdsstödet, medan medlemsstaterna får behålla upp till 60 % som kopplat stöd. Det kopplade stödet måste beviljas på ett sådant sätt att det garanterar likabehandling av jordbrukare eller i enlighet med objektiva kriterier, exempelvis för tobaksproducenter belägna i mål I-områden eller för tobaksproducenter som producerar olika sorter av en viss kvalitet. Ytterligare kriterier kan bli aktuella i framtiden. 2004 års reform bör i princip lösa alla nuvarande problem. |
| --- | --- |

IX.

Den 22 april 2004 fattade ministerrådet/jordbruk (Agrifin) beslut om en grundläggande reform av stödet till tobakssektorn. Enligt 2004 års reform skall tobaksstödet från och med 2010 helt frikopplas från produktionen. Halva stödet skall överföras till samlat gårdsstöd och resten användas till omstrukturering i de tobaksproducerande regionerna, i samband med politiken för landsbygdsutveckling. Under den fyraåriga övergångsperioden 2006–2009 skall åtminstone 40 % av stödet frikopplas och införlivas i det samlade gårdsstödet, medan medlemsstaterna får behålla upp till 60 % som kopplat stöd. Det kopplade stödet måste beviljas på ett sådant sätt att det garanterar likabehandling av jordbrukare eller i enlighet med objektiva kriterier, exempelvis för tobaksproducenter belägna i mål I-områden eller för tobaksproducenter som producerar olika sorter av en viss kvalitet. Ytterligare kriterier kan bli aktuella i framtiden. 2004 års reform bör i princip lösa alla nuvarande problem.

| X. | Kommissionen har utfärdat meddelanden om invändningar rörande påstådda karteller på råtobaksmarknaderna i Spanien och Italien (i december 2003 respektive februari 2004). Meddelandena i fråga innehåller preliminära slutsatser av kommissionens utredningar om producentgruppers och bearbetningsföretags påstått konkurrenshämmande metoder i de två medlemsstaterna, inlett i oktober 2001 respektive januari 2002. Meddelande om invändningar är ett inledande steg i det förfarande som kan utmynna i ett förbudsbeslut med bötesförelägganden för berörda företag.
  För eventuella finansiella korrigeringar hänvisar kommissionen till pågående avslutning av räkenskaperna efter 2001 och 2003 års granskningar. |
| --- | --- |

X.

Kommissionen har utfärdat meddelanden om invändningar rörande påstådda karteller på råtobaksmarknaderna i Spanien och Italien (i december 2003 respektive februari 2004). Meddelandena i fråga innehåller preliminära slutsatser av kommissionens utredningar om producentgruppers och bearbetningsföretags påstått konkurrenshämmande metoder i de två medlemsstaterna, inlett i oktober 2001 respektive januari 2002. Meddelande om invändningar är ett inledande steg i det förfarande som kan utmynna i ett förbudsbeslut med bötesförelägganden för berörda företag.

För eventuella finansiella korrigeringar hänvisar kommissionen till pågående avslutning av räkenskaperna efter 2001 och 2003 års granskningar.

INLEDNING

| 13. | Ett instrument som den nationella reserven har gynnat omställningen till andra sortgrupper, i förening med andra instrument som överföring av garantitröskelkvantiteter.
  Medlemsstaten har kunnat utnyttja den nationella reserven från och med 2002 års skörd. |
| --- | --- |

13.

Ett instrument som den nationella reserven har gynnat omställningen till andra sortgrupper, i förening med andra instrument som överföring av garantitröskelkvantiteter.

Medlemsstaten har kunnat utnyttja den nationella reserven från och med 2002 års skörd.

FÖRBEREDELSE AV 1998 ÅRS REFORM

| 21–23. | Att stödja produktionen av bladtobak är huvudsyftet med den gemensamma marknadsorganisationen. Beträffande stödordningen för tobak har historiskt sett socioekonomiska hänsyn som sysselsättningseffekter också varit viktiga för rådet.
  I sin rapport från 1996 använde kommissionen de bästa uppgifter som fanns tillgängliga vid den tidpunkten.
  I ett arbetsdokument (4) nämner kommissionen att tobakssektorn år 2000 enligt Eurostat sysselsatte fler än de 72 000 heltidssysselsatta som revisionsrätten beräknar teoretiskt. Den siffra Eurostat anger är 126 070 årsverken, motsvarande 212 960 personer emedan andelen säsongs- och deltidssysselsatta är anmärkningsvärt hög. |
| --- | --- |

21–23.

Att stödja produktionen av bladtobak är huvudsyftet med den gemensamma marknadsorganisationen. Beträffande stödordningen för tobak har historiskt sett socioekonomiska hänsyn som sysselsättningseffekter också varit viktiga för rådet.

I sin rapport från 1996 använde kommissionen de bästa uppgifter som fanns tillgängliga vid den tidpunkten.

I ett arbetsdokument (4) nämner kommissionen att tobakssektorn år 2000 enligt Eurostat sysselsatte fler än de 72 000 heltidssysselsatta som revisionsrätten beräknar teoretiskt. Den siffra Eurostat anger är 126 070 årsverken, motsvarande 212 960 personer emedan andelen säsongs- och deltidssysselsatta är anmärkningsvärt hög.

| 24. | Beträffande stödet per individ vill kommissionen peka på slutsatserna i sin färska studie (5), där ett genomsnittsstöd på 7 600 euro per sysselsatt anges för tobakssektorn år 2002 (6). |
| --- | --- |

24.

Beträffande stödet per individ vill kommissionen peka på slutsatserna i sin färska studie (5), där ett genomsnittsstöd på 7 600 euro per sysselsatt anges för tobakssektorn år 2002 (6).

| 25. | I vissa tobaksproducerande regioner är tobaken en huvudgröda. Majoriteten av jordbruksbefolkningen är i sådana specialiserade regioner sysselsatt med produktion, första bearbetningen, transport eller leverans av material för produktionen av denna gröda. Följaktligen är en stor del av jordbruksbefolkningen beroende av tobaksproduktionen.
  Som de mest specialiserade regionerna framstår Östra Makedonien och Trakien, Västra Grekland och Grekiska fastlandet, Mellersta Makedonien, Västra Makedonien (Grekland) och Kampanien (Italien). I dessa regioner spelar tobaksodlingen alltså en viktig roll både vad gäller strukturell specialisering och specialisering av produktionen, varför den har en viktig ekonomisk och social roll. I den externa utvärderingen användes kvantitativa parametrar för att beskriva specialiseringsgraden i de tobaksproducerande regionerna (7), vilket avspeglar tobaksproduktionens betydelse i förhållande till andra grödor (tobaksodlingarnas procentandel av det totala antalet jordbruksföretag respektive tobaksarealens procentandel av den totala jordbruksarealen). |
| --- | --- |

25.

I vissa tobaksproducerande regioner är tobaken en huvudgröda. Majoriteten av jordbruksbefolkningen är i sådana specialiserade regioner sysselsatt med produktion, första bearbetningen, transport eller leverans av material för produktionen av denna gröda. Följaktligen är en stor del av jordbruksbefolkningen beroende av tobaksproduktionen.

Som de mest specialiserade regionerna framstår Östra Makedonien och Trakien, Västra Grekland och Grekiska fastlandet, Mellersta Makedonien, Västra Makedonien (Grekland) och Kampanien (Italien). I dessa regioner spelar tobaksodlingen alltså en viktig roll både vad gäller strukturell specialisering och specialisering av produktionen, varför den har en viktig ekonomisk och social roll. I den externa utvärderingen användes kvantitativa parametrar för att beskriva specialiseringsgraden i de tobaksproducerande regionerna (7), vilket avspeglar tobaksproduktionens betydelse i förhållande till andra grödor (tobaksodlingarnas procentandel av det totala antalet jordbruksföretag respektive tobaksarealens procentandel av den totala jordbruksarealen).

| 26. | Kommissionens tillvägagångssätt var motiverat och speglade marknadssituationen. EU:s produktion av efterfrågade tobakssorter ökade, liksom även kvalitet och marknadspriser (vilket också påverkades av världsmarknadens priskonjunktur). |
| --- | --- |

26.

Kommissionens tillvägagångssätt var motiverat och speglade marknadssituationen. EU:s produktion av efterfrågade tobakssorter ökade, liksom även kvalitet och marknadspriser (vilket också påverkades av världsmarknadens priskonjunktur).

| 27. | När 1998 års reform förbereddes krävdes att produktionen skulle vara mer marknadsinriktad. Kommissionen föreslog att produktionsrättigheter skulle överföras mellan sortgrupper i enlighet med efterfrågan på marknaden. Mer flue cured och light air cured av bättre kvalitet producerades för att möta den ökade efterfrågan på dessa sortgrupper. Det kan styrkas att både exporten och viss import har minskat. EU-exporten har volymmässigt klart minskat, särskilt vad gäller tobak av låg kvalitet (sorterna semi-oriental och dark air cured), samtidigt som exportvärdet har ökat. |
| --- | --- |

27.

När 1998 års reform förbereddes krävdes att produktionen skulle vara mer marknadsinriktad. Kommissionen föreslog att produktionsrättigheter skulle överföras mellan sortgrupper i enlighet med efterfrågan på marknaden. Mer flue cured och light air cured av bättre kvalitet producerades för att möta den ökade efterfrågan på dessa sortgrupper. Det kan styrkas att både exporten och viss import har minskat. EU-exporten har volymmässigt klart minskat, särskilt vad gäller tobak av låg kvalitet (sorterna semi-oriental och dark air cured), samtidigt som exportvärdet har ökat.

| 28. | Bättre kvalitet och högre prisnivå i EU var huvudsyftet med reformen, som baserades på en modulering av en del av bidraget. Båda syftena har i stor utsträckning uppnåtts. Kommissionens senast tillgängliga uppgifter visar att priserna för vissa sortgrupper har förbättrats (även påverkat av världsmarknadens priskonjunktur). |
| --- | --- |

28.

Bättre kvalitet och högre prisnivå i EU var huvudsyftet med reformen, som baserades på en modulering av en del av bidraget. Båda syftena har i stor utsträckning uppnåtts. Kommissionens senast tillgängliga uppgifter visar att priserna för vissa sortgrupper har förbättrats (även påverkat av världsmarknadens priskonjunktur).

| 29. | Kommissionen har tagit hänsyn till det faktum att priset bestäms av tillgång (produktion, import, lager) och efterfrågan (konsumtion, export) samt växelkurser. Samtidigt är det naturligtvis så att med en viss marknadssituation under ett visst skördeår leder kvalitetsskillnader till prisskillnader. Det hävdas ofta att producenten inte alltid kommer att få samma pris för en viss kvalitet. Detta är dock en konsekvens av den fria konkurrensen mellan första bearbetningsföretag när avtal skall slutas.
  Frånvaron av ett objektivt system för kvalitetsbedömning var inte ett hinder vid tillämpandet av kvalitetspolitiken. De olika nationella och lokala systemen för kvalitetsbedömning kan skilja sig inbördes vad gäller sortgrupper och den första bearbetningens särskilda behov. |
| --- | --- |

29.

Kommissionen har tagit hänsyn till det faktum att priset bestäms av tillgång (produktion, import, lager) och efterfrågan (konsumtion, export) samt växelkurser. Samtidigt är det naturligtvis så att med en viss marknadssituation under ett visst skördeår leder kvalitetsskillnader till prisskillnader. Det hävdas ofta att producenten inte alltid kommer att få samma pris för en viss kvalitet. Detta är dock en konsekvens av den fria konkurrensen mellan första bearbetningsföretag när avtal skall slutas.

Frånvaron av ett objektivt system för kvalitetsbedömning var inte ett hinder vid tillämpandet av kvalitetspolitiken. De olika nationella och lokala systemen för kvalitetsbedömning kan skilja sig inbördes vad gäller sortgrupper och den första bearbetningens särskilda behov.

| 30. | Kommissionen anser att dess marknadsanalys baserades på de bästa uppgifter som fanns tillgängliga vid den tidpunkten och att den gav beslutsfattarna adekvata kunskaper om marknaden som kunde vägleda dem vid valet av åtgärder på densamma. |
| --- | --- |

30.

Kommissionen anser att dess marknadsanalys baserades på de bästa uppgifter som fanns tillgängliga vid den tidpunkten och att den gav beslutsfattarna adekvata kunskaper om marknaden som kunde vägleda dem vid valet av åtgärder på densamma.

| 31. | Frågan om bristen på alternativa grödor måste relateras till hela produktionskedjan och inte insnävas till odlandet av tobak på jordbruksföretaget. I vissa regioner har lokalsamhällena varit så beroende av tobak att en omställning till annan produktion skulle kräva en längre tidsperiod. |
| --- | --- |

31.

Frågan om bristen på alternativa grödor måste relateras till hela produktionskedjan och inte insnävas till odlandet av tobak på jordbruksföretaget. I vissa regioner har lokalsamhällena varit så beroende av tobak att en omställning till annan produktion skulle kräva en längre tidsperiod.

| 32. | Den gemensamma marknadsorganisationen efter 1998 tog hänsyn till den koncentration som föreligger i inköpsledet, med ett mindre antal multinationella första bearbetningsföretag, grossister och tillverkare vilka spelar en viktigare roll vid prissättningen. För att motverka den ökade integrationen och koncentrationen på tillverkningsnivån har kommissionen (genom rörliga bidrag) gett stark stimulans till producenter att ansluta sig till producentgrupper och stärkt dessas roll. |
| --- | --- |

32.

Den gemensamma marknadsorganisationen efter 1998 tog hänsyn till den koncentration som föreligger i inköpsledet, med ett mindre antal multinationella första bearbetningsföretag, grossister och tillverkare vilka spelar en viktigare roll vid prissättningen. För att motverka den ökade integrationen och koncentrationen på tillverkningsnivån har kommissionen (genom rörliga bidrag) gett stark stimulans till producenter att ansluta sig till producentgrupper och stärkt dessas roll.

| 33. | GD AGRI informerade i juni 2001 GD COMP om sina indikationer på konkurrensbegränsande metoder. Bland annat denna information ledde till att GD COMP inledde en utredning i oktober 2001. Utredningen visade senare att de påstådda metoderna faktiskt tillämpats i Italien och Spanien (se punkterna 67–71).
  Kommissionens förbjöd 1993 producentgrupper att utföra första bearbetning. Huvudsyftet med detta var att separera producenter (organisation) och första bearbetare, för att undvika att parternas intressen sammanfaller. Det var inte önskvärt att producentgrupperna integrerades i bearbetningsledet genom hög specialisering och stora kapitalinsatser. Separeringen av producenter och första bearbetare upprätthölls för att säkerställa att råtobakens prisbildning var skälig. |
| --- | --- |

33.

GD AGRI informerade i juni 2001 GD COMP om sina indikationer på konkurrensbegränsande metoder. Bland annat denna information ledde till att GD COMP inledde en utredning i oktober 2001. Utredningen visade senare att de påstådda metoderna faktiskt tillämpats i Italien och Spanien (se punkterna 67–71).

Kommissionens förbjöd 1993 producentgrupper att utföra första bearbetning. Huvudsyftet med detta var att separera producenter (organisation) och första bearbetare, för att undvika att parternas intressen sammanfaller. Det var inte önskvärt att producentgrupperna integrerades i bearbetningsledet genom hög specialisering och stora kapitalinsatser. Separeringen av producenter och första bearbetare upprätthölls för att säkerställa att råtobakens prisbildning var skälig.

| 34. | Samrådet inom kommissionen inför 1998 års reform av den gemensamma marknadsorganisationen följde kommissionens normala praxis vid den tidpunkten. GD AGRI vände sig i januari 1998 till fem andra generaldirektorat med förslaget: GD XIX (Budget), GD V (Sysselsättning), GD XI (Miljö), GD XX (Ekonomistyrning) och LS (Rättstjänsten).
  Alla kommissionsledamöter och ledamotskanslier konsulterades i samband med kommissionens normala beslutsgång.
  Före 1998 års förslag offentliggjorde kommissionen en rapport till rådet om den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak (1996) (8), som ledde till omfattande diskussioner med medlemsstaterna och innehöll alla tänkbara alternativ, varav några infördes i 1998 års förslag.
  År 2001 genomförde kommissionen ett bredare och mer systematiskt internt samråd. Sedan 2003 gäller dessutom att det vid alla större förslag görs en utvidgad konsekvensanalys som föreläggs övriga institutioner tillsammans med lagstiftningsförslaget. Den tobaksreform som rådet antog i april 2004 omfattades av detta nya förfarande och 16 generaldirektorat bidrog här till konsekvensanalysen, bland annat GD DEV, GD ENV, GD COMP och GD TAXUD. |
| --- | --- |

34.

Samrådet inom kommissionen inför 1998 års reform av den gemensamma marknadsorganisationen följde kommissionens normala praxis vid den tidpunkten. GD AGRI vände sig i januari 1998 till fem andra generaldirektorat med förslaget: GD XIX (Budget), GD V (Sysselsättning), GD XI (Miljö), GD XX (Ekonomistyrning) och LS (Rättstjänsten).

Alla kommissionsledamöter och ledamotskanslier konsulterades i samband med kommissionens normala beslutsgång.

Före 1998 års förslag offentliggjorde kommissionen en rapport till rådet om den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak (1996) (8), som ledde till omfattande diskussioner med medlemsstaterna och innehöll alla tänkbara alternativ, varav några infördes i 1998 års förslag.

År 2001 genomförde kommissionen ett bredare och mer systematiskt internt samråd. Sedan 2003 gäller dessutom att det vid alla större förslag görs en utvidgad konsekvensanalys som föreläggs övriga institutioner tillsammans med lagstiftningsförslaget. Den tobaksreform som rådet antog i april 2004 omfattades av detta nya förfarande och 16 generaldirektorat bidrog här till konsekvensanalysen, bland annat GD DEV, GD ENV, GD COMP och GD TAXUD.

| 35. | Enligt gemenskapens utvecklingspolitik har jordbrukets och landsbygdens utveckling en nyckelroll för ekonomisk tillväxt och minskad fattigdom i många utvecklingsländer, vilket också gäller tobaksproduktionen i vissa regioner. Tobak från utvecklingsländerna kan i vissa fall konkurrera med EU-tobak på olika marknader. Visserligen beviljas inga exportbidrag men stödet till EU-tobaken kan påverka konkurrensläget och världsmarknadspriserna. Fast då EU:s tobaksproduktion bara svarar för 5 % av världsproduktionen och 11 % av världsexporten bör effekterna vara begränsade. Den nyligen beslutade reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för tobak bör minska dess eventuella snedvridande effekter, eftersom det inte kommer att finnas någon koppling mellan stöd och produktion när reformen genomförts. |
| --- | --- |

35.

Enligt gemenskapens utvecklingspolitik har jordbrukets och landsbygdens utveckling en nyckelroll för ekonomisk tillväxt och minskad fattigdom i många utvecklingsländer, vilket också gäller tobaksproduktionen i vissa regioner. Tobak från utvecklingsländerna kan i vissa fall konkurrera med EU-tobak på olika marknader. Visserligen beviljas inga exportbidrag men stödet till EU-tobaken kan påverka konkurrensläget och världsmarknadspriserna. Fast då EU:s tobaksproduktion bara svarar för 5 % av världsproduktionen och 11 % av världsexporten bör effekterna vara begränsade. Den nyligen beslutade reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för tobak bör minska dess eventuella snedvridande effekter, eftersom det inte kommer att finnas någon koppling mellan stöd och produktion när reformen genomförts.

| 36. | Att produktionen inriktas på tobakssorterna flue cured och light air cured styrs av efterfrågan på marknaden och inte av den gemensamma marknadsorganisationens bidragssystem. Omstruktureringen av produktionen har främjat koncentration och intensifierad produktion på stora jordbruksföretag. Då den totala EU-produktionen begränsas av kvantitativa tak, har den högre avkastningen gjort att den totala odlingsarealen minskat betydligt.
  Rent miljömässigt skulle det varit mer önskvärt att ha ett system med referensarealer (begränsningar) än med kvantitativa tak. Detta alternativ valdes dock bort eftersom stimulansen till tobaksproduktion av högre kvalitet då i stor utsträckning skulle ha gått förlorad.
  Till Europeiska rådet i Göteborg 2001 föreslog kommissionen att den gemensamma jordbrukspolitiken skulle premiera ”sunda produkter och metoder av hög kvalitet snarare än kvantitet” (se KOM(2001) 264 slutlig). Den senaste reformen på tobaksområdet överensstämmer med Göteborgsdeklarationen. |
| --- | --- |

36.

Att produktionen inriktas på tobakssorterna flue cured och light air cured styrs av efterfrågan på marknaden och inte av den gemensamma marknadsorganisationens bidragssystem. Omstruktureringen av produktionen har främjat koncentration och intensifierad produktion på stora jordbruksföretag. Då den totala EU-produktionen begränsas av kvantitativa tak, har den högre avkastningen gjort att den totala odlingsarealen minskat betydligt.

Rent miljömässigt skulle det varit mer önskvärt att ha ett system med referensarealer (begränsningar) än med kvantitativa tak. Detta alternativ valdes dock bort eftersom stimulansen till tobaksproduktion av högre kvalitet då i stor utsträckning skulle ha gått förlorad.

Till Europeiska rådet i Göteborg 2001 föreslog kommissionen att den gemensamma jordbrukspolitiken skulle premiera ”sunda produkter och metoder av hög kvalitet snarare än kvantitet” (se KOM(2001) 264 slutlig). Den senaste reformen på tobaksområdet överensstämmer med Göteborgsdeklarationen.

| 37. | Råmaterialets (råtobakens) bidrag till cigarettpriset anses vara mycket lågt. Därför har stödet försumbara effekter på prissänkningar i detaljhandelsledet.
  Kommissionen vill klargöra att det i artikel 8.2 i direktiv 95/59/EG föreskrivs att skattesatsen för den proportionella punktskatten liksom beloppet av den särskilda punktskatten måste vara lika för alla cigaretter. Följaktligen får medlemsstaterna inte tillämpa en lägre skattesats på sin egen tobak. I det av revisionsrätten citerade beslutet av EG-domstolen (mål C-302/00) bekräftades att Frankrike, som hade ett system med annan beskattning av cigaretter av mörk tobak, hade underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt direktiv 95/59/EG och artikel 90 i EG-fördraget. Efter detta domslut har Frankrike anpassat sina punktskattesatser till gemenskapens lagstiftning (lag nr 2002-1487 av den 20 december 2002). |
| --- | --- |

37.

Råmaterialets (råtobakens) bidrag till cigarettpriset anses vara mycket lågt. Därför har stödet försumbara effekter på prissänkningar i detaljhandelsledet.

Kommissionen vill klargöra att det i artikel 8.2 i direktiv 95/59/EG föreskrivs att skattesatsen för den proportionella punktskatten liksom beloppet av den särskilda punktskatten måste vara lika för alla cigaretter. Följaktligen får medlemsstaterna inte tillämpa en lägre skattesats på sin egen tobak. I det av revisionsrätten citerade beslutet av EG-domstolen (mål C-302/00) bekräftades att Frankrike, som hade ett system med annan beskattning av cigaretter av mörk tobak, hade underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt direktiv 95/59/EG och artikel 90 i EG-fördraget. Efter detta domslut har Frankrike anpassat sina punktskattesatser till gemenskapens lagstiftning (lag nr 2002-1487 av den 20 december 2002).

DEN GEMENSAMMA ORGANISATIONEN AV MARKNADEN HAR INTE UPPNÅTT ÖNSKAD EFFEKT

| 38. | Som nämnts i punkterna 28, 31 och 59 har reformen lett till en betydande minskning av tobaksproduktionens två lägsta kvalitetskategorier, vilket delvis åtgärdat problemet med att de odlade kvaliteterna inte motsvarade efterfrågan på marknaden. |
| --- | --- |

38.

Som nämnts i punkterna 28, 31 och 59 har reformen lett till en betydande minskning av tobaksproduktionens två lägsta kvalitetskategorier, vilket delvis åtgärdat problemet med att de odlade kvaliteterna inte motsvarade efterfrågan på marknaden.

| 39. | För mätning av effekten använde kommissionen EG-fördragets term ”skälig inkomst”, i form av kvantifierbart mål: en generell pris- (och kvalitets-) förbättring, mätt på grundval av uppgifter om produktionskostnader och inkomster (9) från FADN (Farm Accountancy Data Network). Uppgifter om priser, bearbetning och lager hämtades från förordning (EG) nr 2636/1999 (ersatt med en kodifierad version: förordning (EG) nr 604/2004). Bidragets effekter på odlarnas inkomst utvärderades i den utvidgade konsekvensbedömningen från 2003. |
| --- | --- |

39.

För mätning av effekten använde kommissionen EG-fördragets term ”skälig inkomst”, i form av kvantifierbart mål: en generell pris- (och kvalitets-) förbättring, mätt på grundval av uppgifter om produktionskostnader och inkomster (9) från FADN (Farm Accountancy Data Network). Uppgifter om priser, bearbetning och lager hämtades från förordning (EG) nr 2636/1999 (ersatt med en kodifierad version: förordning (EG) nr 604/2004). Bidragets effekter på odlarnas inkomst utvärderades i den utvidgade konsekvensbedömningen från 2003.

| 40. | Enligt kommissionens tillgängliga uppgifter skall vissa sorters kvalitet och priser ha förbättrats (även påverkat av världsmarknadens priskonjunktur). |
| --- | --- |

40.

Enligt kommissionens tillgängliga uppgifter skall vissa sorters kvalitet och priser ha förbättrats (även påverkat av världsmarknadens priskonjunktur).

| 41. | Genomsnittliga försäljningspriser under två år i följd kan inte sägas representera en långsiktig trend. Observationer från flera år (1993–2002) pekar på en långsiktig nettoprisökning. Trendens små årsvariationer är ett uttryck för tobaksprisets konjunkturella utveckling. |
| --- | --- |

41.

Genomsnittliga försäljningspriser under två år i följd kan inte sägas representera en långsiktig trend. Observationer från flera år (1993–2002) pekar på en långsiktig nettoprisökning. Trendens små årsvariationer är ett uttryck för tobaksprisets konjunkturella utveckling.

| 42. | Kommissionen anser att kvalitetsförbättringar kan mätas på två sätt: för det första om efterfrågade sortgrupper med kvalitet ökar. Nettoökningen av produktionen av sortgrupperna I (flue cured) och II (light air cured), till följd av marknadsefterfrågan, och produktionsminskningen av sortgrupperna V (sun cured) och III (dark air cured), med svårigheter på marknaden, vittnar om en generell kvalitetsförbättring och marknadsanpassning. För det andra kan man mäta kvalitetsförbättringar med prisökningar i förhållande till den allmänna prisutvecklingen på marknaden. |
| --- | --- |

42.

Kommissionen anser att kvalitetsförbättringar kan mätas på två sätt: för det första om efterfrågade sortgrupper med kvalitet ökar. Nettoökningen av produktionen av sortgrupperna I (flue cured) och II (light air cured), till följd av marknadsefterfrågan, och produktionsminskningen av sortgrupperna V (sun cured) och III (dark air cured), med svårigheter på marknaden, vittnar om en generell kvalitetsförbättring och marknadsanpassning. För det andra kan man mäta kvalitetsförbättringar med prisökningar i förhållande till den allmänna prisutvecklingen på marknaden.

| 44. | Flertalet tobaksodlare producerar olika mängder tobak av olika kvalitet, vilket leder till en proportionell fördelning av bidraget. Kommissionen har dock uppgifter om att det rörliga bidraget i vissa fall är jämnt fördelat. Detta är relativt sällsynt men en ökning kunde noteras 2000, jämfört med 1999 då det rörliga bidraget började tillämpas.
  Frånsett grupperna V och III är det dessutom så att det rörliga bidraget lett till en höjning av prisnivån, vilket var reformens huvudsyfte. |
| --- | --- |

44.

Flertalet tobaksodlare producerar olika mängder tobak av olika kvalitet, vilket leder till en proportionell fördelning av bidraget. Kommissionen har dock uppgifter om att det rörliga bidraget i vissa fall är jämnt fördelat. Detta är relativt sällsynt men en ökning kunde noteras 2000, jämfört med 1999 då det rörliga bidraget började tillämpas.

Frånsett grupperna V och III är det dessutom så att det rörliga bidraget lett till en höjning av prisnivån, vilket var reformens huvudsyfte.

| 45. | Sedan 1993 har bidragsnivåerna i stort sett varit oförändrade, utom för grupp V. Rådets politik skulle erbjuda ett stabilt inkomststöd, samtidigt som garantitrösklarna skulle variera i enlighet med efterfrågan. För att sänka tillgången i förhållande till efterfrågan valde rådet 2002 att sänka garantitrösklarna, vilket skapade en viss bristsituation och stärkte konkurrensen och förbättrade priserna.
  Kommissionen föreslog att bidraget skulle delas upp i en fast del (för minimiinkomsten) och en rörlig del (för den ekonomiska funktionen), som följer försäljningspriset. |
| --- | --- |

45.

Sedan 1993 har bidragsnivåerna i stort sett varit oförändrade, utom för grupp V. Rådets politik skulle erbjuda ett stabilt inkomststöd, samtidigt som garantitrösklarna skulle variera i enlighet med efterfrågan. För att sänka tillgången i förhållande till efterfrågan valde rådet 2002 att sänka garantitrösklarna, vilket skapade en viss bristsituation och stärkte konkurrensen och förbättrade priserna.

Kommissionen föreslog att bidraget skulle delas upp i en fast del (för minimiinkomsten) och en rörlig del (för den ekonomiska funktionen), som följer försäljningspriset.

| 46–48. | I sin utvidgade konsekvensanalys noterade kommissionen de genomsnittliga produktionskostnaderna och resultaten per ha tobak på specialiserade jordbruksföretag (genomsnittet 1999–2000). Beräkningarna baserades på FADN (Farm Accountancy Data Network).
  Huvudproblemet är att exakt beräkna familjearbetet på jordbruksföretag. Om familjemedlemmarnas arbete sätts till kostnaden för betald arbetskraft, är inkomsten negativ. Om dessas arbetsinsatser beräknas kosta mindre, går verksamheten jämnt upp eller med vinst. Det totala resultatet (tobaksproduktionen + bidrag) i förhållande till total input (rörliga + fasta kostnader) är i huvudsak positivt i alla regioner. Slutsatsen blev att tobaksinkomsterna (totala intäkter minus totala kostnader) bara var negativa i Thessalien och Grekiska fastlandet, där 34 % av de grekiska producenterna finns. I Italien, Spanien och övriga grekiska regioner var inkomsten positiv. |
| --- | --- |

46–48.

I sin utvidgade konsekvensanalys noterade kommissionen de genomsnittliga produktionskostnaderna och resultaten per ha tobak på specialiserade jordbruksföretag (genomsnittet 1999–2000). Beräkningarna baserades på FADN (Farm Accountancy Data Network).

Huvudproblemet är att exakt beräkna familjearbetet på jordbruksföretag. Om familjemedlemmarnas arbete sätts till kostnaden för betald arbetskraft, är inkomsten negativ. Om dessas arbetsinsatser beräknas kosta mindre, går verksamheten jämnt upp eller med vinst. Det totala resultatet (tobaksproduktionen + bidrag) i förhållande till total input (rörliga + fasta kostnader) är i huvudsak positivt i alla regioner. Slutsatsen blev att tobaksinkomsterna (totala intäkter minus totala kostnader) bara var negativa i Thessalien och Grekiska fastlandet, där 34 % av de grekiska producenterna finns. I Italien, Spanien och övriga grekiska regioner var inkomsten positiv.

| 47. | Kommissionen har följt bestämmelserna i förordning (EEG) nr 2075/92.
  1998 års reform syftade särskilt till att modulera den rörliga bidragsdelen, i syfte att bättre belöna kvalitet. De fortsatta avsättningsproblemen för tobak av sortgrupp V gjorde att kommissionen föreslog att bidraget skulle minskas med 10 %. Vidare föreslog den att garantitröskeln skulle sänkas. |
| --- | --- |

47.

Kommissionen har följt bestämmelserna i förordning (EEG) nr 2075/92.

1998 års reform syftade särskilt till att modulera den rörliga bidragsdelen, i syfte att bättre belöna kvalitet. De fortsatta avsättningsproblemen för tobak av sortgrupp V gjorde att kommissionen föreslog att bidraget skulle minskas med 10 %. Vidare föreslog den att garantitröskeln skulle sänkas.

| 48. | Priset beror av tillgång och efterfrågan, och av varans kvalitet. På marknaden för råtobak anges priset i avtalet. |
| --- | --- |

48.

Priset beror av tillgång och efterfrågan, och av varans kvalitet. På marknaden för råtobak anges priset i avtalet.

| 49. | Förordningen syftar trots allt till att ge en skälig inkomst. Bidragsnivån fastställs av rådet. I samband med 1992 års reform beräknades bidragets värde per sortgrupp som det genomsnittliga bidraget för sorterna i gruppen. Det förutsågs inte längre någon mekanism för att justera bidraget till pris- och/eller kostnadsvariationer. |
| --- | --- |

49.

Förordningen syftar trots allt till att ge en skälig inkomst. Bidragsnivån fastställs av rådet. I samband med 1992 års reform beräknades bidragets värde per sortgrupp som det genomsnittliga bidraget för sorterna i gruppen. Det förutsågs inte längre någon mekanism för att justera bidraget till pris- och/eller kostnadsvariationer.

| 51–52. | I punkt 28 konstaterades att EU av odlings- och klimatskäl inte kan producera all tobak som krävs för tillverkningen av tobaksprodukter. Mellan 1990 och 2000 var importen av råtobak stabil. Då stripad tobak utgör den största delen av importen, saknas emellertid uppgifter om sortgrupper och det kan varken bekräftas eller förnekas om importtobak ersatts med inhemska produkter. Den gemensamma marknadsorganisationens politik har varit framgångsrik, då EU-exporten 1990–2000 har minskat volymmässigt men ökat i värde, vilket visar att produktionen av tobak av låg kvalitet har minskat betydligt. Dessutom har EU-produktionens sammansättning förändrats i enlighet med efterfrågan, vilket är ett resultat av överföring av garantitröskelkvantiteter. |
| --- | --- |

51–52.

I punkt 28 konstaterades att EU av odlings- och klimatskäl inte kan producera all tobak som krävs för tillverkningen av tobaksprodukter. Mellan 1990 och 2000 var importen av råtobak stabil. Då stripad tobak utgör den största delen av importen, saknas emellertid uppgifter om sortgrupper och det kan varken bekräftas eller förnekas om importtobak ersatts med inhemska produkter. Den gemensamma marknadsorganisationens politik har varit framgångsrik, då EU-exporten 1990–2000 har minskat volymmässigt men ökat i värde, vilket visar att produktionen av tobak av låg kvalitet har minskat betydligt. Dessutom har EU-produktionens sammansättning förändrats i enlighet med efterfrågan, vilket är ett resultat av överföring av garantitröskelkvantiteter.

| 54. | Kommissionen håller med revisionsrätten om att tobaksfondens utgifter för information var begränsade före 2001.
  I och med kommissionens förordning (EG) nr 1648/2000 av den 25 juli 2000, om tillämpningsföreskrifter för tobaksfonden, samt granskning av tidigare åtaganden och ändring av avtal, kunde kommissionen på allvar börja ta itu med problemet. Hittills har antalet löpande avtal minskat betydligt (7). Kommissionen söker fortfarande hitta en lösning i frågan. |
| --- | --- |

54.

Kommissionen håller med revisionsrätten om att tobaksfondens utgifter för information var begränsade före 2001.

I och med kommissionens förordning (EG) nr 1648/2000 av den 25 juli 2000, om tillämpningsföreskrifter för tobaksfonden, samt granskning av tidigare åtaganden och ändring av avtal, kunde kommissionen på allvar börja ta itu med problemet. Hittills har antalet löpande avtal minskat betydligt (7). Kommissionen söker fortfarande hitta en lösning i frågan.

| 55. | Efter uttalandet år 2001 av generaldirektören för GD AGRI gjordes en intensiv arbetsinsats för att åtgärda problemen med de ekonomiska avvikelserna mellan å ena sidan fleråriga forskningsavtal och årliga budgetanslag och å andra sidan vissa interna organisatoriska brister. En intern arbetsgrupp inrättades 2002 för att hämta in eftersläpningarna i nio löpande projekt.
  År 2002 genomfördes en framgångsrik handlingsplan och ledningen av projekten kunde då anses ha normaliserats. Reservationen i generaldirektörens årliga uttalande för 2002 återkom därför inte. |
| --- | --- |

55.

Efter uttalandet år 2001 av generaldirektören för GD AGRI gjordes en intensiv arbetsinsats för att åtgärda problemen med de ekonomiska avvikelserna mellan å ena sidan fleråriga forskningsavtal och årliga budgetanslag och å andra sidan vissa interna organisatoriska brister. En intern arbetsgrupp inrättades 2002 för att hämta in eftersläpningarna i nio löpande projekt.

År 2002 genomfördes en framgångsrik handlingsplan och ledningen av projekten kunde då anses ha normaliserats. Reservationen i generaldirektörens årliga uttalande för 2002 återkom därför inte.

| 56. | Även om generaldirektören för hälsa och konsumentskydd inte anförde några formella reservationer i sin verksamhetsberättelse för 2001, framförde han bekymmer om svagheter i ledningen av äldre projekt.
  Redan 1999 började han vidta korrigeringsåtgärder för en bättre förvaltning av fonden. Åtgärderna började efter 2001 att få tydliga effekter. Budgetmässigt har förbrukningen de senaste tre åren överskridit 80 % i genomsnitt och detta trots en stor budgetökning (från 3 till 14,4 miljoner euro 2004).
  Med sin nya informationsstrategi kan kommissionen i dag förvalta tobaksfonden på ett tillfredsställande sätt och även hantera en ny ökning av budgetmedlen. |
| --- | --- |

56.

Även om generaldirektören för hälsa och konsumentskydd inte anförde några formella reservationer i sin verksamhetsberättelse för 2001, framförde han bekymmer om svagheter i ledningen av äldre projekt.

Redan 1999 började han vidta korrigeringsåtgärder för en bättre förvaltning av fonden. Åtgärderna började efter 2001 att få tydliga effekter. Budgetmässigt har förbrukningen de senaste tre åren överskridit 80 % i genomsnitt och detta trots en stor budgetökning (från 3 till 14,4 miljoner euro 2004).

Med sin nya informationsstrategi kan kommissionen i dag förvalta tobaksfonden på ett tillfredsställande sätt och även hantera en ny ökning av budgetmedlen.

| 57. | Den del av det särskilda stödet som producentgrupperna väntades förbruka angavs närmare i enlighet med artikel 40 i förordning (EG) nr 2848/98.
  Utvärderingen av sektorn visade att flertalet producentgrupper hade vidtagit åtgärder beträffande riktlinjer, hjälp och utbildning för att minska resterna av växtskyddsmedel samt andra skadliga ämnen (tungmetaller, nitrosaminer, plasttråd osv.), genom att förbättra odlings- och skördeteknik (minskad kemikalieanvändning, rationaliserad vattendistribution, avfallshämtning osv.). Utvärderaren kunde dock inte objektivt belägga åtgärdernas effekter.
  Granskningen av användningen av växtskyddsmedel och handelsgödsel visade enligt FADN-uppgifter att odlandet intensifierats och att grödan därigenom fått en mer negativ miljöpåverkan, fast på en starkt minskad total areal (–43 % på tio år). Intensifieringen främjade produktionens kvalitet vad gäller bladens färg och intakta form och gav ökad avkastning. |
| --- | --- |

57.

Den del av det särskilda stödet som producentgrupperna väntades förbruka angavs närmare i enlighet med artikel 40 i förordning (EG) nr 2848/98.

Utvärderingen av sektorn visade att flertalet producentgrupper hade vidtagit åtgärder beträffande riktlinjer, hjälp och utbildning för att minska resterna av växtskyddsmedel samt andra skadliga ämnen (tungmetaller, nitrosaminer, plasttråd osv.), genom att förbättra odlings- och skördeteknik (minskad kemikalieanvändning, rationaliserad vattendistribution, avfallshämtning osv.). Utvärderaren kunde dock inte objektivt belägga åtgärdernas effekter.

Granskningen av användningen av växtskyddsmedel och handelsgödsel visade enligt FADN-uppgifter att odlandet intensifierats och att grödan därigenom fått en mer negativ miljöpåverkan, fast på en starkt minskad total areal (–43 % på tio år). Intensifieringen främjade produktionens kvalitet vad gäller bladens färg och intakta form och gav ökad avkastning.

| 58–59. | Inom ramen för sund ekonomisk förvaltning har kommissionen valt att initialt sätta ett lågt återköpspris och har gradvist höjt nivån för att effektivisera återköpssystemet.
  Även om den kumulerade återköpta kvantitetens procentandel är låg, har både återköp och överföring av tröskelkvantiteter lett till att sortgrupp III minskat med 10 569 ton (–33 %) och grupp V minskat med 12 365 ton (–78 %). Detta resultat kan sägas vara en framgång.
  Även om hänsyn kan tas till andra faktorer var det också så att återköpssystemet mellan 1999 och 2002 främjade omstruktureringen av produktionen: 10 671 producenter lämnade sektorn och 12 549 ton produktionskvoter såldes till andra producenter, som sedan kunde utveckla sin produktionsstruktur. |
| --- | --- |

58–59.

Inom ramen för sund ekonomisk förvaltning har kommissionen valt att initialt sätta ett lågt återköpspris och har gradvist höjt nivån för att effektivisera återköpssystemet.

Även om den kumulerade återköpta kvantitetens procentandel är låg, har både återköp och överföring av tröskelkvantiteter lett till att sortgrupp III minskat med 10 569 ton (–33 %) och grupp V minskat med 12 365 ton (–78 %). Detta resultat kan sägas vara en framgång.

Även om hänsyn kan tas till andra faktorer var det också så att återköpssystemet mellan 1999 och 2002 främjade omstruktureringen av produktionen: 10 671 producenter lämnade sektorn och 12 549 ton produktionskvoter såldes till andra producenter, som sedan kunde utveckla sin produktionsstruktur.

| 59. | Noteras bör också att medlemsstaterna sedan 2003 har startat omställningsprogram, knutna till gemenskapens tobaksfond. Genom denna finansieras omställning av producenter till andra grödor eller annan ekonomisk verksamhet men även studier av möjligheterna till sådan omställning eller åtgärder av allmänt intresse. 2003 startade 192 individuella omställningsprojekt och 17 studier eller åtgärder av allmänt intresse. 2004 finansieras 498 individuella omställningsåtgärder och 10 studier eller åtgärder av allmänt intresse. |
| --- | --- |

59.

Noteras bör också att medlemsstaterna sedan 2003 har startat omställningsprogram, knutna till gemenskapens tobaksfond. Genom denna finansieras omställning av producenter till andra grödor eller annan ekonomisk verksamhet men även studier av möjligheterna till sådan omställning eller åtgärder av allmänt intresse. 2003 startade 192 individuella omställningsprojekt och 17 studier eller åtgärder av allmänt intresse. 2004 finansieras 498 individuella omställningsåtgärder och 10 studier eller åtgärder av allmänt intresse.

| 60. | I rådets förordning (EG) nr 1257/1999 föreskrivs visserligen att omställning av tobaksodlande regioner till annan verksamhet kan integreras i program för landsbygdsutveckling, men programplaneringen är decentraliserad och utformas alltså av medlemsstaterna i enlighet med deras behov och prioriteringar. I förordningen begränsas omställningen dessutom inte till annan tobaksrelaterad verksamhet. I Umbriens program för landsbygdsutveckling anges två åtgärder där stöd beviljas företag som torkar tobak, förutsatt att de investerar i upprustning av torkanläggningar och att de nya maskinerna har minst 10 % lägre produktionskapacitet.
  När det gäller investeringar i jordbruksföretag medges konkreta investeringar om de är i linje med produktionskvoterna. Omställningsåtgärder kan integreras i diversifieringsåtgärder. För de regioner där omställningsbehovet är störst, som Östra Makedonien och Trakien, är omställning av tobaksarealerna möjlig endast i begränsad omfattning, vilket också gäller annan verksamhet utanför jordbruksföretagen. |
| --- | --- |

60.

I rådets förordning (EG) nr 1257/1999 föreskrivs visserligen att omställning av tobaksodlande regioner till annan verksamhet kan integreras i program för landsbygdsutveckling, men programplaneringen är decentraliserad och utformas alltså av medlemsstaterna i enlighet med deras behov och prioriteringar. I förordningen begränsas omställningen dessutom inte till annan tobaksrelaterad verksamhet. I Umbriens program för landsbygdsutveckling anges två åtgärder där stöd beviljas företag som torkar tobak, förutsatt att de investerar i upprustning av torkanläggningar och att de nya maskinerna har minst 10 % lägre produktionskapacitet.

När det gäller investeringar i jordbruksföretag medges konkreta investeringar om de är i linje med produktionskvoterna. Omställningsåtgärder kan integreras i diversifieringsåtgärder. För de regioner där omställningsbehovet är störst, som Östra Makedonien och Trakien, är omställning av tobaksarealerna möjlig endast i begränsad omfattning, vilket också gäller annan verksamhet utanför jordbruksföretagen.

| 62. | Den externa utvärderingens granskning (se revisionsrättens fotnot 25) visar att den nationella reserven inte på något sätt hindrade den fortlöpande omstruktureringen av tobaksodlingarna. Dessa jordbruksföretags areal och antal har fortsatt att minska. |
| --- | --- |

62.

Den externa utvärderingens granskning (se revisionsrättens fotnot 25) visar att den nationella reserven inte på något sätt hindrade den fortlöpande omstruktureringen av tobaksodlingarna. Dessa jordbruksföretags areal och antal har fortsatt att minska.

| 63. | Situationen förvärrades inte av den genomförda minskningen av alla kvoter för att skapa en nationell reserv, eftersom kvotminskningen begränsade sig till bara 0,5–2 % och var proportionell till kvotvolymen. Den nationella reservens anslag var dock ibland inte tillräckliga för att säkerställa nya producenters lönsamhet. Vidare blev de administrativa bördorna betydande. Medlemsstaterna kunde utnyttja åtgärden från och med skördeåret 2002. |
| --- | --- |

63.

Situationen förvärrades inte av den genomförda minskningen av alla kvoter för att skapa en nationell reserv, eftersom kvotminskningen begränsade sig till bara 0,5–2 % och var proportionell till kvotvolymen. Den nationella reservens anslag var dock ibland inte tillräckliga för att säkerställa nya producenters lönsamhet. Vidare blev de administrativa bördorna betydande. Medlemsstaterna kunde utnyttja åtgärden från och med skördeåret 2002.

| 64–65. | Auktionssystemet kunde ha varit möjligt i de producerande medlemsstater där antalet första bearbetningsföretag var tillräckligt många för sund konkurrens (exempelvis i Italien, Grekland eller Spanien). Små första bearbetningsföretag i Grekland och Italien fruktade dock alltför hård konkurrens från större företag, varför de inte ansåg att anbudssystemet var intressant. I medlemsstater där de första bearbetningsföretagens koncentration är mycket hög, är det svårare att införa auktionssystemet. |
| --- | --- |

64–65.

Auktionssystemet kunde ha varit möjligt i de producerande medlemsstater där antalet första bearbetningsföretag var tillräckligt många för sund konkurrens (exempelvis i Italien, Grekland eller Spanien). Små första bearbetningsföretag i Grekland och Italien fruktade dock alltför hård konkurrens från större företag, varför de inte ansåg att anbudssystemet var intressant. I medlemsstater där de första bearbetningsföretagens koncentration är mycket hög, är det svårare att införa auktionssystemet.

| 66. | Beräkningen och fördelningen av den nationella reserven ökade definitivt de nationella förvaltningarnas arbetsbörda. År 2001 föreslog kommissionen därför att den nationella reserven skulle avskaffas. Rådet beslöt att reserven skulle vara kvar som ett alternativ för medlemsstaterna. Sedan 2002 har flertalet medlemsstater slutat använda den.
  Jämfört med före reformen är de nationella myndigheternas arbetsbörda mindre, eftersom de bara skall betala ut bidrag till producentgrupper. De senare har till uppgift att fördela utbetalningarna på enskilda producenter. Dessutom har datoriserade informationssystem avsevärt underlättat datahanteringen. I praktiken har dock vissa medlemsstater föredragit att själva sköta utbetalningarna. Sant är att kontrollåtgärderna ökade med 1998 års reform. |
| --- | --- |

66.

Beräkningen och fördelningen av den nationella reserven ökade definitivt de nationella förvaltningarnas arbetsbörda. År 2001 föreslog kommissionen därför att den nationella reserven skulle avskaffas. Rådet beslöt att reserven skulle vara kvar som ett alternativ för medlemsstaterna. Sedan 2002 har flertalet medlemsstater slutat använda den.

Jämfört med före reformen är de nationella myndigheternas arbetsbörda mindre, eftersom de bara skall betala ut bidrag till producentgrupper. De senare har till uppgift att fördela utbetalningarna på enskilda producenter. Dessutom har datoriserade informationssystem avsevärt underlättat datahanteringen. I praktiken har dock vissa medlemsstater föredragit att själva sköta utbetalningarna. Sant är att kontrollåtgärderna ökade med 1998 års reform.

| 68. | Kommissionen utreder för närvarande de frågor som revisionsrätten tar upp. |
| --- | --- |

68.

Kommissionen utreder för närvarande de frågor som revisionsrätten tar upp.

| 69. | På grund av den spanska bearbetningssektorns överkapacitet och koncentration till främst ett första bearbetningsföretag, anser kommissionen att produktionskapaciteten inte är den viktigaste faktorn för parternas avtalsförhållanden. |
| --- | --- |

69.

På grund av den spanska bearbetningssektorns överkapacitet och koncentration till främst ett första bearbetningsföretag, anser kommissionen att produktionskapaciteten inte är den viktigaste faktorn för parternas avtalsförhållanden.

| 70. | Det italienska treåriga prisavtalet är ett av huvudelementen i kommissionens meddelande om invändningar (se punkt X). När det gäller situationen i Grekland håller kommissionen på att granska om det som revisionsrätten tar upp och det som kommissionen själv konstaterat i den följande utredningen kan betraktas som överträdelse av artikel 81 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

70.

Det italienska treåriga prisavtalet är ett av huvudelementen i kommissionens meddelande om invändningar (se punkt X). När det gäller situationen i Grekland håller kommissionen på att granska om det som revisionsrätten tar upp och det som kommissionen själv konstaterat i den följande utredningen kan betraktas som överträdelse av artikel 81 i EG-fördraget.

| 72. | Det är medlemsstaterna som är behöriga att godkänna första bearbetningsföretag (och eventuellt dra in godkännandet). Vid revisioner som kommissionens revisionsenheter företagit har dessa aspekter granskats, särskilt huruvida bearbetningsföretag som får sluta odlingskontrakt med producentgrupper är vederbörligen godkända.
  På revisionsenheterna definieras kontrollen av tobakens odlingsarealer som en nyckelkontroll och har särskilt uppmärksammats, vilket framgår av revisionsrapporterna. |
| --- | --- |

72.

Det är medlemsstaterna som är behöriga att godkänna första bearbetningsföretag (och eventuellt dra in godkännandet). Vid revisioner som kommissionens revisionsenheter företagit har dessa aspekter granskats, särskilt huruvida bearbetningsföretag som får sluta odlingskontrakt med producentgrupper är vederbörligen godkända.

På revisionsenheterna definieras kontrollen av tobakens odlingsarealer som en nyckelkontroll och har särskilt uppmärksammats, vilket framgår av revisionsrapporterna.

| 73. | Kommissionen företog 2001och 2003 en rad revisioner, där vissa konstateranden påminde om revisionsrättens och som beaktas vid pågående granskning och godkännande av räkenskaperna. |
| --- | --- |

73.

Kommissionen företog 2001och 2003 en rad revisioner, där vissa konstateranden påminde om revisionsrättens och som beaktas vid pågående granskning och godkännande av räkenskaperna.

| 74. | I rådets förordning (EG) nr 1258/1999 föreskrivs att före varje beslut om att vägra finansiering, skall resultaten av kommissionens kontroller och den berörda medlemsstatens svar överlämnas skriftligen, varefter båda parter skall söka nå en överenskommelse om vilka åtgärder som skall vidtas. Vid all revision under 2001 förekom bilaterala förfaranden. Kommissionen understryker att medan förfarandena avslutats i Frankrikes och Tysklands fall, måste den medge att vissa förseningar förekommer i vissa ärenden i övriga medlemsstater. Den skall anstränga sig att avsluta dessa snarast möjligt. |
| --- | --- |

74.

I rådets förordning (EG) nr 1258/1999 föreskrivs att före varje beslut om att vägra finansiering, skall resultaten av kommissionens kontroller och den berörda medlemsstatens svar överlämnas skriftligen, varefter båda parter skall söka nå en överenskommelse om vilka åtgärder som skall vidtas. Vid all revision under 2001 förekom bilaterala förfaranden. Kommissionen understryker att medan förfarandena avslutats i Frankrikes och Tysklands fall, måste den medge att vissa förseningar förekommer i vissa ärenden i övriga medlemsstater. Den skall anstränga sig att avsluta dessa snarast möjligt.

ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING AV DEN REFORMERADE GEMENSAMMA ORGANISATIONEN AV MARKNADEN

| 76. | Kommissionen noterar revisionsrättens förslag beträffande ”nyckelkontroller”. År 2001 fastställde emellertid kommissionen vilka nyckelkontroller som skall genomföras inom tobakssektorn och anser att de täcker de grundläggande kontroller som anges i förordningen. |
| --- | --- |

76.

Kommissionen noterar revisionsrättens förslag beträffande ”nyckelkontroller”. År 2001 fastställde emellertid kommissionen vilka nyckelkontroller som skall genomföras inom tobakssektorn och anser att de täcker de grundläggande kontroller som anges i förordningen.

| 77. | Vid kommissionens revision och påföljande granskning och godkännande av räkenskaperna, har kommissionen inte kunnat dra slutsatsen att den konstaterat homogena vattenhalten skulle vara resultatet av att kontrollerna i Grekland inte uppfyller gällande krav. |
| --- | --- |

77.

Vid kommissionens revision och påföljande granskning och godkännande av räkenskaperna, har kommissionen inte kunnat dra slutsatsen att den konstaterat homogena vattenhalten skulle vara resultatet av att kontrollerna i Grekland inte uppfyller gällande krav.

| 78. | Kommissionens revisionsenheter har infört ett program för kontroll av sektorns utgifter i samtliga medlemsstater med betydande produktion (Italien, Grekland, Spanien, Frankrike) och som avser åren 2001 och 2003. Vissa av revisionsrättens punkter har granskats, i den mån de var kända. |
| --- | --- |

78.

Kommissionens revisionsenheter har infört ett program för kontroll av sektorns utgifter i samtliga medlemsstater med betydande produktion (Italien, Grekland, Spanien, Frankrike) och som avser åren 2001 och 2003. Vissa av revisionsrättens punkter har granskats, i den mån de var kända.

| 79. | I budgetförordningen och dess tillämpningsföreskrifter föreskrivs att regelbunden men inte årlig utvärdering skall ske, varför man i kommissionens material i samband med det årliga budgetförfarandet inte kan förvänta sig en utvärdering eller motsvarande uppgifter vid varje budgetrubrik eller utgiftsprogram. Kommissionen tillämpar gällande lagstiftning för kvantifiering av de årliga budgetkraven. Utvärderingsresultat kan användas till att förbättra budgetförfarandet, men bara sedan gällande lagstiftning ändrats. |
| --- | --- |

79.

I budgetförordningen och dess tillämpningsföreskrifter föreskrivs att regelbunden men inte årlig utvärdering skall ske, varför man i kommissionens material i samband med det årliga budgetförfarandet inte kan förvänta sig en utvärdering eller motsvarande uppgifter vid varje budgetrubrik eller utgiftsprogram. Kommissionen tillämpar gällande lagstiftning för kvantifiering av de årliga budgetkraven. Utvärderingsresultat kan användas till att förbättra budgetförfarandet, men bara sedan gällande lagstiftning ändrats.

| 80. | Emellertid ger kommissionen varje år budgetmyndigheten regelbunden information om all utvärderingsverksamhet, vilket sker i form av ett särskilt dokument med titeln ”Årlig utvärderingsöversikt”. I fallet tobak genomförde kommissionen 2002 en utvärdering av den gemensamma marknadsorganisationen, som därefter återgavs i den årliga utvärderingsöversikten för 2002. Den fullständiga rapporten offentliggjordes dessutom på kommissionens webbplats EUROPA. |
| --- | --- |

80.

Emellertid ger kommissionen varje år budgetmyndigheten regelbunden information om all utvärderingsverksamhet, vilket sker i form av ett särskilt dokument med titeln ”Årlig utvärderingsöversikt”. I fallet tobak genomförde kommissionen 2002 en utvärdering av den gemensamma marknadsorganisationen, som därefter återgavs i den årliga utvärderingsöversikten för 2002. Den fullständiga rapporten offentliggjordes dessutom på kommissionens webbplats EUROPA.

| 83. | I artikel 54 i förordning (EG) nr 2848/98 anges ingen tidsfrist för offentliggörandet av godkända första bearbetningsföretag. |
| --- | --- |

83.

I artikel 54 i förordning (EG) nr 2848/98 anges ingen tidsfrist för offentliggörandet av godkända första bearbetningsföretag.

| 84–85. | Enligt artikel 26 i förordning (EEG) nr 2075/92 skulle kommissionen före den 1 april 2002 överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om hur den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak fungerar. Kommissionen lade fram den begärda rapporten (10) i november 2002, sju månader försenad.
  Av en extern utvärderare beställde kommissionen samtidigt en utvärdering av den gemensamma marknadsorganisationen. Denna (11) tillhandahölls i oktober 2003. Som förberedelse för reformen av råtobakssektorn genomförde kommissionen också en utvidgad konsekvensanalys av tobakssektorn (12), som blev klar den 23 september 2003. |
| --- | --- |

84–85.

Enligt artikel 26 i förordning (EEG) nr 2075/92 skulle kommissionen före den 1 april 2002 överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om hur den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak fungerar. Kommissionen lade fram den begärda rapporten (10) i november 2002, sju månader försenad.

Av en extern utvärderare beställde kommissionen samtidigt en utvärdering av den gemensamma marknadsorganisationen. Denna (11) tillhandahölls i oktober 2003. Som förberedelse för reformen av råtobakssektorn genomförde kommissionen också en utvidgad konsekvensanalys av tobakssektorn (12), som blev klar den 23 september 2003.

| 86. | Kommissionen anser att även andra aspekter på utvärderingen bör beaktas (se kapitel 9, s. 212–220):






  a) | Med ”brist på tillförlitliga uppgifter” avsåg utvärderaren bara bristfälliga uppgifter om bearbetade produkter, lager och första bearbetningsföretags saluförda kvantiteter (se punkt 4.1.5 i utvärderingen, s. 46).
  Den gemensamma marknadsorganisationens instrument bidrog till en bättre jämvikt mellan tillgång och efterfrågan. Med tillgängliga uppgifter gick det dock inte att exakt fastställa i vad mån den gemensamma marknadsorganisationen påverkat balansen mellan tillgång och efterfrågan (se utvärderingen, s. 212, tre sista styckena). |
| --- | --- | --- |

86.

Kommissionen anser att även andra aspekter på utvärderingen bör beaktas (se kapitel 9, s. 212–220):

a)

Med ”brist på tillförlitliga uppgifter” avsåg utvärderaren bara bristfälliga uppgifter om bearbetade produkter, lager och första bearbetningsföretags saluförda kvantiteter (se punkt 4.1.5 i utvärderingen, s. 46).

Den gemensamma marknadsorganisationens instrument bidrog till en bättre jämvikt mellan tillgång och efterfrågan. Med tillgängliga uppgifter gick det dock inte att exakt fastställa i vad mån den gemensamma marknadsorganisationen påverkat balansen mellan tillgång och efterfrågan (se utvärderingen, s. 212, tre sista styckena).

| c) | Endast klassificeringsskalorna för kvalitet/pris var heterogena och ytterst subjektiva (påståendet avsåg inte alla uppgifter) (se utvärderingen, s. 213, tredje stycket). Tobaksexperter menade dock att den producerade tobakens kvalitetsgrad förbättrats (deras betygsättning hade förbättrats med 30 %) (se utvärderingen, s. 213, sjunde stycket). |
| --- | --- |

c)

Endast klassificeringsskalorna för kvalitet/pris var heterogena och ytterst subjektiva (påståendet avsåg inte alla uppgifter) (se utvärderingen, s. 213, tredje stycket). Tobaksexperter menade dock att den producerade tobakens kvalitetsgrad förbättrats (deras betygsättning hade förbättrats med 30 %) (se utvärderingen, s. 213, sjunde stycket).

| d) | Målet med en skälig inkomst utvärderades, men på grund av begränsade data måste resultatet tolkas med försiktighet. Det påstods att tobaksproducenterna genom bidragssystemet fick en bättre inkomst än de andra typerna av analyserade jordbruksföretag. Då inkomsten mycket berodde på jordbruksföretagets storlek, förbättrades inkomsterna av omstruktureringen (se utvärderingen, s. 215, femte och näst sista stycket, och s. 216, fjärde stycket). |
| --- | --- |

d)

Målet med en skälig inkomst utvärderades, men på grund av begränsade data måste resultatet tolkas med försiktighet. Det påstods att tobaksproducenterna genom bidragssystemet fick en bättre inkomst än de andra typerna av analyserade jordbruksföretag. Då inkomsten mycket berodde på jordbruksföretagets storlek, förbättrades inkomsterna av omstruktureringen (se utvärderingen, s. 215, femte och näst sista stycket, och s. 216, fjärde stycket).

| e) | Där tobaksproduktionen var av avgörande betydelse för landsbygden, fick gemenskapsstöd som kunde ges till tobaksrelaterad verksamhet stora sysselsättningseffekter (se utvärderingen, s. 217, åttonde stycket). |
| --- | --- |

e)

Där tobaksproduktionen var av avgörande betydelse för landsbygden, fick gemenskapsstöd som kunde ges till tobaksrelaterad verksamhet stora sysselsättningseffekter (se utvärderingen, s. 217, åttonde stycket).

| f) | De av fonden finansierade forskningsprojekten har gett säkra resultat, men få slutsatser har förmedlats till producenterna (se utvärderingen, s. 219, sjätte stycket). |
| --- | --- |

f)

De av fonden finansierade forskningsprojekten har gett säkra resultat, men få slutsatser har förmedlats till producenterna (se utvärderingen, s. 219, sjätte stycket).

Om den gemensamma marknadsorganisationens effekter vill kommissionen också framhålla att det belagts att de av tobaksfonden finansierade åtgärder som inleddes 2002 har påverkat allmänhetens medvetenhet om tobakskonsumtionens skadeverkningar.

| 87. | Kommissionen medger att utvärderingen pekade på svagheter, men anser ändå att utvärderingen visar att den gemensamma marknadsorganisationens instrument har förbättrat tillgången i förhållande till efterfrågan, höjt kvaliteten och främjat jordbruksföretagens fortsatta omstrukturering. Förvaltningen inom sektorn har effektiviserats, även om vissa brister består. Det kontinuerliga stödet i form av bidrag har gjort det möjligt för odlarna att överleva. Priserna har ökat men inte så mycket att de täcker produktionskostnaderna. |
| --- | --- |

87.

Kommissionen medger att utvärderingen pekade på svagheter, men anser ändå att utvärderingen visar att den gemensamma marknadsorganisationens instrument har förbättrat tillgången i förhållande till efterfrågan, höjt kvaliteten och främjat jordbruksföretagens fortsatta omstrukturering. Förvaltningen inom sektorn har effektiviserats, även om vissa brister består. Det kontinuerliga stödet i form av bidrag har gjort det möjligt för odlarna att överleva. Priserna har ökat men inte så mycket att de täcker produktionskostnaderna.

NY REFORM AV DEN GEMENSAMMA ORGANISATIONEN AV MARKNADEN

| 88–90. | Kommissionen har föreslagit en ny reform av den gemensamma marknadsorganisationen, som utarbetas genom ett omfattande och grundligt förfarande, samtidigt som ett antal analyser tas fram och görs tillgängliga på kommissionens webbplats:






  — | Framtagning av en ekonomisk rapport om sektorn och den gemensamma marknadsorganisationen. |
| --- | --- | --- |

88–90.

Kommissionen har föreslagit en ny reform av den gemensamma marknadsorganisationen, som utarbetas genom ett omfattande och grundligt förfarande, samtidigt som ett antal analyser tas fram och görs tillgängliga på kommissionens webbplats:

—

Framtagning av en ekonomisk rapport om sektorn och den gemensamma marknadsorganisationen.

| — | Framtagning av en ingående konsekvensanalys av de reformalternativ som experter från 16 generaldirektorat i sex månader har samarbetat kring. |
| --- | --- |

—

Framtagning av en ingående konsekvensanalys av de reformalternativ som experter från 16 generaldirektorat i sex månader har samarbetat kring.

| — | I detta sammanhang arrangerades ett tobaksforum i juni 2003 för att låta tobaksområdets alla parter komma till tals. |
| --- | --- |

—

I detta sammanhang arrangerades ett tobaksforum i juni 2003 för att låta tobaksområdets alla parter komma till tals.

| — | I november 2003 hölls också ett seminarium med samma inriktning, som omfattade alla produkter som berörs av reformförslaget (olivolja, bomull och tobak). |
| --- | --- |

—

I november 2003 hölls också ett seminarium med samma inriktning, som omfattade alla produkter som berörs av reformförslaget (olivolja, bomull och tobak).

På grundval av analysarbetet och de organiserade diskussionerna utarbetade kommissionen ett lagförslag som förelades rådet, i syfte att nå en överenskommelse den 22 april 2004.

Under en fyraårig övergångsperiod från och med 2006 skall minst 40 % av tobaksstödet ha integrerats i det frikopplade samlade gårdsstödet, medan medlemsstaterna får behålla upp till 60 % som kopplat stöd. Det kopplade stödet måste beviljas på ett sådant sätt att det garanterar likabehandling av jordbrukare eller i enlighet med objektiva kriterier, exempelvis för tobaksproducenter i mål I-områden eller för tobaksproducenter som producerar olika sorter av en viss kvalitet. Ytterligare kriterier kan bli aktuella i framtiden. Efter den fyraåriga övergångsperioden, dvs. från och med 2010, skall tobaksstödet vara frikopplat från produktionen. 50 % skall föras till samlat gårdsstöd och återstående 50 % skall användas för omstruktureringsprogram i tobaksproducerande regioner som omfattas av politiken för landsbygdens utveckling.

År 2006 skall reformen inledas med att hela eller delar av det nuvarande tobaksstödet överförs till samlat gårdsstöd.

Åren 2006 och 2007 skall tobaksfondens informationsinsatser finansieras genom avdrag på 4 % respektive 5 % från de kopplade stöden.

| 92. | Frikopplandet kommer att ge producenterna en bättre marknadsinriktning och avsevärt förenkla stödordningen. |
| --- | --- |

92.

Frikopplandet kommer att ge producenterna en bättre marknadsinriktning och avsevärt förenkla stödordningen.

| 94. | När reformen antagits kommer tvärvillkor att kunna tillämpas och större hänsyn därmed kunna tas till miljökriterier. |
| --- | --- |

94.

När reformen antagits kommer tvärvillkor att kunna tillämpas och större hänsyn därmed kunna tas till miljökriterier.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 96–97. | Kommissionen kan inte instämma i flera av revisionsrättens slutsatser.
  Kommissionens förslag till 1998 års reform baserades på de mest tillförlitliga uppgifter som fanns vid den tidpunkten och dess marknadsanalys var korrekt.
  Den gemensamma marknadsorganisationens instrument har gett en bättre kvantitativ balans mellan tillgång och efterfrågan. 1998 års reform har lett till en markant minskning av tobaksproduktionens två lägsta kvalitetsgrupper, med begränsad avsättning, och främjat produktionen av sortgrupper som efterfrågas på marknaden. Det rörliga bidraget har uppmuntrat jordbrukarna att producera bättre kvalitet och fackmän har hävdat att kvaliteten har förbättrats. Även om priserna också påverkas av tillgång och efterfrågan, har de visat en sjunkande tendens.
  Frågan om bristen på alternativa grödor måste relateras till hela produktionskedjan, inte bara till det primära tobaksodlandet på jordbruksföretag. I vissa regioner har lokalsamhällena varit så beroende av tobak att en omställning till annan produktion skulle kräva en längre tidsperiod.
  Samarbetet inom kommissionen för att utforma 1998 års reform skedde enligt kommissionens normala praxis vid det tillfället. Sedan dess har dock kommissionen infört ett mycket mer utvecklat system för sitt interna samarbete.
  Det är riktigt att stödordningen för tobak före 1998 års reform inte var avpassad för att lösa sektorns mest uppenbara problem: att man odlade kvaliteter som inte passade marknaden. 1998 års reform bidrog till en betydande minskning av produktionen av de två tobaksgrupper som hade störst svårigheter på marknaden. Problemet bör vara helt åtgärdat med 2004 års reform. Med det frikopplade bidraget beslutar producenten själv om att producera vad som efterfrågas på marknaden.
  Kommissionen instämmer inte i revisionsrättens slutsats att det inte var motiverat att fortsätta med den befintliga stödordningen, med tanke på de resultat som läggs fram i rapporten. |
| --- | --- |

96–97.

Kommissionen kan inte instämma i flera av revisionsrättens slutsatser.

Kommissionens förslag till 1998 års reform baserades på de mest tillförlitliga uppgifter som fanns vid den tidpunkten och dess marknadsanalys var korrekt.

Den gemensamma marknadsorganisationens instrument har gett en bättre kvantitativ balans mellan tillgång och efterfrågan. 1998 års reform har lett till en markant minskning av tobaksproduktionens två lägsta kvalitetsgrupper, med begränsad avsättning, och främjat produktionen av sortgrupper som efterfrågas på marknaden. Det rörliga bidraget har uppmuntrat jordbrukarna att producera bättre kvalitet och fackmän har hävdat att kvaliteten har förbättrats. Även om priserna också påverkas av tillgång och efterfrågan, har de visat en sjunkande tendens.

Frågan om bristen på alternativa grödor måste relateras till hela produktionskedjan, inte bara till det primära tobaksodlandet på jordbruksföretag. I vissa regioner har lokalsamhällena varit så beroende av tobak att en omställning till annan produktion skulle kräva en längre tidsperiod.

Samarbetet inom kommissionen för att utforma 1998 års reform skedde enligt kommissionens normala praxis vid det tillfället. Sedan dess har dock kommissionen infört ett mycket mer utvecklat system för sitt interna samarbete.

Det är riktigt att stödordningen för tobak före 1998 års reform inte var avpassad för att lösa sektorns mest uppenbara problem: att man odlade kvaliteter som inte passade marknaden. 1998 års reform bidrog till en betydande minskning av produktionen av de två tobaksgrupper som hade störst svårigheter på marknaden. Problemet bör vara helt åtgärdat med 2004 års reform. Med det frikopplade bidraget beslutar producenten själv om att producera vad som efterfrågas på marknaden.

Kommissionen instämmer inte i revisionsrättens slutsats att det inte var motiverat att fortsätta med den befintliga stödordningen, med tanke på de resultat som läggs fram i rapporten.

| 98. | Att förebygga tobaksrökning blev en av de viktigaste politiska prioriteringarna efter den 1 oktober 1999 och började aktivera förvaltningen av fonden. Resultaten började märkas först efter 2001. Den viktiga kampanjen ”Feel free to say no” är till exempel ett starkt bevis för kommissionens ambitioner på området.
  Initialt har kommissionen valt att sätta ett lågt återköpspris, som den sedan gradvis har höjt för att effektivisera återköpssystemet och tillämpa sund ekonomisk förvaltning. Den kumulerade återköpta kvantiteten kan som procentuell andel av totalen framstå som låg, men både återköpen och överföringen av tröskelkvantiteter har lett till en minskning av sortgrupperna med låg kvalitet. Mellan 1999 och 2002 har återköpsförfarandet dessutom främjat produktionens omstrukturering.
  Kommissionen har utrett risken för konkurrensbegränsning genom olämpliga prissystem mellan första bearbetningsföretag och producentorganisationer. Under utredningen konstaterades sådana och andra metoder i Spanien och Italien, vilket gjorde att kommissionen riktade ett meddelande om invändningar till både producent- och bearbetningsparterna. I Grekland pågår utredningen fortfarande.
  Sedan 2003 har medlemsstaterna startat omställningsprogram, knutna till gemenskapens tobaksfond. Genom denna finansieras omställning av producenter till andra grödor eller annan ekonomisk verksamhet men även studier av möjligheterna till sådan omställning eller åtgärder av allmänt intresse. År 2003 startade 192 individuella omställningsprojekt och 17 studier eller åtgärder av allmänt intresse. År 2004 finansieras 498 individuella omställningsåtgärder och 10 studier eller åtgärder av allmänt intresse.
  Om underutnyttjandet av tobaksfonden kan sägas att utbetalningarna under de första fem åren 1996–2000 uppgick till i genomsnitt 17 % av tillgängliga medel. De senaste tre åren har utnyttjandegraden successivt ökat till 65 % år 2003. Fondförvaltningens tidigare konstaterade brister har åtgärdats. |
| --- | --- |

98.

Att förebygga tobaksrökning blev en av de viktigaste politiska prioriteringarna efter den 1 oktober 1999 och började aktivera förvaltningen av fonden. Resultaten började märkas först efter 2001. Den viktiga kampanjen ”Feel free to say no” är till exempel ett starkt bevis för kommissionens ambitioner på området.

Initialt har kommissionen valt att sätta ett lågt återköpspris, som den sedan gradvis har höjt för att effektivisera återköpssystemet och tillämpa sund ekonomisk förvaltning. Den kumulerade återköpta kvantiteten kan som procentuell andel av totalen framstå som låg, men både återköpen och överföringen av tröskelkvantiteter har lett till en minskning av sortgrupperna med låg kvalitet. Mellan 1999 och 2002 har återköpsförfarandet dessutom främjat produktionens omstrukturering.

Kommissionen har utrett risken för konkurrensbegränsning genom olämpliga prissystem mellan första bearbetningsföretag och producentorganisationer. Under utredningen konstaterades sådana och andra metoder i Spanien och Italien, vilket gjorde att kommissionen riktade ett meddelande om invändningar till både producent- och bearbetningsparterna. I Grekland pågår utredningen fortfarande.

Sedan 2003 har medlemsstaterna startat omställningsprogram, knutna till gemenskapens tobaksfond. Genom denna finansieras omställning av producenter till andra grödor eller annan ekonomisk verksamhet men även studier av möjligheterna till sådan omställning eller åtgärder av allmänt intresse. År 2003 startade 192 individuella omställningsprojekt och 17 studier eller åtgärder av allmänt intresse. År 2004 finansieras 498 individuella omställningsåtgärder och 10 studier eller åtgärder av allmänt intresse.

Om underutnyttjandet av tobaksfonden kan sägas att utbetalningarna under de första fem åren 1996–2000 uppgick till i genomsnitt 17 % av tillgängliga medel. De senaste tre åren har utnyttjandegraden successivt ökat till 65 % år 2003. Fondförvaltningens tidigare konstaterade brister har åtgärdats.

| 99. | Kommissionen noterar den utökade förteckning över nyckelkontroller som revisionsrätten nu förespråkar. År 2001 fastställde emellertid kommissionen vilka nyckelkontroller som skall genomföras inom tobakssektorn och anser att de täcker de grundläggande kontroller som anges i förordningen.
  Beträffande kritiken att kommissionen underlåtit att vidta åtgärder: i rådets förordning (EG) nr 1258/1999 föreskrivs att före varje beslut om att vägra finansiering skall resultaten av kommissionens kontroller och den berörda medlemsstatens svar överlämnas skriftligen, varefter båda parter skall söka nå en överenskommelse om vilka åtgärder som skall vidtas. Vid all revision under 2001 förekom bilaterala förfaranden. Kommissionen understryker att medan förfarandena avslutats i Frankrikes och Tysklands fall, måste den medge att vissa förseningar förekommer i vissa ärenden i övriga medlemsstater. Den skall anstränga sig att avsluta dessa snarast möjligt.
  Således har kommissionen vidtagit lämpliga åtgärder i enlighet med gällande regelverk och revisionsrättens påstående att kommissionen inte vidtagit nödvändiga korrigerande åtgärder är inte korrekt. |
| --- | --- |

99.

Kommissionen noterar den utökade förteckning över nyckelkontroller som revisionsrätten nu förespråkar. År 2001 fastställde emellertid kommissionen vilka nyckelkontroller som skall genomföras inom tobakssektorn och anser att de täcker de grundläggande kontroller som anges i förordningen.

Beträffande kritiken att kommissionen underlåtit att vidta åtgärder: i rådets förordning (EG) nr 1258/1999 föreskrivs att före varje beslut om att vägra finansiering skall resultaten av kommissionens kontroller och den berörda medlemsstatens svar överlämnas skriftligen, varefter båda parter skall söka nå en överenskommelse om vilka åtgärder som skall vidtas. Vid all revision under 2001 förekom bilaterala förfaranden. Kommissionen understryker att medan förfarandena avslutats i Frankrikes och Tysklands fall, måste den medge att vissa förseningar förekommer i vissa ärenden i övriga medlemsstater. Den skall anstränga sig att avsluta dessa snarast möjligt.

Således har kommissionen vidtagit lämpliga åtgärder i enlighet med gällande regelverk och revisionsrättens påstående att kommissionen inte vidtagit nödvändiga korrigerande åtgärder är inte korrekt.

| 100. | Kommissionens övervakning visade sig vara tillfredsställande. För att stärka marknadsinriktningen föreslog kommissionen 2002 en justering av den gemensamma marknadsorganisationens instrument (bidrag, garantitrösklar och tobaksfondens insatser).
  Stödordningen utvärderades 2002. Detta överensstämmer med budgetförordningen och dess tillämpningsföreskrifter där regelbunden utvärdering föreskrivs, som dock inte behöver vara årlig. |
| --- | --- |

100.

Kommissionens övervakning visade sig vara tillfredsställande. För att stärka marknadsinriktningen föreslog kommissionen 2002 en justering av den gemensamma marknadsorganisationens instrument (bidrag, garantitrösklar och tobaksfondens insatser).

Stödordningen utvärderades 2002. Detta överensstämmer med budgetförordningen och dess tillämpningsföreskrifter där regelbunden utvärdering föreskrivs, som dock inte behöver vara årlig.

| 101. | Enligt artikel 26 i förordning (EEG) nr 2075/92 skall kommissionen före den 1 april 2002 överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om hur den gemensamma organisationen av marknaden inom sektorn för råtobak fungerar. Kommissionen lade fram den begärda rapporten (13) i november 2002, sju månader försenad.
  Samtidigt hade kommissionen externt beställt en utvärdering av den gemensamma organisationen av marknaden. Studien (14) tillhandahölls i oktober 2003. Som förberedelse för en reform av råtobakssektorn genomförde kommissionen också en utvidgad konsekvensanalys (15), en studie som var klar den 23 september 2003. |
| --- | --- |

101.

Enligt artikel 26 i förordning (EEG) nr 2075/92 skall kommissionen före den 1 april 2002 överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om hur den gemensamma organisationen av marknaden inom sektorn för råtobak fungerar. Kommissionen lade fram den begärda rapporten (13) i november 2002, sju månader försenad.

Samtidigt hade kommissionen externt beställt en utvärdering av den gemensamma organisationen av marknaden. Studien (14) tillhandahölls i oktober 2003. Som förberedelse för en reform av råtobakssektorn genomförde kommissionen också en utvidgad konsekvensanalys (15), en studie som var klar den 23 september 2003.

| 102. | Ett centralt inslag i kommissionens reformförslag för sektorn från 2003 var dels önskan att bättre samordna gemenskapspolitiken inom tobakssektorn och gemenskapspolitiken på folkhälsoområdet, dels att säkra en hållbar utveckling i tobaksregionerna. Att rådet den 22 april 2004 godkände reformen, särskilt kommissionens förslag till nya mekanismer för frikoppling av direktstöden och omstruktureringsanslaget, innebär en grundläggande förändring av stödordningen som i alla avseenden kan säkra att dessa mål uppnås.
  Mer konkret vill kommissionen bland annat avskaffa vissa nuvarande mekanismer för kopplat stöd som visat sig inadekvata, vilket revisionsrätten också konstaterat. Revisionsrätten önskar en ny stödordning, vilket kommissionen nu föreslår och med följande syften:






  — | Bättre marknadsinriktning och förbättrad kvalitet, samt höjning av producenternas priser. |
| --- | --- | --- |

102.

Ett centralt inslag i kommissionens reformförslag för sektorn från 2003 var dels önskan att bättre samordna gemenskapspolitiken inom tobakssektorn och gemenskapspolitiken på folkhälsoområdet, dels att säkra en hållbar utveckling i tobaksregionerna. Att rådet den 22 april 2004 godkände reformen, särskilt kommissionens förslag till nya mekanismer för frikoppling av direktstöden och omstruktureringsanslaget, innebär en grundläggande förändring av stödordningen som i alla avseenden kan säkra att dessa mål uppnås.

Mer konkret vill kommissionen bland annat avskaffa vissa nuvarande mekanismer för kopplat stöd som visat sig inadekvata, vilket revisionsrätten också konstaterat. Revisionsrätten önskar en ny stödordning, vilket kommissionen nu föreslår och med följande syften:

—

Bättre marknadsinriktning och förbättrad kvalitet, samt höjning av producenternas priser.

| — | Effektivare inkomststöd till jordbrukarna, utan ökning av det totala stödet. |
| --- | --- |

—

Effektivare inkomststöd till jordbrukarna, utan ökning av det totala stödet.

| — | Bättre stöd till FoU-insatserna för alternativ och diversifierad produktion. |
| --- | --- |

—

Bättre stöd till FoU-insatserna för alternativ och diversifierad produktion.

| — | Bättre samordning med gemenskapspolitiken på folkhälsoområdet och med stödet till utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

—

Bättre samordning med gemenskapspolitiken på folkhälsoområdet och med stödet till utvecklingsländerna.

| — | Förenkling av stödordningen och dess förvaltning. |
| --- | --- |

—

Förenkling av stödordningen och dess förvaltning.

| 103. | 1998 års reform baserades på en förberedande rapport från 1996. Kommissionens förslag från 2003 om en reform av sektorn utgick från uppgifter som vilade på förbättrad statistik. Dessutom hade reformen blivit föremål för en förberedande utvidgad konsekvensanalys, i syfte att analysera de tre reformalternativens alla effekter. |
| --- | --- |

103.

1998 års reform baserades på en förberedande rapport från 1996. Kommissionens förslag från 2003 om en reform av sektorn utgick från uppgifter som vilade på förbättrad statistik. Dessutom hade reformen blivit föremål för en förberedande utvidgad konsekvensanalys, i syfte att analysera de tre reformalternativens alla effekter.

| 104. | Kommissionen vill framhålla att reformen för att lyckas och bli effektiv måste vara socialt, ekonomiskt och miljömässigt acceptabel. För detta krävs att produktions- och bearbetningsstrukturerna anpassar sig till den nya ekonomiska och rättsliga miljön.
  Av hänsyn till dessa faktorer föreslog kommissionen och beslöt rådet i april 2004 om en genomgripande reform av den gemensamma organisationen av marknaden för tobak. Ett snabbt genomförande av denna reform kan, som revisionsrätten säger (och som kommissionen förklarar i sitt svar på fråga 102), åtgärda alla brister som revisionsrätten påvisat, samtidigt som störningar i tobaksregionerna undviks. |
| --- | --- |

104.

Kommissionen vill framhålla att reformen för att lyckas och bli effektiv måste vara socialt, ekonomiskt och miljömässigt acceptabel. För detta krävs att produktions- och bearbetningsstrukturerna anpassar sig till den nya ekonomiska och rättsliga miljön.

Av hänsyn till dessa faktorer föreslog kommissionen och beslöt rådet i april 2004 om en genomgripande reform av den gemensamma organisationen av marknaden för tobak. Ett snabbt genomförande av denna reform kan, som revisionsrätten säger (och som kommissionen förklarar i sitt svar på fråga 102), åtgärda alla brister som revisionsrätten påvisat, samtidigt som störningar i tobaksregionerna undviks.

| 105. | Som revisionsrätten nämner föreslog kommissionen 2003 en reform som när den genomförts skall ha åtgärdat den befintliga stödordningens alla brister. Den 22 april 2004 nådde rådet enighet om detta förslag. Rådet beslöt om en övergångsperiod 2006–2009, med utbetalning av frikopplade direktstöd på minst 40 %. Kommissionen skall se till att det gradvisa införandet av frikopplade stöd följer de antagna bestämmelserna, som innebär att de kopplade och frikopplade stöden i fyra år skall fungera parallellt. |
| --- | --- |

105.

Som revisionsrätten nämner föreslog kommissionen 2003 en reform som när den genomförts skall ha åtgärdat den befintliga stödordningens alla brister. Den 22 april 2004 nådde rådet enighet om detta förslag. Rådet beslöt om en övergångsperiod 2006–2009, med utbetalning av frikopplade direktstöd på minst 40 %. Kommissionen skall se till att det gradvisa införandet av frikopplade stöd följer de antagna bestämmelserna, som innebär att de kopplade och frikopplade stöden i fyra år skall fungera parallellt.

| 106. | Kommissionen har utfärdat meddelanden om invändningar rörande påstådda karteller på råtobaksmarknaderna i Spanien och Italien (i december 2003 respektive februari 2004). Meddelandena i fråga innehåller preliminära slutsatser av kommissionens utredningar om producentgruppers och bearbetningsföretags påstått konkurrenshämmande metoder i de två medlemsstaterna, inlett i oktober 2001 respektive januari 2002. Meddelande om invändningar är ett inledande steg i det förfarande som kan utmynna i ett förbudsbeslut med bötesförelägganden för berörda företag. |
| --- | --- |

106.

Kommissionen har utfärdat meddelanden om invändningar rörande påstådda karteller på råtobaksmarknaderna i Spanien och Italien (i december 2003 respektive februari 2004). Meddelandena i fråga innehåller preliminära slutsatser av kommissionens utredningar om producentgruppers och bearbetningsföretags påstått konkurrenshämmande metoder i de två medlemsstaterna, inlett i oktober 2001 respektive januari 2002. Meddelande om invändningar är ett inledande steg i det förfarande som kan utmynna i ett förbudsbeslut med bötesförelägganden för berörda företag.

---

(1)  Report to the European Parliament and the Council on the operation of the common organisation of the market in raw tobacco. SEC(2002) 1183, 6.11.2002.

(2)  Evaluation de l’Organisation Commune de Marché dans le secteur du tabac brut (Utvärdering av den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak). COGEA, Rom 2003. 220 sidor.

(3)  Utvidgad konsekvensanalys av tobakssektorn. KOM(2003) 554 slutlig, SEK(2003) 1023.

(4)  Utvidgad konsekvensanalys av tobakssektorn, 23.9.2003, (KOM(2003) 554 slutlig, SEK(2003) 1023).

(5)  Utvidgad konsekvensanalys av tobakssektorn, 23.9.2003, (KOM(2003) 554 slutlig, SEK(2003) 1023).

(6)  7 600 euro motsvarande 963 miljoner euro dividerat med 126 000 personer som arbetar inom tobakssektorn.

(7)  Evaluation de l’Organisation Commune de Marché dans le secteur du tabac brut. COGEA, Rom 2003. 220 sidor.

(8)  Rapport från kommissionen till rådet om den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak (KOM(96) 554 slutlig, 18.12.1996).

(9)  Enligt FADN är de vanligaste inkomstindikatorerna följande: nettoförädlingsvärde per arbetsenhet och år respektive inkomst per familjejordbruk. Beräkningssättet beskrivs på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/agriculture/rica/annex002_en.cfm

(10)  Report to the European Parliament and the Council on the operation of the common organisation of the market in raw tobacco. SEC(2002) 1183, 6.11.2002.

(11)  Evaluation de l’Organisation Commune de Marché dans le secteur du tabac brut. COGEA, Rom 2003. 220 sidor.

(12)  Utvidgad konsekvensanalys av tobakssektorn. KOM(2003) 554 slutlig, SEK(2003) 1023.

(13)  Report to the European Parliament and the Council on the operation of the common organisation of the market in raw tobacco. SEC(2002) 1183, 6.11.2002.

(14)  Evaluation de l’Organisation Commune de Marché dans le secteur du tabac brut. COGEA, Rom 2003. 220 sidor.

(15)  Utvidgad konsekvensanalys av tobakssektorn. KOM(2003) 554 slutlig, SEK(2003) 1023.

---

| 17.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 41/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 41/35

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2003 samt byråns svar

(2005/C 41/02)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| 1 | INLEDNING |
| --- | --- |

1

| 2–6 | REVISIONSRÄTTENS UTTALANDE |
| --- | --- |

2–6

| 3 | Räkenskapernas tillförlitlighet |
| --- | --- |

3

| 4–6 | De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet |
| --- | --- |

4–6

| 7–16 | IAKTTAGELSER |
| --- | --- |

7–16

Tabell 1–4

Byråns svar

INLEDNING

| 1. | Europeiska byrån för återuppbyggnad (nedan kallad ”byrån”) inrättades genom rådets förordning (EG) nr 1628/96 (1), ersatt genom rådets förordning (EG) nr 2667/2000 (2). Byrån, som inrättades i februari 2000, hade ursprungligen till uppgift att förvalta gemenskapens program för stöd till Kosovo. Efter att dess mandat har utökats två gånger, 2001 och därefter 2002, omfattar verksamheten nu även Serbien och Montenegro samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Byrån har sitt säte i Thessaloniki och har operativa centrum i Belgrad, Podgorica, Pristina och Skopje. Byrån genomför program som skall främja institutioner och se till att deras administration fungerar väl, stödja utvecklingen av marknadsekonomi och nödvändig infrastruktur samt stärka det civila samhället. I tabell 1 ges en sammanfattning av byråns behörighet och verksamhet som baseras på uppgifter från byrån. |
| --- | --- |

1.

Europeiska byrån för återuppbyggnad (nedan kallad ”byrån”) inrättades genom rådets förordning (EG) nr 1628/96 (1), ersatt genom rådets förordning (EG) nr 2667/2000 (2). Byrån, som inrättades i februari 2000, hade ursprungligen till uppgift att förvalta gemenskapens program för stöd till Kosovo. Efter att dess mandat har utökats två gånger, 2001 och därefter 2002, omfattar verksamheten nu även Serbien och Montenegro samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Byrån har sitt säte i Thessaloniki och har operativa centrum i Belgrad, Podgorica, Pristina och Skopje. Byrån genomför program som skall främja institutioner och se till att deras administration fungerar väl, stödja utvecklingen av marknadsekonomi och nödvändig infrastruktur samt stärka det civila samhället. I tabell 1 ges en sammanfattning av byråns behörighet och verksamhet som baseras på uppgifter från byrån.

REVISIONSRÄTTENS UTTALANDE

| 2. | Revisionsrätten har granskat byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2003 och de underliggande transaktionerna. Revisionsrätten har utfört granskningen i enlighet med sina riktlinjer och normer för revision. Dessa baseras på internationellt erkänd god revisionssed och har anpassats till de särskilda förhållandena inom gemenskapen. Genom granskningen har revisionsrätten uppnått rimlig säkerhet om nedanstående uttalande. |
| --- | --- |

2.

Revisionsrätten har granskat byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2003 och de underliggande transaktionerna. Revisionsrätten har utfört granskningen i enlighet med sina riktlinjer och normer för revision. Dessa baseras på internationellt erkänd god revisionssed och har anpassats till de särskilda förhållandena inom gemenskapen. Genom granskningen har revisionsrätten uppnått rimlig säkerhet om nedanstående uttalande.

Räkenskapernas tillförlitlighet

| 3. | Revisionsrätten anser att byråns räkenskaper inte ger en rättvisande bild av byråns ekonomiska ställning och tillgångar (se punkterna 8 och 10). |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten anser att byråns räkenskaper inte ger en rättvisande bild av byråns ekonomiska ställning och tillgångar (se punkterna 8 och 10).

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 4. | På grund av att det saknas nödvändig information om den slutliga användningen av de medel som byrån har ställt till nationella och internationella organs förfogande kan revisionsrätten inte uttala sig om huruvida de transaktioner som ligger till grund för betalningar på 21,4 miljoner euro som gjorts under 2003 är lagliga och korrekta (se punkt 15). I övrigt anser revisionsrätten, med reservation för de reservationer som görs i punkterna 5 och 6 nedan, att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

4.

På grund av att det saknas nödvändig information om den slutliga användningen av de medel som byrån har ställt till nationella och internationella organs förfogande kan revisionsrätten inte uttala sig om huruvida de transaktioner som ligger till grund för betalningar på 21,4 miljoner euro som gjorts under 2003 är lagliga och korrekta (se punkt 15). I övrigt anser revisionsrätten, med reservation för de reservationer som görs i punkterna 5 och 6 nedan, att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning är lagliga och korrekta.

| 5. | I fråga om betalningar påvisade revisionsrätten fel som gäller de styrkande underlagens giltighet, efterlevnaden av kontraktsbestämmelserna och delegeringen av myndighetsutövning (se punkt 13). |
| --- | --- |

5.

I fråga om betalningar påvisade revisionsrätten fel som gäller de styrkande underlagens giltighet, efterlevnaden av kontraktsbestämmelserna och delegeringen av myndighetsutövning (se punkt 13).

| 6. | I fråga om upphandlingsförfarandena påvisade revisionsrätten avvikelser i vart femte granskat fall som kan leda till att principen om anbudsgivares lika möjligheter inte efterlevs (se punkt 14). |
| --- | --- |

6.

I fråga om upphandlingsförfarandena påvisade revisionsrätten avvikelser i vart femte granskat fall som kan leda till att principen om anbudsgivares lika möjligheter inte efterlevs (se punkt 14).

IAKTTAGELSER

| 7. | Utnyttjandet av anslagen för budgetåret 2003 och av de anslag som förts över från det föregående budgetåret visas i tabell 2. Byråns inkomst- och utgiftsredovisning och balansräkning för budgetåret 2003 sammanfattas i tabellerna 3 och 4
   (3). |
| --- | --- |

7.

Utnyttjandet av anslagen för budgetåret 2003 och av de anslag som förts över från det föregående budgetåret visas i tabell 2. Byråns inkomst- och utgiftsredovisning och balansräkning för budgetåret 2003 sammanfattas i tabellerna 3 och 4
   (3).

| 8. | I artikel 1 i byråns budgetförordning fastställs att dess budget skall godkännas enligt metoden med differentierade anslag, där man gör åtskillnad mellan åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden. I artikel 3 i samma budgetförordning fastställs att de totala inkomsterna skall täcka de totala betalningarna, vilket innebär att en balanserad budget skall läggas fram så att utfallet balanseras i så hög grad som möjligt. I praktiken respekteras dock inte principen om differentierade anslag i byråns budget som lagts fram av styrelsen, vilket leder till att byrån till utgifter räknar såväl de betalningar för perioden som belastar budgetårets anslag som alla budgetårets utestående åtaganden (4), oavsett i vilken utsträckning dessa åtaganden är utnyttjade. Därför har budgetårets redovisningsresultat ingen koppling till den ekonomiska verkligheten bakom byråns transaktioner. Det ackumulerade underskottet per den 31 december 2003, det vill säga 140,95 miljoner euro, är alltså i hög grad konstgjort eftersom det gäller åtaganden som ännu inte har lett till betalningar och som avser ännu ej genomförda ekonomiska transaktioner. |
| --- | --- |

8.

I artikel 1 i byråns budgetförordning fastställs att dess budget skall godkännas enligt metoden med differentierade anslag, där man gör åtskillnad mellan åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden. I artikel 3 i samma budgetförordning fastställs att de totala inkomsterna skall täcka de totala betalningarna, vilket innebär att en balanserad budget skall läggas fram så att utfallet balanseras i så hög grad som möjligt. I praktiken respekteras dock inte principen om differentierade anslag i byråns budget som lagts fram av styrelsen, vilket leder till att byrån till utgifter räknar såväl de betalningar för perioden som belastar budgetårets anslag som alla budgetårets utestående åtaganden (4), oavsett i vilken utsträckning dessa åtaganden är utnyttjade. Därför har budgetårets redovisningsresultat ingen koppling till den ekonomiska verkligheten bakom byråns transaktioner. Det ackumulerade underskottet per den 31 december 2003, det vill säga 140,95 miljoner euro, är alltså i hög grad konstgjort eftersom det gäller åtaganden som ännu inte har lett till betalningar och som avser ännu ej genomförda ekonomiska transaktioner.

| 9. | År 2003 uppvisade byråns redovisningssystem fortfarande allvarliga brister. För de allmänna räkenskaperna används fortfarande enkel bokföring, trots de risker detta innebär för uppgifternas tillförlitlighet och trots att det i artikel 55 i byråns budgetförordning fastställs att man skall använda dubbel bokföring. |
| --- | --- |

9.

År 2003 uppvisade byråns redovisningssystem fortfarande allvarliga brister. För de allmänna räkenskaperna används fortfarande enkel bokföring, trots de risker detta innebär för uppgifternas tillförlitlighet och trots att det i artikel 55 i byråns budgetförordning fastställs att man skall använda dubbel bokföring.

| 10. | Trots den iakttagelse som revisionsrätten gjorde i sin rapport om budgetåret 2002 (5) har de medel som betalats ut till finansiella mellanhänder inom ramen för låneprogram inte bokförts på tillgångssidan i balansräkningen. Användningen av dessa medel nämns endast i rapporten som bifogas årsredovisningen (6). Sedan byrån inrättades har den betalat 52,4 miljoner euro (7) för dessa program. För flera program som ännu var under genomförande år 2003 skall medlen dessutom förvaltas av byråns kontraktsparter. De medel som betalats ut på detta sätt och som har identifierats av revisionsrätten uppgår till 43,38 miljoner euro. I båda fallen borde de saldon som var tillgängliga vid slutet av budgetåret 2003 ha tagits upp på tillgångssidan i byråns balansräkning. |
| --- | --- |

10.

Trots den iakttagelse som revisionsrätten gjorde i sin rapport om budgetåret 2002 (5) har de medel som betalats ut till finansiella mellanhänder inom ramen för låneprogram inte bokförts på tillgångssidan i balansräkningen. Användningen av dessa medel nämns endast i rapporten som bifogas årsredovisningen (6). Sedan byrån inrättades har den betalat 52,4 miljoner euro (7) för dessa program. För flera program som ännu var under genomförande år 2003 skall medlen dessutom förvaltas av byråns kontraktsparter. De medel som betalats ut på detta sätt och som har identifierats av revisionsrätten uppgår till 43,38 miljoner euro. I båda fallen borde de saldon som var tillgängliga vid slutet av budgetåret 2003 ha tagits upp på tillgångssidan i byråns balansräkning.

| 11. | De insatser som byrån har gjort för att förstärka budgetförvaltningen, den finansiella förvaltningen och redovisningen bör intensifieras med tanke på att byråns räkenskaper skall konsolideras med räkenskaperna för gemenskapens institutioner från och med budgetåret 2005 (8). Det är verkligen nödvändigt att byråns budget antas i enlighet med de formella kraven i dess budgetförordning (se punkt 8) och att redovisningsreglerna för inkomster och utgifter anpassas till principerna för periodiserad redovisning. |
| --- | --- |

11.

De insatser som byrån har gjort för att förstärka budgetförvaltningen, den finansiella förvaltningen och redovisningen bör intensifieras med tanke på att byråns räkenskaper skall konsolideras med räkenskaperna för gemenskapens institutioner från och med budgetåret 2005 (8). Det är verkligen nödvändigt att byråns budget antas i enlighet med de formella kraven i dess budgetförordning (se punkt 8) och att redovisningsreglerna för inkomster och utgifter anpassas till principerna för periodiserad redovisning.

| 12. | Förvaltningen av ett finansinstitut som byrån har inrättat i Kosovo vars förvaltning har anförtrotts en extern konsult uppvisade betydande brister (bristfällig bokföring, otillräcklig analys av låntagarens kreditvärdighet, otillräcklig dokumentation vid låneansökan). Byrån har inte haft en sådan övervakning att det snabbt går att identifiera brister och vidta nödvändiga korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

12.

Förvaltningen av ett finansinstitut som byrån har inrättat i Kosovo vars förvaltning har anförtrotts en extern konsult uppvisade betydande brister (bristfällig bokföring, otillräcklig analys av låntagarens kreditvärdighet, otillräcklig dokumentation vid låneansökan). Byrån har inte haft en sådan övervakning att det snabbt går att identifiera brister och vidta nödvändiga korrigerande åtgärder.

| 13. | Avvikelser har konstaterats när det gäller betalningar som gjorts under 2003. De beror i vissa fall på bristande efterlevnad av antingen kontraktsbestämmelserna eller villkoren för betalningar (de styrkande underlagen uppfyller inte normerna eller är otillräckliga). I de övriga fallen beror den största delen av avvikelserna på att handlingarna som ligger till grund för betalningar inte följer bestämmelserna om delegeringen av myndighetsutövning och/eller bestämmelserna om förändringar av redan ingångna kontrakt. Dessa avvikelser visar att byrån bör förstärka övervakningen av förfaranden för åtagande och betalning av utgifter. |
| --- | --- |

13.

Avvikelser har konstaterats när det gäller betalningar som gjorts under 2003. De beror i vissa fall på bristande efterlevnad av antingen kontraktsbestämmelserna eller villkoren för betalningar (de styrkande underlagen uppfyller inte normerna eller är otillräckliga). I de övriga fallen beror den största delen av avvikelserna på att handlingarna som ligger till grund för betalningar inte följer bestämmelserna om delegeringen av myndighetsutövning och/eller bestämmelserna om förändringar av redan ingångna kontrakt. Dessa avvikelser visar att byrån bör förstärka övervakningen av förfaranden för åtagande och betalning av utgifter.

| 14. | Även avvikelser som kan påverka beslut om tilldelning av kontrakt har konstaterats. Anbudsgivare har åsidosatts av diskutabla eller grundlösa administrativa eller tekniska skäl. I andra fall har projektchefer kort tid efter det att kontraktet har börjat genomföras ersatts av personer som inte har samma kvalifikationer som de som gjorde att anbudsgivarna kunde ta hem kontraktet. För att minska riskerna för fel bör byrån förstärka sitt interna kontrollsystem genom att noga välja ut de personer som skall delta i bedömningen av anbuden och genom att försäkra sig om att bedömningskommittéerna motiverar sina beslut på ett tydligt sätt. |
| --- | --- |

14.

Även avvikelser som kan påverka beslut om tilldelning av kontrakt har konstaterats. Anbudsgivare har åsidosatts av diskutabla eller grundlösa administrativa eller tekniska skäl. I andra fall har projektchefer kort tid efter det att kontraktet har börjat genomföras ersatts av personer som inte har samma kvalifikationer som de som gjorde att anbudsgivarna kunde ta hem kontraktet. För att minska riskerna för fel bör byrån förstärka sitt interna kontrollsystem genom att noga välja ut de personer som skall delta i bedömningen av anbuden och genom att försäkra sig om att bedömningskommittéerna motiverar sina beslut på ett tydligt sätt.

| 15. | I flera fall har byrån ingått överenskommelser med externa organ, offentliga eller halvoffentliga, nationella eller internationella. I samtliga dessa fall borde byrån vara noggrannare med att striktare tillämpa de befintliga mekanismerna för att dessa organ skall ge nödvändig information för att det skall gå att bedöma de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

15.

I flera fall har byrån ingått överenskommelser med externa organ, offentliga eller halvoffentliga, nationella eller internationella. I samtliga dessa fall borde byrån vara noggrannare med att striktare tillämpa de befintliga mekanismerna för att dessa organ skall ge nödvändig information för att det skall gå att bedöma de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 16. | Revisionsrätten uppmärksammade i sin rapport om budgetåret 2002 (9) det alltför stora antalet delegerade och vidaredelegerade utanordnare. I slutet av 2003 var de 45 inom avdelning III och 11 inom avdelningarna I och II, det vill säga 56 jämfört med 67 i juni 2003. Delegeringarna är obegränsade både vad gäller belopp och varaktighet. Byrån bör fortsätta sitt arbete med att begränsa antalet delegeringar. |
| --- | --- |

16.

Revisionsrätten uppmärksammade i sin rapport om budgetåret 2002 (9) det alltför stora antalet delegerade och vidaredelegerade utanordnare. I slutet av 2003 var de 45 inom avdelning III och 11 inom avdelningarna I och II, det vill säga 56 jämfört med 67 i juni 2003. Delegeringarna är obegränsade både vad gäller belopp och varaktighet. Byrån bör fortsätta sitt arbete med att begränsa antalet delegeringar.

Denna rapport har antagits av revisionsrätten vid dess sammanträde i Luxemburg den 8 och 9 december 2004.

För revisionsrätten

Juan Manuel FABRA VALLÉS

Ordförande

---

(1)  EGT L 204, 14.8.1996, s. 1.

1

(2)  EGT L 306, 7.12.2000, s. 7.

2

(3)  Alla tabeller i denna rapport har upprättats utifrån så exakta värden som möjligt för de uppgifter som använts. I uppställningen har siffrorna avrundats, vilket kan ge upphov till smärre differenser i totalbeloppen. Ett streck anger att värdet saknas eller är lika med noll, och 0,0 anger att värdet är lägre än avrundningsgränsen.

3

(4)  De betalningar som gjorts under budgetåret av utestående åtaganden från de tidigare budgetåren räknas inte som utgifter i byråns inkomst- och utgiftsredovisning.

4

(5)  Se punkt 14 i rapporten om budgetåret 2002 (EUT C 319, 30.12.2003, s. 1).

5

(6)  Det gäller motpartsmedel och medel som betalats ut inom ramen för lån eller kreditlimit.

6

(7)  Uppskattning före eventuella värdejusteringar.

7

(8)  Se skälen 32, 35, 48 och 49 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

8

(9)  Se punkt 15 i rapporten om budgetåret 2002.

9

---

Tabell 1

Europeiska byrån för återuppbyggnad (Thessaloniki)

| Gemenskapens behörighetsområde enligt fördraget | Byråns behörighet enligt rådets förordning (EG) nr 2667/2000 | Organisation | Medel till byråns förfogande(uppgifter för 2002 inom parentes) | Produkter och tjänster som tillhandahållits 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Mål | Verksamhetsområde | Uppgift | Styrelse | Slutlig budget | Geografisk spridning på driftskostnader 2003 |
| Gemenskapen skall inom ramen för sin behörighet bedriva ekonomiskt, finansiellt och tekniskt samarbete med tredjeland. Dessa åtgärder skall komplettera medlemsstaternas åtgärder och vara samstämmiga med gemenskapens utvecklingspolitik.

  (Artikel 181a) | Ge gemenskapsbistånd i) till återuppbyggnad samt flyktingars och fördrivna personers återvändande, ii) främja god administration, stärka institutioner och rättsstatsprincipen, iii) stödja utvecklingen av en marknadsekonomi och göra nödvändiga investeringar i livsviktiga fysiska infrastrukturer och miljöåtgärder, och iv) stödja samhällsutvecklingen och förstärka det civila samhället. | Byrån förvaltar de viktigaste stödprogrammen i Serbien och Montenegro (Serbien, Kosovo och Montenegro) och i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, FYROM. Berättigade till stödet är stater, enheter under FN:s administration, federerade, regionala och lokala enheter, offentliga och halvoffentliga organ, arbetsmarknadens parter, stödorganisationer för företag, kooperativ, försäkringskassor, föreningar, stiftelser och frivilligorganisationer. | — | Att informera kommissionen om prioriterade behov. |

Gemenskapens behörighetsområde enligt fördraget

Byråns behörighet enligt rådets förordning (EG) nr 2667/2000

Organisation

Medel till byråns förfogande(uppgifter för 2002 inom parentes)

Produkter och tjänster som tillhandahållits 2003

Mål

Verksamhetsområde

Uppgift

Styrelse

Slutlig budget

Geografisk spridning på driftskostnader 2003

Gemenskapen skall inom ramen för sin behörighet bedriva ekonomiskt, finansiellt och tekniskt samarbete med tredjeland. Dessa åtgärder skall komplettera medlemsstaternas åtgärder och vara samstämmiga med gemenskapens utvecklingspolitik.

(Artikel 181a)

Ge gemenskapsbistånd i) till återuppbyggnad samt flyktingars och fördrivna personers återvändande, ii) främja god administration, stärka institutioner och rättsstatsprincipen, iii) stödja utvecklingen av en marknadsekonomi och göra nödvändiga investeringar i livsviktiga fysiska infrastrukturer och miljöåtgärder, och iv) stödja samhällsutvecklingen och förstärka det civila samhället.

Byrån förvaltar de viktigaste stödprogrammen i Serbien och Montenegro (Serbien, Kosovo och Montenegro) och i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, FYROM. Berättigade till stödet är stater, enheter under FN:s administration, federerade, regionala och lokala enheter, offentliga och halvoffentliga organ, arbetsmarknadens parter, stödorganisationer för företag, kooperativ, försäkringskassor, föreningar, stiftelser och frivilligorganisationer.

—

Att informera kommissionen om prioriterade behov.

| — | Att utarbeta program för återuppbyggnad och för flyktingars och fördrivna personers återvändande. |
| --- | --- |

—

Att utarbeta program för återuppbyggnad och för flyktingars och fördrivna personers återvändande.

| — | Att vidta alla nödvändiga åtgärder för genomförandet av gemenskapsbistånd. |
| --- | --- |

—

Att vidta alla nödvändiga åtgärder för genomförandet av gemenskapsbistånd.

Består av en företrädare för varje medlemsstat, två företrädare för kommissionen och en observatör från Europeiska investeringsbanken.

Direktör

Utnämns av styrelsen på förslag från kommissionen.

Operativa centrum inrättade i Belgrad, Pristina, Podgorica och Skopje med en betydande grad av självständighet när det gäller förvaltningen.

Extern kontroll

Revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Parlamentet på rekommendation av rådet.

358,6 miljoner euro (495,9 miljoner euro) varav bidrag från gemenskapen: 97,4 % (92,5 %)

Personalstyrka den 31 december 2003:

120 (122) tjänster enligt tjänsteförteckningen

varav tillsatta: 94 (101)

övriga anställda – lokalt anställda: 201 (195) planerade tjänster varav 173 (176) tjänster tillsatta

Personalstyrka totalt: 267 (277)

varav anställda med

uppgifter inom verksamheten: 140 (136)

administrativa uppgifter: 97 (107)

blandade uppgifter: 30 (34)

| — | Kosovo: 139 miljoner euro. |
| --- | --- |

—

Kosovo: 139 miljoner euro.

| — | Serbien: 109 miljoner euro. |
| --- | --- |

—

Serbien: 109 miljoner euro.

| — | Montenegro: 19 miljoner euro. |
| --- | --- |

—

Montenegro: 19 miljoner euro.

| — | FYROM: 36 miljoner euro. |
| --- | --- |

—

FYROM: 36 miljoner euro.

| — | Totalt: 302 miljoner euro. |
| --- | --- |

—

Totalt: 302 miljoner euro.

Källa: Uppgifter från byrån.

Tabell 2

Europeiska byrån för återuppbyggnad – Budgetgenomförande för budgetåret 2003

| (miljoner euro) |
| --- |
| Inkomster | Utgifter |
| Inkomsternas ursprung | Inkomster i den slutliga budgeten för budgetåret | Faktiska inkomster | Utgiftsfördelning | Tillgängliga anslag | Anslag som förts över från det föregående budgetåret |
| budgeten | åtaganden | betalda | överförda | förfallna | saldo att ingå åtaganden för | överförda åtaganden | betalda | förfallna (1) | utestående åtaganden |
| Bidrag från gemenskapen | 349,3 | 270,0 | Avdelning I
  Personal | 19,2 | 17,3 | 17,0 | 0,3 | 1,9 | — | 0,2 | 0,1 | 0,1 | — |
| Övriga bidrag | 4,0 | 28,4 | Avdelning II
  Administration | 7,6 | 6,5 | 5,3 | 1,2 | 1,1 | — | 2,0 | 2,0 | 0,1 | — |
| Övriga inkomster | 5,3 | 5,5 | Avdelning III
  Drift | 331,8 | 182,0 | 29,8 | 152,2 | — | 149,7 | 338,2 | 227,6 | 30,6 | 79,9 |
| Totalt | 358,6 | 303,9 | Totalt | 358,6 | 205,8 | 52,1 | 153,7 | 3,0 | 149,7 | 340,4 | 229,7 | 30,8 | 79,9 |
| | Anslag som återstår att ingå åtaganden för (1) | 233,5 | 153,0 | 39,8 | 113,2 | 2,5 | 78,0 | | | | |
| | Totalt | 592,1 | 358,7 | 91,9 | 266,9 | 5,5 | 227,8 | 340,4 | 229,7 | 30,8 | 79,9 |
| Anm.: Eventuella differenser i totalbeloppen beror på avrundning.

  Källa: I tabellen sammanfattas de uppgifter som byrån lagt fram i sin årsredovisning. |

(miljoner euro)

Inkomster

Utgifter

Inkomsternas ursprung

Inkomster i den slutliga budgeten för budgetåret

Faktiska inkomster

Utgiftsfördelning

Tillgängliga anslag

Anslag som förts över från det föregående budgetåret

budgeten

åtaganden

betalda

överförda

förfallna

saldo att ingå åtaganden för

överförda åtaganden

betalda

förfallna (1)

utestående åtaganden

Bidrag från gemenskapen

349,3

270,0

Avdelning I

Personal

19,2

17,3

17,0

0,3

1,9

—

0,2

0,1

0,1

—

Övriga bidrag

4,0

28,4

Avdelning II

Administration

7,6

6,5

5,3

1,2

1,1

—

2,0

2,0

0,1

—

Övriga inkomster

5,3

5,5

Avdelning III

Drift

331,8

182,0

29,8

152,2

—

149,7

338,2

227,6

30,6

79,9

Totalt

358,6

303,9

Totalt

358,6

205,8

52,1

153,7

3,0

149,7

340,4

229,7

30,8

79,9

Anslag som återstår att ingå åtaganden för (1)

233,5

153,0

39,8

113,2

2,5

78,0

Totalt

592,1

358,7

91,9

266,9

5,5

227,8

340,4

229,7

30,8

79,9

Anm.: Eventuella differenser i totalbeloppen beror på avrundning.

Källa: I tabellen sammanfattas de uppgifter som byrån lagt fram i sin årsredovisning.

Tabell 3

Europeiska byrån för återuppbyggnad – Inkomst- och utgiftsredovisning för budgetåren 2003 och 2002

| (1000 euro) |
| --- |
| | 2003 | 2002 |
| Inkomster |
| Bidrag från kommissionen | 275 280 | 462 804 |
| Finansiella inkomster | 3 955 | 5 978 |
| Övriga inkomster | 1 517 | 495 |
| Motpartsmedel | 379 | 497 |
| Bidrag från tredje part | 28 034 | 500 |
| Inkomster totalt (a) | 309 164 | 470 274 |
| Utgifter |
| Personal – avdelning I i budgeten |
| Betalningar | 17 027 | 17 771 |
| Överförda anslag | 306 | 206 |
| Administration – avdelning II i budgeten |
| Betalningar | 5 261 | 6 211 |
| Överförda anslag | 1 215 | 2 037 |
| Drift – avdelning III i budgeten |
| Betalningar | 69 565 | 138 512 |
| Överförda anslag | 265 352 | 293 106 |
| Utgifter totalt (b) | 358 725 | 457 844 |
| Budgetårets resultat (a–b)
   (2) | –49 560 | 12 430 |
| Saldo som förts över från det föregående budgetåret | – 112 908 | –73 127 |
| Betalningar för kommissionens räkning | –5 231 | –25 407 |
| Ännu ej gjorda betalningar för kommissionens räkning | – 515 | 0 |
| Anslag som förts över från föregående budgetår och frigjorts | 30 649 | 5 463 |
| Överförda anslag som förfallit N–1 (avdelningarna I och II) | 146 | 135 |
| Överförda tilläggsmedel 2001 | 0 | –32 423 |
| Finansiella inkomster som skall återbetalas | –3 955 | 0 |
| Justering av motpartsmedel | 400 | 0 |
| Kursdifferenser | 23 | 22 |
| Budgetårets saldo | – 140 951 | – 112 908 |
| Anm.: Eventuella differenser i totalbeloppen beror på avrundning.

  Källa: I tabellen sammanfattas de uppgifter som byrån lagt fram i sina räkenskaper. |

(1000 euro)

2003

2002

Inkomster

Bidrag från kommissionen

275 280

462 804

Finansiella inkomster

3 955

5 978

Övriga inkomster

1 517

495

Motpartsmedel

379

497

Bidrag från tredje part

28 034

500

Inkomster totalt (a)

309 164

470 274

Utgifter

Personal – avdelning I i budgeten

Betalningar

17 027

17 771

Överförda anslag

306

206

Administration – avdelning II i budgeten

Betalningar

5 261

6 211

Överförda anslag

1 215

2 037

Drift – avdelning III i budgeten

Betalningar

69 565

138 512

Överförda anslag

265 352

293 106

Utgifter totalt (b)

358 725

457 844

Budgetårets resultat (a–b)
   (2)

–49 560

12 430

Saldo som förts över från det föregående budgetåret

– 112 908

–73 127

Betalningar för kommissionens räkning

–5 231

–25 407

Ännu ej gjorda betalningar för kommissionens räkning

– 515

0

Anslag som förts över från föregående budgetår och frigjorts

30 649

5 463

Överförda anslag som förfallit N–1 (avdelningarna I och II)

146

135

Överförda tilläggsmedel 2001

0

–32 423

Finansiella inkomster som skall återbetalas

–3 955

0

Justering av motpartsmedel

400

0

Kursdifferenser

23

22

Budgetårets saldo

– 140 951

– 112 908

Anm.: Eventuella differenser i totalbeloppen beror på avrundning.

Källa: I tabellen sammanfattas de uppgifter som byrån lagt fram i sina räkenskaper.

Tabell 4

Europeiska byrån för återuppbyggnad – Balansräkning per den 31 december 2003 och den 31 december 2002

| (1000 euro) |
| --- |
| Tillgångar | 2003 | 2002 | Skulder och eget kapital | 2003 | 2002 |
| Anläggningstillgångar | | | Långfristigt kapital | | |
| Anläggningstillgångar brutto (3) | 3 877 | 3 400 | Eget kapital (3) | 1 771 | 1 960 |
| Avskrivningar (3) | –2 106 | –1 440 | Budgetårets saldo | – 140 951 | – 112 908 |
| Deltotal | 1 771 | 1 960 | Deltotal | – 139 180 | – 110 948 |
| Kortfristiga fordringar | | | Kortfristiga skulder | | |
| Övriga kortfristiga fordringar | 56 | 58 | Automatiska överföringar (avdelning III) | 345 271 | 338 112 |
| Förskott | 57 | 53 | Automatiska överföringar (avdelningarna I och II) | 1 521 | 2 244 |
| Momsfordran | 23 | 26 | Övriga kortfristiga skulder | 5 002 | 49 |
| Deltotal | 135 | 137 | Deltotal | 351 794 | 340 405 |
| Likvida medel | | | | | |
| Banktillgodohavanden | 210 664 | 227 307 | | | |
| Kassa | 44 | 53 | | | |
| Deltotal | 210 708 | 227 360 | | | |
| Totalt | 212 614 | 229 457 | Totalt | 212 614 | 229 457 |
| Anm: Eventuella differenser i totalbeloppen beror på avrundning.

  Källa: I tabellen sammanfattas de uppgifter som byrån lagt fram i sina räkenskaper. |

(1000 euro)

Tillgångar

2003

2002

Skulder och eget kapital

2003

2002

Anläggningstillgångar

Långfristigt kapital

Anläggningstillgångar brutto (3)

3 877

3 400

Eget kapital (3)

1 771

1 960

Avskrivningar (3)

–2 106

–1 440

Budgetårets saldo

– 140 951

– 112 908

Deltotal

1 771

1 960

Deltotal

– 139 180

– 110 948

Kortfristiga fordringar

Kortfristiga skulder

Övriga kortfristiga fordringar

56

58

Automatiska överföringar (avdelning III)

345 271

338 112

Förskott

57

53

Automatiska överföringar (avdelningarna I och II)

1 521

2 244

Momsfordran

23

26

Övriga kortfristiga skulder

5 002

49

Deltotal

135

137

Deltotal

351 794

340 405

Likvida medel

Banktillgodohavanden

210 664

227 307

Kassa

44

53

Deltotal

210 708

227 360

Totalt

212 614

229 457

Totalt

212 614

229 457

Anm: Eventuella differenser i totalbeloppen beror på avrundning.

Källa: I tabellen sammanfattas de uppgifter som byrån lagt fram i sina räkenskaper.

---

(1)  Beloppet för de anslag som förts över från det föregående budgetåret och som förföll 2003 (30,6 miljoner euro) utgörs av åtaganden som dragits tillbaka. Motsvarande anslag har gjorts tillgängliga på nytt och lagts till de anslag som återstår att ingå åtaganden för i början av budgetåret.

Anm.: Eventuella differenser i totalbeloppen beror på avrundning.

Källa: I tabellen sammanfattas de uppgifter som byrån lagt fram i sin årsredovisning.

(2)  Beräkning enligt principerna i artikel 15 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 (EGT L 130, 31.5.2000, s. 8).

Anm.: Eventuella differenser i totalbeloppen beror på avrundning.

Källa: I tabellen sammanfattas de uppgifter som byrån lagt fram i sina räkenskaper.

(3)  Anläggningstillgångar brutto och avskrivningar för budgetåret 2002 har räknats om enligt de metoder som tillämpas för budgetåret 2003.

Anm: Eventuella differenser i totalbeloppen beror på avrundning.

Källa: I tabellen sammanfattas de uppgifter som byrån lagt fram i sina räkenskaper.

---

BYRÅNS SVAR

| 8. | Då Europeiska byrån för återuppbyggnad (EAR) inte har någon egen budgetrubrik i Europeiska gemenskapens budget genomförs det årliga budgetförfarandet endast inom byråns styrelse under vägledning av kommissionen. I samband med detta presenterar byrån sin budget som differentierade anslag tillsammans med en ”trolig förfalloplan i förhållande till åtaganden”, helt i enlighet med kommissionens praxis. Denna differentiering syns dock inte i den årliga budget som publiceras i EUT:s specialutgåva för byrån där det gemensamma format som används är för icke-differentierade anslag, vilket gäller för de flesta gemenskapsorgan. Byrån har nu vidtagit åtgärder för att göra den ekonomiska presentationen av sin verksamhet tydligare. Den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen för hela perioden som utarbetats kommer att slutföras för 2004 och användas för ingående saldo 2005 för att uppfylla ABAC-metoden. |
| --- | --- |

8.

Då Europeiska byrån för återuppbyggnad (EAR) inte har någon egen budgetrubrik i Europeiska gemenskapens budget genomförs det årliga budgetförfarandet endast inom byråns styrelse under vägledning av kommissionen. I samband med detta presenterar byrån sin budget som differentierade anslag tillsammans med en ”trolig förfalloplan i förhållande till åtaganden”, helt i enlighet med kommissionens praxis. Denna differentiering syns dock inte i den årliga budget som publiceras i EUT:s specialutgåva för byrån där det gemensamma format som används är för icke-differentierade anslag, vilket gäller för de flesta gemenskapsorgan. Byrån har nu vidtagit åtgärder för att göra den ekonomiska presentationen av sin verksamhet tydligare. Den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen för hela perioden som utarbetats kommer att slutföras för 2004 och användas för ingående saldo 2005 för att uppfylla ABAC-metoden.

| 9. | Byrån har i sin helhet rättat till de brister revisionsrätten nämner och använder nu ett datoriserat allmänt redovisningssystem med dubbel bokföring tillsammans med budgetverktyget SI2. Under första halvåret 2004 infördes bokföringsuppgifterna för 2003 i detta redovisningssystem, och de slutliga räkenskaperna för 2003 upprättades med detta som grund. Integriteten (fullständighet och tillförlitlighet) hos de uppgifter som presenterades med hjälp av det tidigare systemet bekräftades i detta sammanhang. |
| --- | --- |

9.

Byrån har i sin helhet rättat till de brister revisionsrätten nämner och använder nu ett datoriserat allmänt redovisningssystem med dubbel bokföring tillsammans med budgetverktyget SI2. Under första halvåret 2004 infördes bokföringsuppgifterna för 2003 i detta redovisningssystem, och de slutliga räkenskaperna för 2003 upprättades med detta som grund. Integriteten (fullständighet och tillförlitlighet) hos de uppgifter som presenterades med hjälp av det tidigare systemet bekräftades i detta sammanhang.

| 10. | Beloppet på 52,4 miljoner euro står för den sammanlagda totalsumman för betalningar som gjorts till samtliga dessa förmedlare sedan 2000. Av detta belopp har endast 15 miljoner euro betalts ut till organ som inrättats av byrån (3,71 miljoner euro för 2003). Bestämmelsen om överförd äganderätt för fonderna som byrån använt skyddade i huvudsak gemenskapens intressen till dess att medlen på ett säkert sätt kunde överföras till de förvaltande myndigheterna. Byrån kommer att föra in värdet av dessa medel och rapportera om hur de använts i sin redovisning från och med 2004. Av de tolv ”specialfonderna” så hade tre avslutats innan utgången av 2003, utestående saldo för de resterande fonderna var 5,87 miljoner euro den 31 december 2003 och har nästan helt betalts ut i slutet av 2004. |
| --- | --- |

10.

Beloppet på 52,4 miljoner euro står för den sammanlagda totalsumman för betalningar som gjorts till samtliga dessa förmedlare sedan 2000. Av detta belopp har endast 15 miljoner euro betalts ut till organ som inrättats av byrån (3,71 miljoner euro för 2003). Bestämmelsen om överförd äganderätt för fonderna som byrån använt skyddade i huvudsak gemenskapens intressen till dess att medlen på ett säkert sätt kunde överföras till de förvaltande myndigheterna. Byrån kommer att föra in värdet av dessa medel och rapportera om hur de använts i sin redovisning från och med 2004. Av de tolv ”specialfonderna” så hade tre avslutats innan utgången av 2003, utestående saldo för de resterande fonderna var 5,87 miljoner euro den 31 december 2003 och har nästan helt betalts ut i slutet av 2004.

| 11. | Under 2003 uppvärderades tjänsten som byråns räkenskapsförare väsentligt, en intern styrekonom rekryterades, nya bokföringsverktyg anskaffades, ekonomi- och bokföringsavdelningarna omorganiserades och systemet för delegering sågs över. Under 2004 fortsatte byrån sina ansträngningar att ytterligare förbättra sitt ekonomistyrningssystem, särskilt genom att förbättra sin redovisningstjänst. |
| --- | --- |

11.

Under 2003 uppvärderades tjänsten som byråns räkenskapsförare väsentligt, en intern styrekonom rekryterades, nya bokföringsverktyg anskaffades, ekonomi- och bokföringsavdelningarna omorganiserades och systemet för delegering sågs över. Under 2004 fortsatte byrån sina ansträngningar att ytterligare förbättra sitt ekonomistyrningssystem, särskilt genom att förbättra sin redovisningstjänst.

| 12. | Detta organ inrättades 2000 i en direkt efterkrigssituation där inget banksystem existerade. Då förhållandena i området efter hand förbättrades infördes förbättringar av administrationen av detta kontor. Byrån begärde faktiskt, som en del av sin aktiva övervakning av programmet, en revision år 2002 (rapporten som ligger till grund för revisionsrättens iakttagelser) som omfattade en granskning av fondens administration. Det är sant att byrån reagerade med en viss fördröjning. Detta berodde på att revisionsrapporten lämnades över sent. Med iakttagelserna som grund gav byrån konsulten instruktioner om att vidta korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

12.

Detta organ inrättades 2000 i en direkt efterkrigssituation där inget banksystem existerade. Då förhållandena i området efter hand förbättrades infördes förbättringar av administrationen av detta kontor. Byrån begärde faktiskt, som en del av sin aktiva övervakning av programmet, en revision år 2002 (rapporten som ligger till grund för revisionsrättens iakttagelser) som omfattade en granskning av fondens administration. Det är sant att byrån reagerade med en viss fördröjning. Detta berodde på att revisionsrapporten lämnades över sent. Med iakttagelserna som grund gav byrån konsulten instruktioner om att vidta korrigerande åtgärder.

| 13. | För den första kategorin av iakttagelser som revisionsrätten nämner så har byrån gjort betalningar till offentliga organisationer under villkor som skiljer sig från dem som nämns i avtalet. Detta gjordes för att bättre harmonisera tiden för betalningarna med kassaflödesbehovet och de berörda organisationernas interna regler och på så sätt undvika förseningar i projektens genomförande. I andra fall har byrån ansett att den tekniska och ekonomiska information som uppdragstagaren lämnat i allt väsentligt varit likvärdig med de presentationer som formellt begärdes i avtalet. I några fall har det dessutom, till följd av lokala lagar och förhållanden, varit omöjligt för byrån att erhålla underlag med EU-standard. Den andra kategorin som utgör huvudparten av revisionsrättens påpekanden gäller avtal med upphandlingsföretag. Denna typ av avtal används inte längre sedan den nya budgetförordningen trädde i kraft den 1 januari 2003. Några av dessa avtal har redan löpt ut, och det utestående saldot för de övriga kommer nu att betalas. Byråns strategi har alltid varit att garantera effektiv projektledning (ofta under svåra och brådskande förhållanden) samtidigt som gällande regler respekteras. Revisionsrättens rekommendationer uppmärksammas dock i vederbörlig ordning. En särskild insats kommer att göras för att garantera att avtalsvillkor för betalningar följs. |
| --- | --- |

13.

För den första kategorin av iakttagelser som revisionsrätten nämner så har byrån gjort betalningar till offentliga organisationer under villkor som skiljer sig från dem som nämns i avtalet. Detta gjordes för att bättre harmonisera tiden för betalningarna med kassaflödesbehovet och de berörda organisationernas interna regler och på så sätt undvika förseningar i projektens genomförande. I andra fall har byrån ansett att den tekniska och ekonomiska information som uppdragstagaren lämnat i allt väsentligt varit likvärdig med de presentationer som formellt begärdes i avtalet. I några fall har det dessutom, till följd av lokala lagar och förhållanden, varit omöjligt för byrån att erhålla underlag med EU-standard. Den andra kategorin som utgör huvudparten av revisionsrättens påpekanden gäller avtal med upphandlingsföretag. Denna typ av avtal används inte längre sedan den nya budgetförordningen trädde i kraft den 1 januari 2003. Några av dessa avtal har redan löpt ut, och det utestående saldot för de övriga kommer nu att betalas. Byråns strategi har alltid varit att garantera effektiv projektledning (ofta under svåra och brådskande förhållanden) samtidigt som gällande regler respekteras. Revisionsrättens rekommendationer uppmärksammas dock i vederbörlig ordning. En särskild insats kommer att göras för att garantera att avtalsvillkor för betalningar följs.

| 14. | Till största delen rör revisionsrättens iakttagelser upphandlingar och utvärderingar som genomfördes före 2003. I vissa fall accepterade byrån en tolkning av EG-reglerna gjord av utvärderingskommittéerna som skiljer sig från revisionsrättens tolkning. Detta ledde till att vissa företag uteslöts. Vad gäller ersättning av gruppledare som lämnar ett projekt, en situation som uppstår då och då mot byråns vilja, anser byrån att den föreslagna nya experten i praktiken var lika välkvalificerad för att genomföra avtalet effektivt. Till ledamöter av utvärderingskommittéerna utser byrån inte endast sin personal som har erfarenhet på området utan också oberoende experter eller behöriga personer som ställts till förfogande av berörda nationella myndigheter. Central övervakning och vägledning ges nu av chefsrådgivaren för upphandling, som rekryterades under 2004 för att ytterligare förbättra det berörda interna kontrollsystemet. |
| --- | --- |

14.

Till största delen rör revisionsrättens iakttagelser upphandlingar och utvärderingar som genomfördes före 2003. I vissa fall accepterade byrån en tolkning av EG-reglerna gjord av utvärderingskommittéerna som skiljer sig från revisionsrättens tolkning. Detta ledde till att vissa företag uteslöts. Vad gäller ersättning av gruppledare som lämnar ett projekt, en situation som uppstår då och då mot byråns vilja, anser byrån att den föreslagna nya experten i praktiken var lika välkvalificerad för att genomföra avtalet effektivt. Till ledamöter av utvärderingskommittéerna utser byrån inte endast sin personal som har erfarenhet på området utan också oberoende experter eller behöriga personer som ställts till förfogande av berörda nationella myndigheter. Central övervakning och vägledning ges nu av chefsrådgivaren för upphandling, som rekryterades under 2004 för att ytterligare förbättra det berörda interna kontrollsystemet.

| 15. | Denna iakttagelse rör överenskommelser om bidrag som slutits med UNMIK och andra internationella organisationer och som undertecknades före 2003 i linje med kommissionens praxis (EG-regler). När byrån blivit medveten om problem med genomförandet av ett bidrag så har korrigerande åtgärder vidtagits i samförstånd med bidragstagaren och efter att tvistefrågan klarlagts. Mot bakgrund av revisionsrättens iakttagelser kommer byrån i framtiden att närmare övervaka genomförandet av dessa bidrag. |
| --- | --- |

15.

Denna iakttagelse rör överenskommelser om bidrag som slutits med UNMIK och andra internationella organisationer och som undertecknades före 2003 i linje med kommissionens praxis (EG-regler). När byrån blivit medveten om problem med genomförandet av ett bidrag så har korrigerande åtgärder vidtagits i samförstånd med bidragstagaren och efter att tvistefrågan klarlagts. Mot bakgrund av revisionsrättens iakttagelser kommer byrån i framtiden att närmare övervaka genomförandet av dessa bidrag.

| 16. | Processen för att minska antalet delegeringar inleddes under 2003, vilket visas av revisionsrättens anmärkning. Den slutfördes i februari 2004, och sedan dess finns det endast 20 delegeringar eller underdelegeringar, vilket gör det möjligt att korrekt genomföra det beslutade arbetsflödet (ekonomiflöde). |
| --- | --- |

16.

Processen för att minska antalet delegeringar inleddes under 2003, vilket visas av revisionsrättens anmärkning. Den slutfördes i februari 2004, och sedan dess finns det endast 20 delegeringar eller underdelegeringar, vilket gör det möjligt att korrekt genomföra det beslutade arbetsflödet (ekonomiflöde).

---