# Uradni list C 29/4. f

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 29 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 484. februar 2005 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 29

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 484. februar 2005

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Računsko sodišče |
| 2005/C 029/1 | Posebno poročilo št. 6/2004: Organizacija sistema identifikacije in registracije goveda v Evropski uniji z odgovori Komisije | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Računsko sodišče

2005/C 029/1

Posebno poročilo št. 6/2004: Organizacija sistema identifikacije in registracije goveda v Evropski uniji z odgovori Komisije

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Računsko sodišče

| 4.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 29/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 29/1

---

POSEBNO POROČILO št. 6/2004

Organizacija sistema identifikacije in registracije goveda v Evropski uniji z odgovori Komisije

(v skladu z odstavkom 4(2) člena 248 Pogodbe ES)

(2005/C 29/01)

Image

VSEBINA

| I–IX | POVZETEK |
| --- | --- |

I–IX

| 1–6 | UVOD |
| --- | --- |

1–6

| 1–3 | Splošni kontekst |
| --- | --- |

1–3

| 4–6 | Revizija Sodišča |
| --- | --- |

4–6

| 7–26 | NASTANEK IN RAZVOJ SISTEMA |
| --- | --- |

7–26

| 7–10 | Obseg področja govedoreje |
| --- | --- |

7–10

| 11–17 | Ozadje in utemeljitev priprave sistema identifikacije in registracije goveda |
| --- | --- |

11–17

| 18–26 | Kaj je sistem identifikacije in registracije goveda? |
| --- | --- |

18–26

| 27–32 | VLOGA IN PRAVNE OBVEZNOSTI POGODBENIC, KI SODELUJEJO PRI SISTEMU IDENTIFIKACIJE IN REGISTRACIJE GOVEDA |
| --- | --- |

27–32

| 27 | Svet EU in Evropski parlament |
| --- | --- |

27

| 28 | Komisija |
| --- | --- |

28

| 29–31 | Države članice |
| --- | --- |

29–31

| 32 | Različni imetniki goveda |
| --- | --- |

32

| 33–46 | UGOTOVITVE V ZVEZI Z OBLIKOVANJEM SISTEMA NA RAVNI SKUPNOSTI |
| --- | --- |

33–46

| 33–34 | Uvod |
| --- | --- |

33–34

| 35–37 | V zakonodaji niso določeni predpisi za izmenjavo podatkov med različnimi podatkovnimi bazami |
| --- | --- |

35–37

| 38–39 | Zakonodaja Skupnosti ni dovolj natančna |
| --- | --- |

38–39

| 40–41 | Komisija nima pooblastil za sprejem ukrepov za izvajanje v zvezi z nacionalnimi podatkovnimi bazami |
| --- | --- |

40–41

| 42–46 | Predpise Komisije v zvezi s kontrolami na kraju samem in izrekanju kazni bi bilo treba izboljšati |
| --- | --- |

42–46

| 47–77 | UGOTOVITVE V ZVEZI Z UPRAVLJANJEM SISTEMA NA RAVNI SKUPNOSTI |
| --- | --- |

47–77

| 47–54 | Ni natančnih pravil za upravljanje nacionalnih podatkovnih baz |
| --- | --- |

47–54

| 55–64 | Ni kriterijev za priznanje popolnoma operativnega značaja podatkovnih baz |
| --- | --- |

55–64

| 65–71 | Nadzor s strani Komisije |
| --- | --- |

65–71

| 72–77 | Nedoslednosti pri upravljanju premij |
| --- | --- |

72–77

| 72–74 | Premije za govedo, ki so predmet kontrol v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema |
| --- | --- |

72–74

| 75–77 | Izredni ukrepi podpore za trg govejega mesa po krizi BSE |
| --- | --- |

75–77

| 78–91 | UGOTOVITVE REVIZIJ SODIŠČA V OBISKANIH DRŽAVAH ČLANICAH |
| --- | --- |

78–91

| 92–99 | ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA |
| --- | --- |

92–99

Odgovori Komisije

POVZETEK

| I. | Identifikacija in registracija goveda sta bistvenega pomena za zagotavljanje izsledljivosti govejega mesa in pomembna pogoja za uspešno dodeljevanje različnih premij za govedorejo, ki so leta 2002 znašale več kot 7 milijard eurov, leta 2004 pa več kot 8 milijard eurov. |
| --- | --- |

I.

Identifikacija in registracija goveda sta bistvenega pomena za zagotavljanje izsledljivosti govejega mesa in pomembna pogoja za uspešno dodeljevanje različnih premij za govedorejo, ki so leta 2002 znašale več kot 7 milijard eurov, leta 2004 pa več kot 8 milijard eurov.

| II. | Glavni cilj revizije je bil oceniti sistem identifikacije in registracije goveda na ravni Komisije (oblikovanje, opravljanje kontrol in izvajanje popravljalnih ukrepov) in na ravni držav članic (operativni sistem, ki zagotavlja učinkovit nadzor živali od rojstva do zakola in omogoča ugotavljanje, ali so bila vsa izplačila neposredne pomoči izvedena pravilno). Revizija je bila opravljena v štirih državah članicah z največjim staležem goveda (Nemčiji, Franciji, Italiji in Združenem kraljestvu). |
| --- | --- |

II.

Glavni cilj revizije je bil oceniti sistem identifikacije in registracije goveda na ravni Komisije (oblikovanje, opravljanje kontrol in izvajanje popravljalnih ukrepov) in na ravni držav članic (operativni sistem, ki zagotavlja učinkovit nadzor živali od rojstva do zakola in omogoča ugotavljanje, ali so bila vsa izplačila neposredne pomoči izvedena pravilno). Revizija je bila opravljena v štirih državah članicah z največjim staležem goveda (Nemčiji, Franciji, Italiji in Združenem kraljestvu).

| III. | Sistem identifikacije je sestavljen iz štirih delov: ušesnih znamk, potnih listov, registrov staleža in računalniške podatkovne baze, ki vsebuje podrobnosti o vsem govedu. Ta podatkovna baza je eden izmed sestavnih delov sistema in bi morala biti vzpostavljena do 31. decembra 1999. |
| --- | --- |

III.

Sistem identifikacije je sestavljen iz štirih delov: ušesnih znamk, potnih listov, registrov staleža in računalniške podatkovne baze, ki vsebuje podrobnosti o vsem govedu. Ta podatkovna baza je eden izmed sestavnih delov sistema in bi morala biti vzpostavljena do 31. decembra 1999.

| IV. | Sistemi identifikacije in registracije goveda so bili v teh štirih državah članicah uvedeni več kot dve leti po ciljnem datumu 31. decembru 1999 in imajo še vedno določene pomanjkljivosti. Na primer, potnih listov živali, s katerimi se trguje med državami članicami, se ne pregleduje; ni izmenjave podatkov med nacionalnimi podatkovnimi bazami; pri sprotnem dopolnjevanju podatkovnih baz prihaja do zamud, zato je stopnja zanesljivosti podatkov v teh bazah pogosto neprimerna. Glavna ugotovitev je, da obstoječi sistem identifikacije in registracije goveda ne zagotavlja izsledljivosti gibanj goveda v Skupnosti in zunaj nje. Vendar pa ta gibanja obsegajo približno 3 milijone glav govedi na leto (približno 4 % staleža). |
| --- | --- |

IV.

Sistemi identifikacije in registracije goveda so bili v teh štirih državah članicah uvedeni več kot dve leti po ciljnem datumu 31. decembru 1999 in imajo še vedno določene pomanjkljivosti. Na primer, potnih listov živali, s katerimi se trguje med državami članicami, se ne pregleduje; ni izmenjave podatkov med nacionalnimi podatkovnimi bazami; pri sprotnem dopolnjevanju podatkovnih baz prihaja do zamud, zato je stopnja zanesljivosti podatkov v teh bazah pogosto neprimerna. Glavna ugotovitev je, da obstoječi sistem identifikacije in registracije goveda ne zagotavlja izsledljivosti gibanj goveda v Skupnosti in zunaj nje. Vendar pa ta gibanja obsegajo približno 3 milijone glav govedi na leto (približno 4 % staleža).

| V. | Splošni okvir sistema sta določila Evropski parlament in Svet EU. Komisija je imela nalogo, da oblikuje določene elemente sistema, vendar pa so za njegovo izvrševanje odgovorne države članice. V zakonodajo niso vključeni postopki, na podlagi katerih naj bi države članice izmenjevale podatke o gibanju goveda in izmenjava je bila v vseh primerih okrnjena, saj se formati podatkov posameznih držav članic razlikujejo. Vsi poskusi uskladitve podatkov iz različnih podatkovnih baz so se izjalovili. Države članice so si nekatere določbe uredb Skupnosti razlagale različno, in sicer določbe v zvezi z roki za označevanje in poročanje, samim konceptom „imetnik goveda“ ter vrnitvijo potnega lista živali. Komisija ni bila pooblaščena za sprejem ukrepov za izvajanje v zvezi z oblikovanjem in preverjanjem podatkovnih baz. To deloma pojasnjuje ugotovljene razlike med državami članicami. |
| --- | --- |

V.

Splošni okvir sistema sta določila Evropski parlament in Svet EU. Komisija je imela nalogo, da oblikuje določene elemente sistema, vendar pa so za njegovo izvrševanje odgovorne države članice. V zakonodajo niso vključeni postopki, na podlagi katerih naj bi države članice izmenjevale podatke o gibanju goveda in izmenjava je bila v vseh primerih okrnjena, saj se formati podatkov posameznih držav članic razlikujejo. Vsi poskusi uskladitve podatkov iz različnih podatkovnih baz so se izjalovili. Države članice so si nekatere določbe uredb Skupnosti razlagale različno, in sicer določbe v zvezi z roki za označevanje in poročanje, samim konceptom „imetnik goveda“ ter vrnitvijo potnega lista živali. Komisija ni bila pooblaščena za sprejem ukrepov za izvajanje v zvezi z oblikovanjem in preverjanjem podatkovnih baz. To deloma pojasnjuje ugotovljene razlike med državami članicami.

| VI. | Veljavni sistemi kontrol in kaznovanja niso prirejeni različnim imetnikom goveda, kot so trgovci, zbirni centri in klavnice. Poleg tega podatkovne baze vsebujejo določene podatke, kot so zamude pri registraciji in takse za ponovno označevanje, ki jih države članice ne uporabljajo kot instrumente kontrol. Tudi kontrolne prakse se od države do države zelo razlikujejo. |
| --- | --- |

VI.

Veljavni sistemi kontrol in kaznovanja niso prirejeni različnim imetnikom goveda, kot so trgovci, zbirni centri in klavnice. Poleg tega podatkovne baze vsebujejo določene podatke, kot so zamude pri registraciji in takse za ponovno označevanje, ki jih države članice ne uporabljajo kot instrumente kontrol. Tudi kontrolne prakse se od države do države zelo razlikujejo.

| VII. | V zvezi s kontrolo izvajanja in nadzora sistema identifikacije in registracije goveda je Komisija svojo vlogo razumela v omejenem pomenu in ni poskrbela za navodila za oblikovanje podatkovnih baz. Ni določila standardiziranih upravljavskih pravil, niti kazalcev kakovosti, povezanih z delovanjem podatkovnih baz. Postopki za priznanje „popolnoma operativnega značaja“ podatkovnih baz so nezadostni in vloga Komisije je vse prepogosto omejena na priznanje tehničnega obstoja podatkovnih baz, ocene njihovega dejanskega delovanja na podlagi natančnih upravljavskih pravil ali vnaprej določenih kazalcev kakovosti pa niso podane. |
| --- | --- |

VII.

V zvezi s kontrolo izvajanja in nadzora sistema identifikacije in registracije goveda je Komisija svojo vlogo razumela v omejenem pomenu in ni poskrbela za navodila za oblikovanje podatkovnih baz. Ni določila standardiziranih upravljavskih pravil, niti kazalcev kakovosti, povezanih z delovanjem podatkovnih baz. Postopki za priznanje „popolnoma operativnega značaja“ podatkovnih baz so nezadostni in vloga Komisije je vse prepogosto omejena na priznanje tehničnega obstoja podatkovnih baz, ocene njihovega dejanskega delovanja na podlagi natančnih upravljavskih pravil ali vnaprej določenih kazalcev kakovosti pa niso podane.

| VIII. | Komisiji bi bilo treba dodeliti primerna sredstva za prevzem dejanske vodilne vloge pri tem sistemu, še zlasti z uvedbo standardiziranih upravljavskih pravil, kazalcev kakovosti in formata za izmenjavo podatkov med nacionalnimi podatkovnimi bazami. Izmenjava podatkov med državami članicami in celo s tretjimi državami bi morala biti organizirana z vidika ohranitve nadzora nad gibanji v Skupnosti in zunaj nje. |
| --- | --- |

VIII.

Komisiji bi bilo treba dodeliti primerna sredstva za prevzem dejanske vodilne vloge pri tem sistemu, še zlasti z uvedbo standardiziranih upravljavskih pravil, kazalcev kakovosti in formata za izmenjavo podatkov med nacionalnimi podatkovnimi bazami. Izmenjava podatkov med državami članicami in celo s tretjimi državami bi morala biti organizirana z vidika ohranitve nadzora nad gibanji v Skupnosti in zunaj nje.

| IX. | Treba bi bilo tudi primerjati administrativne kontrole, ki se izvajajo v različnih državah članicah in izvesti specifikacije za navzkrižna preverjanja med podatkovnimi bazami identifikacije in registracije ter podatkovnimi bazami integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, in sicer preden se izplačajo različne premije. Poleg tega bi bilo treba revidirati sistem kontrol na kraju samem, vključno z mehanizmi za izrekanje kazni, in predvideti specifične pristope za različne vrste imetnikov goveda ter določiti pristop, ki je v celoti skladen z integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom. |
| --- | --- |

IX.

Treba bi bilo tudi primerjati administrativne kontrole, ki se izvajajo v različnih državah članicah in izvesti specifikacije za navzkrižna preverjanja med podatkovnimi bazami identifikacije in registracije ter podatkovnimi bazami integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, in sicer preden se izplačajo različne premije. Poleg tega bi bilo treba revidirati sistem kontrol na kraju samem, vključno z mehanizmi za izrekanje kazni, in predvideti specifične pristope za različne vrste imetnikov goveda ter določiti pristop, ki je v celoti skladen z integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom.

UVOD

Splošni kontekst

| 1. | Posebna uredba o identifikaciji in registraciji goveda (1) na eni strani uvaja sistem identifikacije in registracije goveda na stopnji proizvodnje ter na drugi strani poseben sistem označevanja Skupnosti na področju govejega mesa. Ta dva sistema sta soodvisna; pravzaprav je sledljivost goved s sistemom identifikacije in registracije predpogoj, da se s sistemom označevanja zagotovi varnost prehranske verige. Veterinarski in zdravstveni razlogi ter zahteve na področju upravljanja nekaterih programov živalskih premij Skupnosti govorijo v prid sistema za identifikacijo in registracijo goveda. |
| --- | --- |

1.

Posebna uredba o identifikaciji in registraciji goveda (1) na eni strani uvaja sistem identifikacije in registracije goveda na stopnji proizvodnje ter na drugi strani poseben sistem označevanja Skupnosti na področju govejega mesa. Ta dva sistema sta soodvisna; pravzaprav je sledljivost goved s sistemom identifikacije in registracije predpogoj, da se s sistemom označevanja zagotovi varnost prehranske verige. Veterinarski in zdravstveni razlogi ter zahteve na področju upravljanja nekaterih programov živalskih premij Skupnosti govorijo v prid sistema za identifikacijo in registracijo goveda.

| 2. | To poročilo obravnava le sistem identifikacije in registracije goveda ter se ne ukvarja z označevanjem proizvodov na trgu. Sistem identifikacije in registracije goveda je sestavljen iz ušesnih znamk za posamezno identifikacijo živali, potnih listov za živali, posameznih registrov, ki se vodijo na vsakem kmetijskem gospodarstvu, in računalniških podatkovnih baz, ki jih vzpostavijo države članice. Računalniške podatkovne baze, ki bi jih vse države članice morale vzpostaviti do 31. decembra 1999, so pomemben element sistema. Te podatkovne baze morajo vsebovati vse podatke o vsakem premiku posameznega goveda od njegove skotitve do zakola. |
| --- | --- |

2.

To poročilo obravnava le sistem identifikacije in registracije goveda ter se ne ukvarja z označevanjem proizvodov na trgu. Sistem identifikacije in registracije goveda je sestavljen iz ušesnih znamk za posamezno identifikacijo živali, potnih listov za živali, posameznih registrov, ki se vodijo na vsakem kmetijskem gospodarstvu, in računalniških podatkovnih baz, ki jih vzpostavijo države članice. Računalniške podatkovne baze, ki bi jih vse države članice morale vzpostaviti do 31. decembra 1999, so pomemben element sistema. Te podatkovne baze morajo vsebovati vse podatke o vsakem premiku posameznega goveda od njegove skotitve do zakola.

| 3. | Računalniške podatkovne baze z evidencami o govedu, prvotno vzpostavljene za veterinarske potrebe (2), uporabljajo tudi upravitelji premij za izvedbo administrativnih kontrol v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (IAKS) (3). Tako so sistem identifikacije in registracije goveda ter zlasti računalniške podatkovne baze, ki vsebujejo evidenco o govedu, pomemben element v integriranem administrativnem in kontrolnem sistemu za učinkovito upravljanje in nadzor premij za govedorejo (4). |
| --- | --- |

3.

Računalniške podatkovne baze z evidencami o govedu, prvotno vzpostavljene za veterinarske potrebe (2), uporabljajo tudi upravitelji premij za izvedbo administrativnih kontrol v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (IAKS) (3). Tako so sistem identifikacije in registracije goveda ter zlasti računalniške podatkovne baze, ki vsebujejo evidenco o govedu, pomemben element v integriranem administrativnem in kontrolnem sistemu za učinkovito upravljanje in nadzor premij za govedorejo (4).

Revizija Sodišča

| 4. | Sodišče je večkrat preverilo identifikacijo in registracijo goveda (5). Ugotovitve njegovih predhodnih revizij potrjujejo, da je sistem identifikacije in registracije goveda eden bistvenih elementov celotnega sklopa kontrolnih sistemov ter da obstajajo pomanjkljivosti v zvezi z odobritvijo, upravljanjem in vsebino podatkovnih baz o identifikaciji in registraciji goveda. |
| --- | --- |

4.

Sodišče je večkrat preverilo identifikacijo in registracijo goveda (5). Ugotovitve njegovih predhodnih revizij potrjujejo, da je sistem identifikacije in registracije goveda eden bistvenih elementov celotnega sklopa kontrolnih sistemov ter da obstajajo pomanjkljivosti v zvezi z odobritvijo, upravljanjem in vsebino podatkovnih baz o identifikaciji in registraciji goveda.

| 5. | Cilj revizije je bil preveriti oblikovanje sistema identifikacije in registracije goveda, uvedenega na ravni Evropske unije (glej odstavke 33–46), in analizirati kontrolo in spremljanje, ki ju Komisija izvaja zaradi zagotavljanja pravilne vzpostavitve sistema identifikacije in registracije v različnih državah članicah (glej odstavke 47–77). Cilj revizije je bil tudi preveriti, ali je bil vzpostavljen učinkovit sistem identifikacije in registracije goveda, ter oceniti, ali so predpisi, ki urejajo ta sistem, z vidika njegovih načel in načinov uporabe omogočali doseganje zastavljenih ciljev. |
| --- | --- |

5.

Cilj revizije je bil preveriti oblikovanje sistema identifikacije in registracije goveda, uvedenega na ravni Evropske unije (glej odstavke 33–46), in analizirati kontrolo in spremljanje, ki ju Komisija izvaja zaradi zagotavljanja pravilne vzpostavitve sistema identifikacije in registracije v različnih državah članicah (glej odstavke 47–77). Cilj revizije je bil tudi preveriti, ali je bil vzpostavljen učinkovit sistem identifikacije in registracije goveda, ter oceniti, ali so predpisi, ki urejajo ta sistem, z vidika njegovih načel in načinov uporabe omogočali doseganje zastavljenih ciljev.

| 6. | Revizija je ocenila tudi stopnjo razvoja sistema v štirih državah članicah, in sicer v Nemčiji (Bavarska in Saška), Franciji, Italiji in Združenem kraljestvu (Velika Britanija) (glej odstavke 78–91). Cilj je bil preučiti izvajanje sistema identifikacije in registracije goveda ter preveriti, ali predlagani sistem zagotavlja sledljivost goveda na evropski ravni, kar omogoča spremljanje vseh premikov goveda od njegove skotitve ali uvoza iz tretje države do zakola ali izvoza iz Evropske unije. Leta 2002 so štiri obiskane države imele 64 % staleža goved EU in prejele okoli 59 % premij za govedorejo. Pri reviziji se je prav tako upoštevalo delo Komisije in zlasti poročila o inšpekcijskih pregledih v državah članicah. |
| --- | --- |

6.

Revizija je ocenila tudi stopnjo razvoja sistema v štirih državah članicah, in sicer v Nemčiji (Bavarska in Saška), Franciji, Italiji in Združenem kraljestvu (Velika Britanija) (glej odstavke 78–91). Cilj je bil preučiti izvajanje sistema identifikacije in registracije goveda ter preveriti, ali predlagani sistem zagotavlja sledljivost goveda na evropski ravni, kar omogoča spremljanje vseh premikov goveda od njegove skotitve ali uvoza iz tretje države do zakola ali izvoza iz Evropske unije. Leta 2002 so štiri obiskane države imele 64 % staleža goved EU in prejele okoli 59 % premij za govedorejo. Pri reviziji se je prav tako upoštevalo delo Komisije in zlasti poročila o inšpekcijskih pregledih v državah članicah.

NASTANEK IN RAZVOJ SISTEMA

Obseg področja govedoreje

| 7. | Po raziskavi, ki jo je opravil Eurostat, je imela Evropska unija maja/junija 2002 81,1 milijona glav goveda (6). Francija je z 20,5 milijona glav imela več kot četrtino evropskega staleža. Sledili sta ji Nemčija in Združeno kraljestvo s 14,0 oziroma 10,4 milijona glav, kar je 17,3 % in 12,8 % evropskega staleža. Stalež v Italiji in na Irskem je štel več kot 7,2 milijona glav (8,9 %), v Španiji pa več kot 6 milijonov (glej prikaz 1). |
| --- | --- |

7.

Po raziskavi, ki jo je opravil Eurostat, je imela Evropska unija maja/junija 2002 81,1 milijona glav goveda (6). Francija je z 20,5 milijona glav imela več kot četrtino evropskega staleža. Sledili sta ji Nemčija in Združeno kraljestvo s 14,0 oziroma 10,4 milijona glav, kar je 17,3 % in 12,8 % evropskega staleža. Stalež v Italiji in na Irskem je štel več kot 7,2 milijona glav (8,9 %), v Španiji pa več kot 6 milijonov (glej prikaz 1).

Image

| 8. | Gibanja znotraj Skupnosti so sorazmerno obsežna, medtem ko se zdi trgovina s tretjimi državami bolj okrnjena. Leta 2001 je bilo v trgovino znotraj Skupnosti in zunaj nje vključenih okoli 3 milijone goved, kar je okoli 4 % evropskega staleža (glej prikaza 2 in 3). Po razpoložljivih podatkih je zelo veliko živali zapustilo Francijo (1,4 milijona goved) in Nemčijo (0,5 milijona goved). Ti dve državi članici predstavljata več kot 75 % vseh pošiljk živali v druge države Skupnosti. Na drugi strani pa je iz Finske, Združenega kraljestva, Portugalske in Grčije v druge države članice odšlo manj kot 25 glav goveda. Isti pojav je bilo opaziti pri vstopih, kjer so Italija (1,3 milijona glav goveda), Španija (0,5 milijona), Nizozemska (0,4 milijona) in Francija (0,2 milijona) zabeležile 93 % vstopov živali iz drugih držav članic. Enajst drugih držav članic je zabeležilo manj kot 7 % vstopov živali iz drugih držav članic Skupnosti. Opažene razlike v zvezi s tokovi goveda so odraz posebnih značilnosti sektorja govejega in telečjega mesa v različnih državah članicah. Tako je Francija znana po velikem številu govejih farm, specializiranih za proizvodnjo mladih goved za prodajo v druge države članice, kjer se potem spitajo. Tak primer je Italija, ki ima primanjkljaj govejega in telečjega mesa. |
| --- | --- |

8.

Gibanja znotraj Skupnosti so sorazmerno obsežna, medtem ko se zdi trgovina s tretjimi državami bolj okrnjena. Leta 2001 je bilo v trgovino znotraj Skupnosti in zunaj nje vključenih okoli 3 milijone goved, kar je okoli 4 % evropskega staleža (glej prikaza 2 in 3). Po razpoložljivih podatkih je zelo veliko živali zapustilo Francijo (1,4 milijona goved) in Nemčijo (0,5 milijona goved). Ti dve državi članici predstavljata več kot 75 % vseh pošiljk živali v druge države Skupnosti. Na drugi strani pa je iz Finske, Združenega kraljestva, Portugalske in Grčije v druge države članice odšlo manj kot 25 glav goveda. Isti pojav je bilo opaziti pri vstopih, kjer so Italija (1,3 milijona glav goveda), Španija (0,5 milijona), Nizozemska (0,4 milijona) in Francija (0,2 milijona) zabeležile 93 % vstopov živali iz drugih držav članic. Enajst drugih držav članic je zabeležilo manj kot 7 % vstopov živali iz drugih držav članic Skupnosti. Opažene razlike v zvezi s tokovi goveda so odraz posebnih značilnosti sektorja govejega in telečjega mesa v različnih državah članicah. Tako je Francija znana po velikem številu govejih farm, specializiranih za proizvodnjo mladih goved za prodajo v druge države članice, kjer se potem spitajo. Tak primer je Italija, ki ima primanjkljaj govejega in telečjega mesa.

Image
  Image

| 9. | Proračunski izdatki za skupno ureditev trga za goveje in telečje meso, ki stalno naraščajo, so se leta 1999 povečali na 4,6 milijarde eurov ali 11,5 % skupnih izdatkov za kmetijstvo ter leta 2002 na 7,1 milijarde eurov ali 16,4 % izdatkov za kmetijstvo. Za leto 2004 proračun predvideva 8,1 milijarde eurov ali 17,2 % skupnih izdatkov za kmetijstvo (glej tabelo 1). Ta hitra rast izdatkov v zadnjih letih je povzročila povečanje neposrednih pomoči in uvedbo novih pomoči, kot je klavna premija.
  Tabela 1
  Izdatki za goveje in telečje meso v letih od 1999 do 2004












  (v milijonih eurov) |
| --- | --- |
| Proračunska postavka | Kategorije izdatkov | 1999 Izdatki | 2000 Izdatki | 2001 Izdatki | 2002 Izdatki | 2003 Proračun | 2004 Proračun |
| B1-2 1 0 | Izvozna nadomestila za goveje meso | 594,9 | 661,3 | 362,6 | 386,7 | 534,0 | 396,0 |
| B1-2 1 1 | Pomoči v obliki skladiščenja govejega mesa | –36,6 | –82,7 | 325,8 | 104,1 | –1,0 | –33,0 |
| Neposredne pomoči |
| B1-2 1 2 0 | Premije za krave molznice | 1 594,7 | 1 565,9 | 1 705,3 | 1 888,3 | 2 060,0 | 2 060,0 |
| B1-2 1 2 1 | Dodatne premije za krave molznice | 63,3 | 62,5 | 71,6 | 70,9 | 97,0 | 97,0 |
| B1-2 1 2 2 | Posebne premije za govedo moškega spola | 1 297,3 | 1 299,3 | 1 530,0 | 1 748,4 | 1 967,0 | 1 959,0 |
| B1-2 1 2 3 | Zunajsezonske premije | 23,7 | 2,6 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| B1-2 1 2 4 | Klavne premije | | | 493,7 | 1 024,8 | 1 710,0 | 1 750,0 |
| B1-2 1 2 5 | Ekstenzifikacijske premije | 714,2 | 715,5 | 913,8 | 942,6 | 1 018,0 | 1 020,0 |
| B1-2 1 2 8 | Dodatna plačila | | | 147,8 | 295,3 | 483,0 | 483,0 |
| | Vmesni seštevek | 3 693,2 | 3 645,8 | 4 862,2 | 5 970,3 | 7 335,0 | 7 369,0 |
| Neposredne pomoči povezane z BSE |
| B1-2 1 2 4 | Klavne premije za mlada teleta – samce | 76,1 | 8,4 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| B1-2 1 2 6 | Izjemni ukrepi podpore | 218,7 | 292,5 | 245,6 | 242,4 | 344,0 | 327,0 |
| B1-2 1 2 7 | Program obveznega zakola | 11,4 | 20,9 | 54,8 | 68,3 | 100,0 | 100,0 |
| B1-2 1 2 8 | Premije za zgodnji zakol telet | 35,6 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| B1-2 1 2 9 | Druge pomoči | 0,0 | 1,6 | 212,4 | 329,4 | 100,0 | 10,0 |
| | Vmesni seštevek | 341,8 | 323,4 | 512,8 | 640,1 | 544,0 | 437,0 |
| B1-2 1 9 | Drugo | –14,7 | –8,3 | –9,4 | –29,3 | –8,0 | –8,0 |
| B1-2 1 | Skupaj goveje in telečje meso | 4 578,6 | 4 539,5 | 6 054,0 | 7 071,9 | 8 404,0 | 8 161,0 |
| | Delež neposrednih pomoči v skupnih izdatkih za goveje in telečje meso | 80,7 % | 80,3 % | 80,3 % | 84,4 % | 87,3 % | 90,3 % |
| B1 | Skupaj izdatki za kmetijstvo (razen denarne rezerve) | 39 540,8 | 40 466,7 | 42 083,3 | 43 214,3 | 44 780,5 | 44 761,4 |
| | Delež izdatkov za goveje in telečje meso v skupnih izdatkih za kmetijstvo | 11,6 % | 11,2 % | 14,4 % | 16,4 % | 18,8 % | 18,2 % |
| Vir: 1999 do 2002: Finančna poročila o izdatkih iz EKUJS – Jamstvo; 2003: Proračun; 2004: Predhodni predlog proračuna |

9.

Proračunski izdatki za skupno ureditev trga za goveje in telečje meso, ki stalno naraščajo, so se leta 1999 povečali na 4,6 milijarde eurov ali 11,5 % skupnih izdatkov za kmetijstvo ter leta 2002 na 7,1 milijarde eurov ali 16,4 % izdatkov za kmetijstvo. Za leto 2004 proračun predvideva 8,1 milijarde eurov ali 17,2 % skupnih izdatkov za kmetijstvo (glej tabelo 1). Ta hitra rast izdatkov v zadnjih letih je povzročila povečanje neposrednih pomoči in uvedbo novih pomoči, kot je klavna premija.

Tabela 1

Izdatki za goveje in telečje meso v letih od 1999 do 2004

(v milijonih eurov)

Proračunska postavka

Kategorije izdatkov

1999 Izdatki

2000 Izdatki

2001 Izdatki

2002 Izdatki

2003 Proračun

2004 Proračun

B1-2 1 0

Izvozna nadomestila za goveje meso

594,9

661,3

362,6

386,7

534,0

396,0

B1-2 1 1

Pomoči v obliki skladiščenja govejega mesa

–36,6

–82,7

325,8

104,1

–1,0

–33,0

Neposredne pomoči

B1-2 1 2 0

Premije za krave molznice

1 594,7

1 565,9

1 705,3

1 888,3

2 060,0

2 060,0

B1-2 1 2 1

Dodatne premije za krave molznice

63,3

62,5

71,6

70,9

97,0

97,0

B1-2 1 2 2

Posebne premije za govedo moškega spola

1 297,3

1 299,3

1 530,0

1 748,4

1 967,0

1 959,0

B1-2 1 2 3

Zunajsezonske premije

23,7

2,6

0,0

0,0

0,0

0,0

B1-2 1 2 4

Klavne premije

493,7

1 024,8

1 710,0

1 750,0

B1-2 1 2 5

Ekstenzifikacijske premije

714,2

715,5

913,8

942,6

1 018,0

1 020,0

B1-2 1 2 8

Dodatna plačila

147,8

295,3

483,0

483,0

Vmesni seštevek

3 693,2

3 645,8

4 862,2

5 970,3

7 335,0

7 369,0

Neposredne pomoči povezane z BSE

B1-2 1 2 4

Klavne premije za mlada teleta – samce

76,1

8,4

0,0

0,0

0,0

0,0

B1-2 1 2 6

Izjemni ukrepi podpore

218,7

292,5

245,6

242,4

344,0

327,0

B1-2 1 2 7

Program obveznega zakola

11,4

20,9

54,8

68,3

100,0

100,0

B1-2 1 2 8

Premije za zgodnji zakol telet

35,6

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

B1-2 1 2 9

Druge pomoči

0,0

1,6

212,4

329,4

100,0

10,0

Vmesni seštevek

341,8

323,4

512,8

640,1

544,0

437,0

B1-2 1 9

Drugo

–14,7

–8,3

–9,4

–29,3

–8,0

–8,0

B1-2 1

Skupaj goveje in telečje meso

4 578,6

4 539,5

6 054,0

7 071,9

8 404,0

8 161,0

Delež neposrednih pomoči v skupnih izdatkih za goveje in telečje meso

80,7 %

80,3 %

80,3 %

84,4 %

87,3 %

90,3 %

B1

Skupaj izdatki za kmetijstvo (razen denarne rezerve)

39 540,8

40 466,7

42 083,3

43 214,3

44 780,5

44 761,4

Delež izdatkov za goveje in telečje meso v skupnih izdatkih za kmetijstvo

11,6 %

11,2 %

14,4 %

16,4 %

18,8 %

18,2 %

Vir: 1999 do 2002: Finančna poročila o izdatkih iz EKUJS – Jamstvo; 2003: Proračun; 2004: Predhodni predlog proračuna

| 10. | Izdatki, povezani z neposrednimi pomočmi, so se s 3,7 milijarde eurov leta 1999 povečali na 6,0 milijarde eurov leta 2002 oziroma z 80,7 % na 84,4 % skupnih izdatkov za goveje in telečje meso. Proračun za leto 2004 predvideva dodatno povečanje neposrednih pomoči na 7,3 milijarde eurov ali 90,2 % skupnih izdatkov za goveje in telečje meso. Tabela 2 kaže porazdelitev neposrednih pomoči za leto 2002 med različne države članice, medtem ko tabela 3 prikazuje porazdelitev neposrednih pomoči, povezanih z govejo spongiformno encefalopatijo (BSE), za leto 2002 med države članice.
  Tabela 2
  Neposredne pomoči, dodeljene leta 2002, razčlenjene po državah članicah






















  (v milijonih eurov) |
| --- | --- |
| Proračunska postavka | Kategorije izdatkov | B | DK | D | EL | E | F | IRL | I | L | NL | A | P | FIN | S | UK | UE/15 |
| B1-2 1 2 0 | Premije za krave molznice | 70,5 | 19,5 | 105,4 | 27,9 | 251,4 | 670,2 | 218,0 | 94,3 | 3,3 | 9,3 | 54,8 | 50,1 | 5,0 | 24,9 | 283,7 | 1 888,3 |
| B1-2 1 2 1 | Dodatne premije za krave molznice | 19,4 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 28,7 | 1,8 | 0,0 | 6,8 | 0,0 | 0,0 | 0,1 | 6,6 | 0,3 | 0,0 | 7,2 | 70,9 |
| B1-2 1 2 2 | Posebne premije za govedo moškega spola | 43,3 | 38,2 | 312,5 | 27,2 | 130,4 | 343,3 | 251,7 | 74,4 | 3,6 | 18,3 | 52,9 | 31,9 | 36,6 | 41,5 | 342,6 | 1 748,4 |
| B1-2 1 2 4 | Klavne premije | 34,1 | 31,0 | 195,2 | 6,0 | 95,6 | 218,4 | 93,5 | 79,4 | 3,7 | 66,4 | 32,4 | 17,0 | 17,7 | 22,6 | 111,8 | 1 024,8 |
| B1-2 1 2 5 | Ekstenzifikacijske premije | 3,1 | 6,2 | 52,6 | 20,1 | 153,7 | 240,1 | 144,5 | 15,1 | 1,0 | 1,2 | 43,5 | 30,2 | 17,7 | 29,0 | 184,6 | 942,6 |
| B1-2 1 2 8 | Dodatna plačila | 26,1 | 7,9 | 55,8 | 2,1 | 21,0 | 60,2 | 20,2 | 23,8 | 0,0 | 16,7 | 7,9 | 3,9 | 4,1 | 5,5 | 40,1 | 295,3 |
| Skupaj | 196,5 | 102,8 | 721,5 | 83,3 | 680,8 | 1 534,0 | 727,9 | 293,8 | 11,6 | 111,9 | 191,6 | 139,7 | 81,4 | 123,5 | 970,0 | 5 970,3 |
| Sorazmerni delež izdatkov države članice | 3,3 % | 1,7 % | 12,1 % | 1,4 % | 11,4 % | 25,7 % | 12,2 % | 4,9 % | 0,2 % | 1,9 % | 3,2 % | 2,3 % | 1,4 % | 2,1 % | 16,2 % | 100,0 % |
| Vir: Dokument Komisije z dne 11.12.2002 – Izdatki EKUJS – Jamstva od 16.10.2001 do 15.10.2002 (AGRI/72/2002). |

10.

Izdatki, povezani z neposrednimi pomočmi, so se s 3,7 milijarde eurov leta 1999 povečali na 6,0 milijarde eurov leta 2002 oziroma z 80,7 % na 84,4 % skupnih izdatkov za goveje in telečje meso. Proračun za leto 2004 predvideva dodatno povečanje neposrednih pomoči na 7,3 milijarde eurov ali 90,2 % skupnih izdatkov za goveje in telečje meso. Tabela 2 kaže porazdelitev neposrednih pomoči za leto 2002 med različne države članice, medtem ko tabela 3 prikazuje porazdelitev neposrednih pomoči, povezanih z govejo spongiformno encefalopatijo (BSE), za leto 2002 med države članice.

Tabela 2

Neposredne pomoči, dodeljene leta 2002, razčlenjene po državah članicah

(v milijonih eurov)

Proračunska postavka

Kategorije izdatkov

B

DK

D

EL

E

F

IRL

I

L

NL

A

P

FIN

S

UK

UE/15

B1-2 1 2 0

Premije za krave molznice

70,5

19,5

105,4

27,9

251,4

670,2

218,0

94,3

3,3

9,3

54,8

50,1

5,0

24,9

283,7

1 888,3

B1-2 1 2 1

Dodatne premije za krave molznice

19,4

0,0

0,0

0,0

28,7

1,8

0,0

6,8

0,0

0,0

0,1

6,6

0,3

0,0

7,2

70,9

B1-2 1 2 2

Posebne premije za govedo moškega spola

43,3

38,2

312,5

27,2

130,4

343,3

251,7

74,4

3,6

18,3

52,9

31,9

36,6

41,5

342,6

1 748,4

B1-2 1 2 4

Klavne premije

34,1

31,0

195,2

6,0

95,6

218,4

93,5

79,4

3,7

66,4

32,4

17,0

17,7

22,6

111,8

1 024,8

B1-2 1 2 5

Ekstenzifikacijske premije

3,1

6,2

52,6

20,1

153,7

240,1

144,5

15,1

1,0

1,2

43,5

30,2

17,7

29,0

184,6

942,6

B1-2 1 2 8

Dodatna plačila

26,1

7,9

55,8

2,1

21,0

60,2

20,2

23,8

0,0

16,7

7,9

3,9

4,1

5,5

40,1

295,3

Skupaj

196,5

102,8

721,5

83,3

680,8

1 534,0

727,9

293,8

11,6

111,9

191,6

139,7

81,4

123,5

970,0

5 970,3

Sorazmerni delež izdatkov države članice

3,3 %

1,7 %

12,1 %

1,4 %

11,4 %

25,7 %

12,2 %

4,9 %

0,2 %

1,9 %

3,2 %

2,3 %

1,4 %

2,1 %

16,2 %

100,0 %

Vir: Dokument Komisije z dne 11.12.2002 – Izdatki EKUJS – Jamstva od 16.10.2001 do 15.10.2002 (AGRI/72/2002).

| Delež neposredne pomoči, ki so jih prejele Nemčija, Francija, Italija in Združeno kraljestvo | 58,9 % |
| --- | --- |

Delež neposredne pomoči, ki so jih prejele Nemčija, Francija, Italija in Združeno kraljestvo

58,9 %

Tabela 3

Neposredne pomoči, povezane z BSE, dodeljene leta 2002 za govedo, razčlenjene po državah članicah

| (v milijonih eurov) |
| --- |
| Proračunska postavka | Kategorije izdatkov | B | DK | D | EL | E | F | IRL | I | L | NL | A | P | FIN | S | UK | UE/15 |
| B1-2 1 2 6 | Izjemni ukrepi podpore | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 242,4 | 242,4 |
| B1-2 1 2 7 | Program obveznega zakola | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 38,3 | 29,4 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,6 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 68,3 |
| B1-2 1 2 9 | Druge pomoči | 6,9 | 1,7 | 46,6 | 1,1 | 23,3 | 165,1 | 80,9 | 0,0 | 3,4 | –2,3 | 0,3 | 2,4 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 329,4 |
| Skupaj | 6,9 | 1,7 | 46,6 | 1,1 | 23,3 | 203,4 | 110,3 | 0,0 | 3,4 | –2,3 | 0,3 | 3,0 | 0,0 | 0,0 | 242,4 | 640,1 |
| Sorazmerni delež izdatkov države članice | 1,1 % | 0,3 % | 7,3 % | 0,2 % | 3,6 % | 31,8 % | 17,2 % | 0,0 % | 0,5 % | –0,4 % | 0,0 % | 0,5 % | 0,0 % | 0,0 % | 37,9 % | 100,0 % |
| Vir: Dokument Komisije z dne 11.12.2002 – Izdatki EKUJS – Jamstva od 16.10.2001 do 15.10.2002 (AGRI/72/2002). |

(v milijonih eurov)

Proračunska postavka

Kategorije izdatkov

B

DK

D

EL

E

F

IRL

I

L

NL

A

P

FIN

S

UK

UE/15

B1-2 1 2 6

Izjemni ukrepi podpore

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

242,4

242,4

B1-2 1 2 7

Program obveznega zakola

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

38,3

29,4

0,0

0,0

0,0

0,0

0,6

0,0

0,0

0,0

68,3

B1-2 1 2 9

Druge pomoči

6,9

1,7

46,6

1,1

23,3

165,1

80,9

0,0

3,4

–2,3

0,3

2,4

0,0

0,0

0,0

329,4

Skupaj

6,9

1,7

46,6

1,1

23,3

203,4

110,3

0,0

3,4

–2,3

0,3

3,0

0,0

0,0

242,4

640,1

Sorazmerni delež izdatkov države članice

1,1 %

0,3 %

7,3 %

0,2 %

3,6 %

31,8 %

17,2 %

0,0 %

0,5 %

–0,4 %

0,0 %

0,5 %

0,0 %

0,0 %

37,9 %

100,0 %

Vir: Dokument Komisije z dne 11.12.2002 – Izdatki EKUJS – Jamstva od 16.10.2001 do 15.10.2002 (AGRI/72/2002).

| Delež neposredne pomoči v zvezi z BSE, ki so jo prejele Nemčija, Francija, Italija in Združeno kraljestvo | 76,9 % |
| --- | --- |

Delež neposredne pomoči v zvezi z BSE, ki so jo prejele Nemčija, Francija, Italija in Združeno kraljestvo

76,9 %

Ozadje in utemeljitev priprave sistema identifikacije in registracije goveda

| 11. | Nekatere države članice so sisteme identifikacije in registracije goveda vzpostavile na svojo pobudo že veliko pred letom 1992. Ti nacionalni sistemi niso zagotavljali unikatnih identifikacijskih številk, tako da je lahko več živali v isti državi članici imelo isto identifikacijsko številko. Na začetku so se ti nacionalni sistemi za identifikacijo uvedli zlasti kot odziv na zaskrbljenost veterinarjev, ne da bi pri tem želeli doseči cilje sledljivosti v ožjem pomenu besede. |
| --- | --- |

11.

Nekatere države članice so sisteme identifikacije in registracije goveda vzpostavile na svojo pobudo že veliko pred letom 1992. Ti nacionalni sistemi niso zagotavljali unikatnih identifikacijskih številk, tako da je lahko več živali v isti državi članici imelo isto identifikacijsko številko. Na začetku so se ti nacionalni sistemi za identifikacijo uvedli zlasti kot odziv na zaskrbljenost veterinarjev, ne da bi pri tem želeli doseči cilje sledljivosti v ožjem pomenu besede.

| 12. | Leta 1992 je reforma skupne kmetijske politike (SKP) občutno povečala obstoječe neposredne pomoči, kot so premije za govedo moškega spola ter premije za krave molznice, ter uvedla nove, kot je zunajsezonska (7) ali ekstenzifikacijska premija (8). Tako se je zaradi učinkovitejšega nadzora nad proračunskimi sredstvi in izogibanja neupravičenemu izplačevanju premij vzpostavil nov sistem identifikacije in registracije goveda. |
| --- | --- |

12.

Leta 1992 je reforma skupne kmetijske politike (SKP) občutno povečala obstoječe neposredne pomoči, kot so premije za govedo moškega spola ter premije za krave molznice, ter uvedla nove, kot je zunajsezonska (7) ali ekstenzifikacijska premija (8). Tako se je zaradi učinkovitejšega nadzora nad proračunskimi sredstvi in izogibanja neupravičenemu izplačevanju premij vzpostavil nov sistem identifikacije in registracije goveda.

| 13. | Tako je reforma leta 1992 predvidela sočasno vzpostavitev obveznega sistema identifikacije in registracije goveda (9) ter integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (IAKS) ter zahtevala navzkrižna preverjanja (10) teh podatkovnih baz, da bi se preverila izvedena neposredna izplačila. Sistem identifikacije in registracije goveda bi moral začeti delovati 1. oktobra 1993, podatkovne baze integriranega administrativnega in kontrolnega sistema pa 1. januarja 1997. Večina držav članic ni upoštevala nobenega od teh dveh rokov. |
| --- | --- |

13.

Tako je reforma leta 1992 predvidela sočasno vzpostavitev obveznega sistema identifikacije in registracije goveda (9) ter integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (IAKS) ter zahtevala navzkrižna preverjanja (10) teh podatkovnih baz, da bi se preverila izvedena neposredna izplačila. Sistem identifikacije in registracije goveda bi moral začeti delovati 1. oktobra 1993, podatkovne baze integriranega administrativnega in kontrolnega sistema pa 1. januarja 1997. Večina držav članic ni upoštevala nobenega od teh dveh rokov.

| 14. | Zaradi težav v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in zlasti prve krize BSE leta 1996 je Svet EU pregledal določbe v zvezi z identifikacijo in registracijo goveda ter zahteval izsledljivosti goveda od njegove skotitve do zakola in nato od klavnice do distributerja. Tako se je Svet leta 1997 odločil okrepiti zakonodajne določbe in direktivo nadomestiti z uredbo (11) ter predvidel tri glavne stopnje za dosego zastavljenega cilja. Od 1. januarja 1998 je treba vsa goveda, ki se rodijo, uvozijo ali so namenjena za trgovino med državami članicami, identificirati in registrirati. Od 31. decembra 1999 so morale popolnoma operativne računalniške podatkovne baze omogočati izsleditev goveda od njegove skotitve do zakola ali pogina, 1. januarja 2000 pa se je moral vzpostaviti sistem obveznega označevanja govejega mesa. |
| --- | --- |

14.

Zaradi težav v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in zlasti prve krize BSE leta 1996 je Svet EU pregledal določbe v zvezi z identifikacijo in registracijo goveda ter zahteval izsledljivosti goveda od njegove skotitve do zakola in nato od klavnice do distributerja. Tako se je Svet leta 1997 odločil okrepiti zakonodajne določbe in direktivo nadomestiti z uredbo (11) ter predvidel tri glavne stopnje za dosego zastavljenega cilja. Od 1. januarja 1998 je treba vsa goveda, ki se rodijo, uvozijo ali so namenjena za trgovino med državami članicami, identificirati in registrirati. Od 31. decembra 1999 so morale popolnoma operativne računalniške podatkovne baze omogočati izsleditev goveda od njegove skotitve do zakola ali pogina, 1. januarja 2000 pa se je moral vzpostaviti sistem obveznega označevanja govejega mesa.

| 15. | Zaradi težav, s katerimi sta se Svet EU in Evropski parlament srečala pri opredelitvi standardov označevanja, in zaradi praktičnih omejitev, na katere so opozorili distributerji, je bil rok 1. januar 2000, določen za uvedbo sistema obveznega označevanja govejega mesa, preložen na 1. januar 2002 (12). |
| --- | --- |

15.

Zaradi težav, s katerimi sta se Svet EU in Evropski parlament srečala pri opredelitvi standardov označevanja, in zaradi praktičnih omejitev, na katere so opozorili distributerji, je bil rok 1. januar 2000, določen za uvedbo sistema obveznega označevanja govejega mesa, preložen na 1. januar 2002 (12).

| 16. | Z uvedbo novih premij (klavne premije in dodatna plačila (13)) v okviru reforme Agenda 2000 so krave molznice postale upravičene do ene ali več neposrednih pomoči. V skladu z novimi tržnimi predpisi so do predvidenih neposrednih plačil upravičene samo identificirane in registrirane živali (14). |
| --- | --- |

16.

Z uvedbo novih premij (klavne premije in dodatna plačila (13)) v okviru reforme Agenda 2000 so krave molznice postale upravičene do ene ali več neposrednih pomoči. V skladu z novimi tržnimi predpisi so do predvidenih neposrednih plačil upravičene samo identificirane in registrirane živali (14).

| 17. | Poleg tega identifikacija in registracija goveda ter sledljivost, ki izhaja iz tega, veljajo za izdatke za goveje meso (15), vključno z izdatki za javno skladiščenje ali izvoznimi nadomestili. Pravzaprav se lahko javno skladiščenje ali izvozna nadomestila dodelijo samo za goveje meso in proizvode iz govejega mesa, ki so označeni tako, da je mogoče ugotoviti povezavo s prvotno identifikacijo živali (16). |
| --- | --- |

17.

Poleg tega identifikacija in registracija goveda ter sledljivost, ki izhaja iz tega, veljajo za izdatke za goveje meso (15), vključno z izdatki za javno skladiščenje ali izvoznimi nadomestili. Pravzaprav se lahko javno skladiščenje ali izvozna nadomestila dodelijo samo za goveje meso in proizvode iz govejega mesa, ki so označeni tako, da je mogoče ugotoviti povezavo s prvotno identifikacijo živali (16).

Kaj je sistem identifikacije in registracije goveda?

| 18. | Ključni elementi sistema so ušesne znamke za posamezno identifikacijo živali, potni listi za živali, posamezni registri, ki se vodijo na vsakem kmetijskem gospodarstvu, in računalniške podatkovne baze, ki jih vzpostavi vsaka država članica. |
| --- | --- |

18.

Ključni elementi sistema so ušesne znamke za posamezno identifikacijo živali, potni listi za živali, posamezni registri, ki se vodijo na vsakem kmetijskem gospodarstvu, in računalniške podatkovne baze, ki jih vzpostavi vsaka država članica.

| 19. | Vse živali, rojene na določenem gospodarstvu po 31. decembru 1997 ali namenjene za trgovino med državami članicami po tem datumu, se identificirajo z znamko, ki jo odobri pristojni organ in se namesti na vsako od ušes. Obe ušesni znamki imata isto, enotno identifikacijsko številko, ki omogoča posamezno identifikacijo vsake živali, skupaj z gospodarstvom, na katerem se je rodila (glej sliko 1). |
| --- | --- |

19.

Vse živali, rojene na določenem gospodarstvu po 31. decembru 1997 ali namenjene za trgovino med državami članicami po tem datumu, se identificirajo z znamko, ki jo odobri pristojni organ in se namesti na vsako od ušes. Obe ušesni znamki imata isto, enotno identifikacijsko številko, ki omogoča posamezno identifikacijo vsake živali, skupaj z gospodarstvom, na katerem se je rodila (glej sliko 1).

Image
  Image

| 20. | Te osnovne informacije (17) so navedene v potnih listih, registrih in računalniških podatkovnih bazah. |
| --- | --- |

20.

Te osnovne informacije (17) so navedene v potnih listih, registrih in računalniških podatkovnih bazah.

| 21. | S 1. januarjem 1998 pristojni organ države članice za vsako žival, ki jo je treba identificirati, izda potni list v roku 14 dni od obvestila o skotitvi ali pri živali, uvoženi iz tretjih držav, v roku 14 dni od obvestila o njeni ponovni identifikaciji. Žival pri vsakem premiku spremlja njen potni list. Poleg osnovnih informacij so v potnem listu navedeni tudi drugi podatki (18) (glej sliko 2). |
| --- | --- |

21.

S 1. januarjem 1998 pristojni organ države članice za vsako žival, ki jo je treba identificirati, izda potni list v roku 14 dni od obvestila o skotitvi ali pri živali, uvoženi iz tretjih držav, v roku 14 dni od obvestila o njeni ponovni identifikaciji. Žival pri vsakem premiku spremlja njen potni list. Poleg osnovnih informacij so v potnem listu navedeni tudi drugi podatki (18) (glej sliko 2).

Image

| 22. | Vsak imetnik živali, razen prevoznikov, mora voditi redno posodabljan register (19). |
| --- | --- |

22.

Vsak imetnik živali, razen prevoznikov, mora voditi redno posodabljan register (19).

| 23. | Računalniške podatkovne baze o govedu bi morale biti 31. decembra 1999 popolnoma operativne v vseh državah članicah in vsebovati različne informacije o živalih in gospodarstvih. Za vsako žival so v podatkovni bazi navedeni identifikacijska koda živali, datum skotitve, spol, pasma ali podatek o barvi dlake ter identifikacijska koda matere (ali pri živali, uvoženi iz tretje države, identifikacijska številka, dodeljena ob vstopu, ki je povezana s prvotno identifikacijsko številko), identifikacijska številka gospodarstva skotitve, identifikacijske številke vseh gospodarstev, na katerih je žival bila, ter datumi vsakega premika živali. Podatkovna baza vsebuje tudi datum pogina ali zakola. Za vsako gospodarstvo podatkovna baza navaja ime in naslov imetnika ter identifikacijsko številko, ki poleg oznake države vsebuje največ dvanajstmestno kodo. |
| --- | --- |

23.

Računalniške podatkovne baze o govedu bi morale biti 31. decembra 1999 popolnoma operativne v vseh državah članicah in vsebovati različne informacije o živalih in gospodarstvih. Za vsako žival so v podatkovni bazi navedeni identifikacijska koda živali, datum skotitve, spol, pasma ali podatek o barvi dlake ter identifikacijska koda matere (ali pri živali, uvoženi iz tretje države, identifikacijska številka, dodeljena ob vstopu, ki je povezana s prvotno identifikacijsko številko), identifikacijska številka gospodarstva skotitve, identifikacijske številke vseh gospodarstev, na katerih je žival bila, ter datumi vsakega premika živali. Podatkovna baza vsebuje tudi datum pogina ali zakola. Za vsako gospodarstvo podatkovna baza navaja ime in naslov imetnika ter identifikacijsko številko, ki poleg oznake države vsebuje največ dvanajstmestno kodo.

| 24. | Podatkovna baza mora omogočati, da se lahko vsak trenutek ugotovijo identifikacijske številke vseh goved, prisotnih na določenem gospodarstvu, ter vsi premiki vseh goved od njihove skotitve ali pri živalih, uvoženih iz tretjih držav, od gospodarstva do vstopa (20) v državo članico. |
| --- | --- |

24.

Podatkovna baza mora omogočati, da se lahko vsak trenutek ugotovijo identifikacijske številke vseh goved, prisotnih na določenem gospodarstvu, ter vsi premiki vseh goved od njihove skotitve ali pri živalih, uvoženih iz tretjih držav, od gospodarstva do vstopa (20) v državo članico.

| 25. | Pristojni organ vsake države članice mora za zagotovitev dobrega izvajanja sistema identifikacije in registracije goveda opraviti minimalno število kontrol na kraju samem (21), da lahko preveri identiteto vseh živali na gospodarstvu. Te kontrole so sestavljene iz fizičnega pregleda, s katerim se preverijo ušesne znamke, pregleda dokumentacije, s katerim se zagotovi pravilno vodenje registra in preveri, ali obstajajo dokazi o vstopu in izstopu, ter pregleda obveznosti do obveščanja upravitelja podatkovne baze o vseh premikih (skotitev, pogin, nakup, prodaja, izposoja). Rejci goveda, ki jih je treba preveriti, so izbrani na podlagi analize tveganja. Zakonske določbe predvidevajo kazni, ki so sorazmerne s težo ugotovljenih kršitev (22). V okvirčku št. 1 je povzetek kazni, ki jih je treba uporabiti pri ugotovljenih kršitvah.

  Če za nekatere živali zahteve v zvezi z identifikacijo in registracijo niso izpolnjene v celoti, se za te živali uvede omejitev gibanja, dokler zahteve niso v celoti izpolnjene.Če je število živali, za katere zahteve v zvezi z identifikacijo in registracijo niso izpolnjene v celoti, večje od 20 % staleža, se omejitev glede premikov uvede za vse živali, prisotne na gospodarstvu.Če imetnik ne poroča o premikih, skotitvah ali poginih, se prav tako uvedejo omejitve glede premikov na zadevno gospodarstvo in z njega.Če ena ali več živali ne izpolnjujejo nobene določbe v zvezi z identifikacijo in registracijo, se omejitev uvede za premike vseh živali na zadevno gospodarstvo in z njega.Če imetnik živali njene identitete ne more dokazati v dveh delovnih dneh, mora žival pod nadzorom veterinarskih organov nemudoma pokončati, in to brez nadomestila. |
| --- | --- |

25.

Pristojni organ vsake države članice mora za zagotovitev dobrega izvajanja sistema identifikacije in registracije goveda opraviti minimalno število kontrol na kraju samem (21), da lahko preveri identiteto vseh živali na gospodarstvu. Te kontrole so sestavljene iz fizičnega pregleda, s katerim se preverijo ušesne znamke, pregleda dokumentacije, s katerim se zagotovi pravilno vodenje registra in preveri, ali obstajajo dokazi o vstopu in izstopu, ter pregleda obveznosti do obveščanja upravitelja podatkovne baze o vseh premikih (skotitev, pogin, nakup, prodaja, izposoja). Rejci goveda, ki jih je treba preveriti, so izbrani na podlagi analize tveganja. Zakonske določbe predvidevajo kazni, ki so sorazmerne s težo ugotovljenih kršitev (22). V okvirčku št. 1 je povzetek kazni, ki jih je treba uporabiti pri ugotovljenih kršitvah.

Če za nekatere živali zahteve v zvezi z identifikacijo in registracijo niso izpolnjene v celoti, se za te živali uvede omejitev gibanja, dokler zahteve niso v celoti izpolnjene.Če je število živali, za katere zahteve v zvezi z identifikacijo in registracijo niso izpolnjene v celoti, večje od 20 % staleža, se omejitev glede premikov uvede za vse živali, prisotne na gospodarstvu.Če imetnik ne poroča o premikih, skotitvah ali poginih, se prav tako uvedejo omejitve glede premikov na zadevno gospodarstvo in z njega.Če ena ali več živali ne izpolnjujejo nobene določbe v zvezi z identifikacijo in registracijo, se omejitev uvede za premike vseh živali na zadevno gospodarstvo in z njega.Če imetnik živali njene identitete ne more dokazati v dveh delovnih dneh, mora žival pod nadzorom veterinarskih organov nemudoma pokončati, in to brez nadomestila.

| 26. | Države članice, ki imajo računalniško podatkovno bazo, za katero je Komisija ocenila, da je popolnoma operativna, se lahko odločijo, da ne bodo več izdajale potnih listov za premike govedi v državi članici. V tem primeru morajo potni list, ki vsebujejo podatke iz računalniške podatkovne baze (23), imeti samo goveda, namenjena za trgovino med državami članicami. Države članice lahko tudi znižajo raven kontrol na kraju samem z 10 na 5 % (24), če je njihova podatkovna baza popolnoma operativna, kar jim omogoča izvedbo učinkovitih navzkrižnih preverjanj. |
| --- | --- |

26.

Države članice, ki imajo računalniško podatkovno bazo, za katero je Komisija ocenila, da je popolnoma operativna, se lahko odločijo, da ne bodo več izdajale potnih listov za premike govedi v državi članici. V tem primeru morajo potni list, ki vsebujejo podatke iz računalniške podatkovne baze (23), imeti samo goveda, namenjena za trgovino med državami članicami. Države članice lahko tudi znižajo raven kontrol na kraju samem z 10 na 5 % (24), če je njihova podatkovna baza popolnoma operativna, kar jim omogoča izvedbo učinkovitih navzkrižnih preverjanj.

VLOGA IN PRAVNE OBVEZNOSTI POGODBENIC, KI SODELUJEJO PRI SISTEMU IDENTIFIKACIJE IN REGISTRACIJE GOVEDA

Svet EU in Evropski parlament

| 27. | V zvezi zdravstvenim varstvom ljudi (25) Svet EU in Evropski parlament na predlog Komisije sprejmeta osnovne predpise. Na kmetijskem področju sprejme Svet EU uredbe ali direktive, ki jih predlaga Komisija, po posvetovanju z Evropskim parlamentom. |
| --- | --- |

27.

V zvezi zdravstvenim varstvom ljudi (25) Svet EU in Evropski parlament na predlog Komisije sprejmeta osnovne predpise. Na kmetijskem področju sprejme Svet EU uredbe ali direktive, ki jih predlaga Komisija, po posvetovanju z Evropskim parlamentom.

Komisija

| 28. | V osnovni Uredbi (ES) št. 1760/2000 je določeno (26), da Komisiji pri sprejemanju potrebnih ukrepov za izvajanje sistema identifikacije in registracije goveda ter zlasti določb v zvezi z ušesnimi znamkami, potnim listom in registrom, minimalnim številom kontrol, ki jih je treba izvesti, uporabo administrativnih kazni ter prehodnih ukrepov pomaga upravljalni odbor, sestavljen iz predstavnikov držav članic (Odbor Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (27)). Poleg tega osnovna uredba (28) določa, da morajo izvedenci Komisije skupaj s pristojnimi organi na eni strani preveriti, ali države članice ravnajo v skladu z zakonodajo in, na drugi strani, ali izvajajo kontrole na kraju samem za zagotovitev, da se pregledi izvajajo v skladu z veljavno zakonodajo. Pri tem Komisiji pomaga Stalni odbor za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali (29). Kadar Komisija meni, da je to ustrezno z vidika rezultatov pregledov, preuči razmere v okviru tega odbora. Sprejme lahko potrebne odločitve. Določeno je tudi, da mora Komisija spremljati razvoj teh razmer in po potrebi spremeniti ali preklicati odločitve. |
| --- | --- |

28.

V osnovni Uredbi (ES) št. 1760/2000 je določeno (26), da Komisiji pri sprejemanju potrebnih ukrepov za izvajanje sistema identifikacije in registracije goveda ter zlasti določb v zvezi z ušesnimi znamkami, potnim listom in registrom, minimalnim številom kontrol, ki jih je treba izvesti, uporabo administrativnih kazni ter prehodnih ukrepov pomaga upravljalni odbor, sestavljen iz predstavnikov držav članic (Odbor Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (27)). Poleg tega osnovna uredba (28) določa, da morajo izvedenci Komisije skupaj s pristojnimi organi na eni strani preveriti, ali države članice ravnajo v skladu z zakonodajo in, na drugi strani, ali izvajajo kontrole na kraju samem za zagotovitev, da se pregledi izvajajo v skladu z veljavno zakonodajo. Pri tem Komisiji pomaga Stalni odbor za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali (29). Kadar Komisija meni, da je to ustrezno z vidika rezultatov pregledov, preuči razmere v okviru tega odbora. Sprejme lahko potrebne odločitve. Določeno je tudi, da mora Komisija spremljati razvoj teh razmer in po potrebi spremeniti ali preklicati odločitve.

Države članice

| 29. | Vsaka država članica je zadolžena, da vzpostavi sistema identifikacije in registracije goveda v skladu z zakonodajnimi določbami. Države članice opredelijo in upravljajo ušesne znamke, opredelijo obliko registrov gospodarstva ter izdajo potne liste za goveda. |
| --- | --- |

29.

Vsaka država članica je zadolžena, da vzpostavi sistema identifikacije in registracije goveda v skladu z zakonodajnimi določbami. Države članice opredelijo in upravljajo ušesne znamke, opredelijo obliko registrov gospodarstva ter izdajo potne liste za goveda.

| 30. | Države članice določijo postopke za poročanje o premikih goved, da lahko posodobijo svoje nacionalne podatkovne baze. Ti postopki so ročni (obrazci za prijavo) ali avtomatski (prenos datotek, internetna povezava itd.). |
| --- | --- |

30.

Države članice določijo postopke za poročanje o premikih goved, da lahko posodobijo svoje nacionalne podatkovne baze. Ti postopki so ročni (obrazci za prijavo) ali avtomatski (prenos datotek, internetna povezava itd.).

| 31. | Države članice morajo prav tako izvesti preglede pri imetnikih goveda in sestaviti letno poročilo o rezultatih pregledov. To poročilo morajo poslati Komisiji. |
| --- | --- |

31.

Države članice morajo prav tako izvesti preglede pri imetnikih goveda in sestaviti letno poročilo o rezultatih pregledov. To poročilo morajo poslati Komisiji.

Različni imetniki goveda

| 32. | Imetnik goveda je vsaka fizična ali pravna oseba, ki je stalno ali začasno odgovorna za živali, tudi med prevozom ali na trgu. Razen prevoznikov mora vsak imetnik pristojnemu organu prijaviti vse vstope in izstope ter vse skotitve in pogine. Imetniki morajo voditi tudi redno posodabljan register, izpolnjevati potne liste in ob skotitvi pritrditi ušesne znamke in jih nadomestiti, če se izgubijo (30). |
| --- | --- |

32.

Imetnik goveda je vsaka fizična ali pravna oseba, ki je stalno ali začasno odgovorna za živali, tudi med prevozom ali na trgu. Razen prevoznikov mora vsak imetnik pristojnemu organu prijaviti vse vstope in izstope ter vse skotitve in pogine. Imetniki morajo voditi tudi redno posodabljan register, izpolnjevati potne liste in ob skotitvi pritrditi ušesne znamke in jih nadomestiti, če se izgubijo (30).

UGOTOVITVE V ZVEZI Z OBLIKOVANJEM SISTEMA NA RAVNI SKUPNOSTI

Uvod

| 33. | Sprejeta zakonodajna ureditev v zvezi z identifikacijo in registracijo goveda mora biti v skladu z zastavljenimi cilji. Če je cilj omogočiti sledenje vsem premikom goveda na ozemlju Evropske unije, mu mora biti prilagojena zakonodajna ureditev. |
| --- | --- |

33.

Sprejeta zakonodajna ureditev v zvezi z identifikacijo in registracijo goveda mora biti v skladu z zastavljenimi cilji. Če je cilj omogočiti sledenje vsem premikom goveda na ozemlju Evropske unije, mu mora biti prilagojena zakonodajna ureditev.

| 34. | Osnovna uredba v zvezi z identifikacijo in registracijo goveda je splošna ter pušča državam članicam pristojnost za vzpostavitev sistema identifikacije in registracije goveda na njihovem ozemlju. Komisija je sprejela ukrepe za uporabo ušesnih znamk, potnih listov, registrov, kontrol (31) in kazni (32), vendar ne za računalniške podatkovne baze. |
| --- | --- |

34.

Osnovna uredba v zvezi z identifikacijo in registracijo goveda je splošna ter pušča državam članicam pristojnost za vzpostavitev sistema identifikacije in registracije goveda na njihovem ozemlju. Komisija je sprejela ukrepe za uporabo ušesnih znamk, potnih listov, registrov, kontrol (31) in kazni (32), vendar ne za računalniške podatkovne baze.

V zakonodaji niso določeni predpisi za izmenjavo podatkov med različnimi podatkovnimi bazami

| 35. | Zakonodaja Skupnosti določa ukrepe, ki so potrebni za veterinarske in zootehnične preglede. Uredba (ES) št. 1760/2000 zahteva, da države članice sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za čimprejšnjo popolno operativnost nacionalnih računalniških podatkovnih baz. Ker se je Komisija zavedala posledic in je ugotovila, da mora za izsledljivost živali vzpostaviti pregleden sistem za izmenjavo podatkov o živalih in njihovih premikih med državami članicami, je v ta namen pripravila predlog. Svet pa temu predlogu ni sledil. Uredba, sprejeta julija 2000, ne določa izmenjave podatkov med različnimi nacionalnimi podatkovnimi bazami, ampak samo postopke za medsebojno pomoč med državami članicami. Sistem ANIMO omogoča pošiljanje informacij med državami članicami o serijah živali, s katerimi se trguje, vendar pa ta sistem ne omogoča pridobivanja informacij o identiteti živali, vključenih v te serije. Zato ni nobene sistematične komunikacije med državami članicami o zdravstvenem stanju živali, s katerimi se trguje, ali njihovi upravičenosti do premij. |
| --- | --- |

35.

Zakonodaja Skupnosti določa ukrepe, ki so potrebni za veterinarske in zootehnične preglede. Uredba (ES) št. 1760/2000 zahteva, da države članice sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za čimprejšnjo popolno operativnost nacionalnih računalniških podatkovnih baz. Ker se je Komisija zavedala posledic in je ugotovila, da mora za izsledljivost živali vzpostaviti pregleden sistem za izmenjavo podatkov o živalih in njihovih premikih med državami članicami, je v ta namen pripravila predlog. Svet pa temu predlogu ni sledil. Uredba, sprejeta julija 2000, ne določa izmenjave podatkov med različnimi nacionalnimi podatkovnimi bazami, ampak samo postopke za medsebojno pomoč med državami članicami. Sistem ANIMO omogoča pošiljanje informacij med državami članicami o serijah živali, s katerimi se trguje, vendar pa ta sistem ne omogoča pridobivanja informacij o identiteti živali, vključenih v te serije. Zato ni nobene sistematične komunikacije med državami članicami o zdravstvenem stanju živali, s katerimi se trguje, ali njihovi upravičenosti do premij.

| 36. | Vsekakor pa je bila izmenjava informacij med različnimi nacionalnimi podatkovnimi bazami kočljiva že od samega začetka, saj se formati podatkov po državah razlikujejo. Ker ni mehanizma za izmenjavo podatkov med podatkovnimi bazami, se spremljanje tokov goveda lahko zagotovi samo s preverjanjem vračanja potnih listov živali, s katerimi se trguje. Vendar pa ta mehanizem vračanja potnih listov ne deluje (glej odstavek 38(c)). |
| --- | --- |

36.

Vsekakor pa je bila izmenjava informacij med različnimi nacionalnimi podatkovnimi bazami kočljiva že od samega začetka, saj se formati podatkov po državah razlikujejo. Ker ni mehanizma za izmenjavo podatkov med podatkovnimi bazami, se spremljanje tokov goveda lahko zagotovi samo s preverjanjem vračanja potnih listov živali, s katerimi se trguje. Vendar pa ta mehanizem vračanja potnih listov ne deluje (glej odstavek 38(c)).

| 37. | Komisija trenutno nima na voljo nobenega podrobnega opisa spremljanja vseh tokov niti nobene študije, ki bi analizirala njegovo delovanje v okviru sistema identifikacije in registracije goveda. Ker ni izmenjave podatkov med nacionalnimi bazami, lahko Komisija zagotavlja samo, da bo sistem, vsaj teoretično, omogočal učinkovito spremljanje vseh premikov goveda na ozemlju Skupnosti. |
| --- | --- |

37.

Komisija trenutno nima na voljo nobenega podrobnega opisa spremljanja vseh tokov niti nobene študije, ki bi analizirala njegovo delovanje v okviru sistema identifikacije in registracije goveda. Ker ni izmenjave podatkov med nacionalnimi bazami, lahko Komisija zagotavlja samo, da bo sistem, vsaj teoretično, omogočal učinkovito spremljanje vseh premikov goveda na ozemlju Skupnosti.

Zakonodaja Skupnosti ni dovolj natančna

| 38. | Veljavna zakonodaja je na določenih delih nenatančna ali neskladna, kar je vir različnih načinov obdelave podatkov glede na državo članico ter celo vir napak.






  (a) | Obveznosti imetnikov živali v zvezi vodenjem registrov niso prilagojene

  Vsi imetniki goveda, razen prevoznikov, morajo ročno ali računalniško voditi redno posodabljan register, v katerem so navedene nekatere obvezne postavke. Vodenje registra ni prilagojeno značilnostim dejavnosti različnih imetnikov živali. Treba bi bilo omogočiti upoštevanje značilnosti določenih kategorij imetnikov, kot so trgovci, zbirni centri ali klavnice (33). Tako zaradi veliko premikov trgovec ali vodja zbirnega centra v klasičen register ne moreta vpisati informacij o posamezni identifikaciji vseh živali. Poklicne prakse teh imetnikov niso združljive s trenutnimi zahtevami glede vodenja registra. Podobne omejitve obstajajo tudi na ravni klavnic. |
| --- | --- | --- |

38.

Veljavna zakonodaja je na določenih delih nenatančna ali neskladna, kar je vir različnih načinov obdelave podatkov glede na državo članico ter celo vir napak.

(a)

Obveznosti imetnikov živali v zvezi vodenjem registrov niso prilagojene

Vsi imetniki goveda, razen prevoznikov, morajo ročno ali računalniško voditi redno posodabljan register, v katerem so navedene nekatere obvezne postavke. Vodenje registra ni prilagojeno značilnostim dejavnosti različnih imetnikov živali. Treba bi bilo omogočiti upoštevanje značilnosti določenih kategorij imetnikov, kot so trgovci, zbirni centri ali klavnice (33). Tako zaradi veliko premikov trgovec ali vodja zbirnega centra v klasičen register ne moreta vpisati informacij o posamezni identifikaciji vseh živali. Poklicne prakse teh imetnikov niso združljive s trenutnimi zahtevami glede vodenja registra. Podobne omejitve obstajajo tudi na ravni klavnic.

| (b) | Pojem imetnika goveda se razlaga različno

  Zakonodaja je imetnika goveda opredelila kot vsako fizično ali pravno osebo, ki je trajno ali začasno odgovorna za žival, tudi med prevozom ali na trgu. Cilj te široke opredelitve pojma je vključiti vse kategorije nosilcev dejavnosti, ki so za goveda zadolženi od njihove skotitve ali vstopa v Evropsko unijo do njihovega pogina ali izstopa iz Evropske unije. Države članice so si pojem imetnika včasih razlagale različno. Francija je v sistem identifikacije in registracije goveda vključila zbirne centre in obrate za zbiranje živalskih trupel. V treh drugih obiskanih državah članicah ni bilo tako. |
| --- | --- |

(b)

Pojem imetnika goveda se razlaga različno

Zakonodaja je imetnika goveda opredelila kot vsako fizično ali pravno osebo, ki je trajno ali začasno odgovorna za žival, tudi med prevozom ali na trgu. Cilj te široke opredelitve pojma je vključiti vse kategorije nosilcev dejavnosti, ki so za goveda zadolženi od njihove skotitve ali vstopa v Evropsko unijo do njihovega pogina ali izstopa iz Evropske unije. Države članice so si pojem imetnika včasih razlagale različno. Francija je v sistem identifikacije in registracije goveda vključila zbirne centre in obrate za zbiranje živalskih trupel. V treh drugih obiskanih državah članicah ni bilo tako.

| (c) | Potni listi mrtvih živali ali živali, poslanih v drugo državo članico, za katere se je izdal nov potni list, se ne razveljavijo vedno

  (f) V obiskanih državah članicah se potni list uporablja za vse premike goveda. Zakonodaja določa, da mora imetnik pri poginu živali potni list pristojnemu organu vrniti najpozneje v sedmih dneh po poginu živali. Če se žival pošlje v klavnico, je za vrnitev potnega lista pristojnemu organu odgovoren vodja klavnice. Mehanizmi vračanja potnih listov bodisi ne obstajajo bodisi so neučinkoviti. Določila se niso nobena podrobna izvedbena pravila za vračanje potnih listov in nadzor nad tem vračanjem. Poleg tega ni uveden noben postopek za razveljavitev teh potnih listov. Nerazveljavljeni potni listi se lahko nepravilno ponovno uporabijo, ker ni sistematične izmenjave podatkov med državami članicami in ker zakonodaja ni dovolj natančna tako glede postopkov kot pregledov ter morebitnih kazni. Za goveda s poreklom iz drugih držav članic ni določen noben postopek vračanja informacij o govedu, vključenem v nacionalne podatkovne baze, če se potni list ponovno ne izda v namembni državi članici. Poleg tega pa pri ponovni izdaji potnega lista ne obstajajo nobeni postopki glede vračanja starega potnega lista v državo članico izdajateljico ali pa so neučinkoviti. |
| --- | --- |

(c)

Potni listi mrtvih živali ali živali, poslanih v drugo državo članico, za katere se je izdal nov potni list, se ne razveljavijo vedno

(f) V obiskanih državah članicah se potni list uporablja za vse premike goveda. Zakonodaja določa, da mora imetnik pri poginu živali potni list pristojnemu organu vrniti najpozneje v sedmih dneh po poginu živali. Če se žival pošlje v klavnico, je za vrnitev potnega lista pristojnemu organu odgovoren vodja klavnice. Mehanizmi vračanja potnih listov bodisi ne obstajajo bodisi so neučinkoviti. Določila se niso nobena podrobna izvedbena pravila za vračanje potnih listov in nadzor nad tem vračanjem. Poleg tega ni uveden noben postopek za razveljavitev teh potnih listov. Nerazveljavljeni potni listi se lahko nepravilno ponovno uporabijo, ker ni sistematične izmenjave podatkov med državami članicami in ker zakonodaja ni dovolj natančna tako glede postopkov kot pregledov ter morebitnih kazni. Za goveda s poreklom iz drugih držav članic ni določen noben postopek vračanja informacij o govedu, vključenem v nacionalne podatkovne baze, če se potni list ponovno ne izda v namembni državi članici. Poleg tega pa pri ponovni izdaji potnega lista ne obstajajo nobeni postopki glede vračanja starega potnega lista v državo članico izdajateljico ali pa so neučinkoviti.

| (d) | Včasih je težko vzpostaviti povezavo z izvorno državo ali gospodarstvom. Za živali iz tretjih držav temelji vzpostavljeni sistem na identifikaciji goveda na prvem namembnem gospodarstvu in tako na „naturalizaciji“ ob vstopu, kar pa včasih ne omogoča vzpostavitve povezave z izvorno državo ali gospodarstvom. |
| --- | --- |

(d)

Včasih je težko vzpostaviti povezavo z izvorno državo ali gospodarstvom. Za živali iz tretjih držav temelji vzpostavljeni sistem na identifikaciji goveda na prvem namembnem gospodarstvu in tako na „naturalizaciji“ ob vstopu, kar pa včasih ne omogoča vzpostavitve povezave z izvorno državo ali gospodarstvom.

| 39. | Možnosti, ki jih omogoča zakonodaja Skupnosti, sistem po nepotrebnem zapletajo:






  (a) | Premiki znotraj države članice s potnim listom ali brez njega

  (b) Vse države članice, ki imajo podatkovno bazo, za katero je Komisija najpozneje do 31. decembra 1999 priznala, da je popolnoma operativna, lahko za premike gibanja znotraj države članice zahtevajo potne liste ali pa ne. V obiskanih državah članicah je Sodišče ugotovilo, da preizkusi, opravljeni pred izdajo potnega lista živali, pri čemer gre za preizkuse, ki so bili nedvomno zelo različne kakovosti, omogočajo filtriranje informacij, vključenih v podatkovne baze, in tako povečanje stopnje zanesljivosti podatkovnih baz. Zakonodaja (34) državam članicam omogoča, da se lahko odločijo za odpravo potnih listov za premike znotraj območja države. V tem primeru je treba zagotoviti, da bodo izvedeni pregledi zagotavljali dovolj veliko zanesljivost podatkov v podatkovnih zbirkah. |
| --- | --- | --- |

39.

Možnosti, ki jih omogoča zakonodaja Skupnosti, sistem po nepotrebnem zapletajo:

(a)

Premiki znotraj države članice s potnim listom ali brez njega

(b) Vse države članice, ki imajo podatkovno bazo, za katero je Komisija najpozneje do 31. decembra 1999 priznala, da je popolnoma operativna, lahko za premike gibanja znotraj države članice zahtevajo potne liste ali pa ne. V obiskanih državah članicah je Sodišče ugotovilo, da preizkusi, opravljeni pred izdajo potnega lista živali, pri čemer gre za preizkuse, ki so bili nedvomno zelo različne kakovosti, omogočajo filtriranje informacij, vključenih v podatkovne baze, in tako povečanje stopnje zanesljivosti podatkovnih baz. Zakonodaja (34) državam članicam omogoča, da se lahko odločijo za odpravo potnih listov za premike znotraj območja države. V tem primeru je treba zagotoviti, da bodo izvedeni pregledi zagotavljali dovolj veliko zanesljivost podatkov v podatkovnih zbirkah.

| (b) | Dolžina identifikacijskih številk za govedo se razlikuje (2 črki za označbo države članice, ki jima sledi največ dvanajstmestna koda)

  (d) Pomanjkanje standardizacije kod, ki so na ušesnih znamkah, številnim državam članicam povzroča administrativne težave pri trgovini z govedom. Na primer Francija, ki uporablja samo desetmestne številčne oznake, ustvarja navidezne številke, da lahko v podatkovno bazo vnese živali s poreklom iz drugih držav članic. Večja standardizacija identifikacijskih številk bi morala omogočati avtomatsko beleženje premikov goveda med državami članicami. Uporaba združljivih ali standardiziranih identifikacijskih kod bi omogočala učinkovito in natančno beleženje podatkov. |
| --- | --- |

(b)

Dolžina identifikacijskih številk za govedo se razlikuje (2 črki za označbo države članice, ki jima sledi največ dvanajstmestna koda)

(d) Pomanjkanje standardizacije kod, ki so na ušesnih znamkah, številnim državam članicam povzroča administrativne težave pri trgovini z govedom. Na primer Francija, ki uporablja samo desetmestne številčne oznake, ustvarja navidezne številke, da lahko v podatkovno bazo vnese živali s poreklom iz drugih držav članic. Večja standardizacija identifikacijskih številk bi morala omogočati avtomatsko beleženje premikov goveda med državami članicami. Uporaba združljivih ali standardiziranih identifikacijskih kod bi omogočala učinkovito in natančno beleženje podatkov.

Komisija nima pooblastil za sprejetje ukrepov za izvajanje v zvezi z nacionalnimi podatkovnimi bazami

| 40. | V nasprotju z določbami v zvezi z drugimi elementi sistema (ušesne znamke, potni listi, registri, kontrole na kraju samem, administrativne kazni in prehodni ukrepi) Komisija ni pristojna (35) za sprejemanje izvedbenih ukrepov v zvezi z vzpostavitvijo in nadzorom nad različnimi nacionalnimi podatkovnimi bazami (36) (glej odstavek 28). Ta glavna pomanjkljivost sistema pojasnjuje razlike, ki so bile ugotovljene v obiskanih državah članicah, saj je vsaka država članica razvila lastno podatkovno bazo, temelječo na merilih, ki jih je določila sama (glej tabelo 4).
  Tabela 4
  Povzetek ugotovitev Računskega sodišča, zbranih med opravljenimi kontrolami v prvi polovici leta 2002 (37) | Zadovoljivo |
| --- | --- | --- |
| | Zadostno |
| | Nezadostno |

40.

V nasprotju z določbami v zvezi z drugimi elementi sistema (ušesne znamke, potni listi, registri, kontrole na kraju samem, administrativne kazni in prehodni ukrepi) Komisija ni pristojna (35) za sprejemanje izvedbenih ukrepov v zvezi z vzpostavitvijo in nadzorom nad različnimi nacionalnimi podatkovnimi bazami (36) (glej odstavek 28). Ta glavna pomanjkljivost sistema pojasnjuje razlike, ki so bile ugotovljene v obiskanih državah članicah, saj je vsaka država članica razvila lastno podatkovno bazo, temelječo na merilih, ki jih je določila sama (glej tabelo 4).

Tabela 4

Povzetek ugotovitev Računskega sodišča, zbranih med opravljenimi kontrolami v prvi polovici leta 2002 (37)

Zadovoljivo

Zadostno

Nezadostno

Vir: Računsko sodišče.

| Države članice | Ušesne znamke | Registri gospodarstev | Potni listi | Računalniške podatkovne baze |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Oblika ušesnih znamk | Unikatnost ušesnih znamk in označevanje vsega goveda | Kakovost ušesnih znamk | Oblika registra, ki vsebuje vse predpisane informacije | Register, ki ga uporabljajo rejci | Register, ki ga uporabljajo klavnice, grosisti in trgovci | Oblika potnih listov | Zanesljivost potnih listov | Spremljanje potnih listov goveda, izmenjanega med državami članicami | Kakovost informacij v prijavah premikov za obvladovanje tokov goveda | Obdelava prijav premikov | Mehanizmi za ugotavljanje nepravilnosti pri premikih | Upravljanje nepravilnosti pri premikih | Usklajevanje lokalnih baz z nacionalnimi bazami | Upravljanje izmenjav znotraj Skupnosti | Kakovost informacij v podatkovni bazi |
| Nemčija | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Francija | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Italija | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Združeno kraljestvo (Velika Britanija) | | | | | | | | | neocenjeno | | | | | | | |

Države članice

Ušesne znamke

Registri gospodarstev

Potni listi

Računalniške podatkovne baze

Oblika ušesnih znamk

Unikatnost ušesnih znamk in označevanje vsega goveda

Kakovost ušesnih znamk

Oblika registra, ki vsebuje vse predpisane informacije

Register, ki ga uporabljajo rejci

Register, ki ga uporabljajo klavnice, grosisti in trgovci

Oblika potnih listov

Zanesljivost potnih listov

Spremljanje potnih listov goveda, izmenjanega med državami članicami

Kakovost informacij v prijavah premikov za obvladovanje tokov goveda

Obdelava prijav premikov

Mehanizmi za ugotavljanje nepravilnosti pri premikih

Upravljanje nepravilnosti pri premikih

Usklajevanje lokalnih baz z nacionalnimi bazami

Upravljanje izmenjav znotraj Skupnosti

Kakovost informacij v podatkovni bazi

Nemčija

Francija

Italija

Združeno kraljestvo (Velika Britanija)

neocenjeno

| Države članice | Stopnja vključenosti različnih imetnikov v sistem | Kontrole na kraju samem |
| --- | --- | --- |
| Rejci | Trgovci in grosisti | Klavnice | Raven kontrole | Izbirna metoda | Uporaba kazni |
| Nemčija – Bavarska | | | | | | |
| Nemčija – Saška | | | | | | |
| Francija | | | | | | |
| Italija | | | | | | |
| Združeno kraljestvo (Velika Britanija) | | | | | | |

Države članice

Stopnja vključenosti različnih imetnikov v sistem

Kontrole na kraju samem

Rejci

Trgovci in grosisti

Klavnice

Raven kontrole

Izbirna metoda

Uporaba kazni

Nemčija – Bavarska

Nemčija – Saška

Francija

Italija

Združeno kraljestvo (Velika Britanija)

| 41. | Edina pristojnost, ki je Komisiji dodeljena z osnovno Uredbo (38), je oceniti, ali so podatkovne baze popolnoma operativne (39). To priznanje državam članicam omogoča odpravo uporabe potnih listov za premike goveda na nacionalnem ozemlju (glej odstavek 39). Vendar pa zakonodaja Skupnosti ne opredeljuje pogojev za to priznanje, ki ga opravi Komisija. Ta pravna praznina pojasnjuje, da se je način Komisije za upravljanje tega postopka priznavanja tako občutno spremenil (glej odstavke 55–62). |
| --- | --- |

41.

Edina pristojnost, ki je Komisiji dodeljena z osnovno Uredbo (38), je oceniti, ali so podatkovne baze popolnoma operativne (39). To priznanje državam članicam omogoča odpravo uporabe potnih listov za premike goveda na nacionalnem ozemlju (glej odstavek 39). Vendar pa zakonodaja Skupnosti ne opredeljuje pogojev za to priznanje, ki ga opravi Komisija. Ta pravna praznina pojasnjuje, da se je način Komisije za upravljanje tega postopka priznavanja tako občutno spremenil (glej odstavke 55–62).

Predpise Komisije v zvezi s kontrolami na kraju samem in izrekanjem kazni je mogoče izboljšati

| 42. | Zakonodaja o sistemu identifikacije in registracije goveda opredeljuje sistem kontrol na kraju samem ter mehanizem izrekanja posebnih kazni. Cilj kontrol na kraju samem je preveriti, ali so bili vzpostavljeni vsi elementi sistema in ali delujejo zadovoljivo. Zakonodaja Skupnosti določa neposredne finančne kazni za imetnike goveda samo za hujše neizpolnjevanje obveznosti, kadar je predviden zakol živali brez nadomestila. V vseh drugih primerih se uvedejo samo omejitve premikov goveda. Zaradi teh omejitev gibanja je nemogoče kupiti ali prodati goveda, kar lahko močno ovira gospodarsko dejavnost zadevnega gospodarstva. Zakonsko določene kazni Skupnosti se v štirih obiskanih državah uporabljajo različno. |
| --- | --- |

42.

Zakonodaja o sistemu identifikacije in registracije goveda opredeljuje sistem kontrol na kraju samem ter mehanizem izrekanja posebnih kazni. Cilj kontrol na kraju samem je preveriti, ali so bili vzpostavljeni vsi elementi sistema in ali delujejo zadovoljivo. Zakonodaja Skupnosti določa neposredne finančne kazni za imetnike goveda samo za hujše neizpolnjevanje obveznosti, kadar je predviden zakol živali brez nadomestila. V vseh drugih primerih se uvedejo samo omejitve premikov goveda. Zaradi teh omejitev gibanja je nemogoče kupiti ali prodati goveda, kar lahko močno ovira gospodarsko dejavnost zadevnega gospodarstva. Zakonsko določene kazni Skupnosti se v štirih obiskanih državah uporabljajo različno.

| 43. | Ugotovitve v štirih obiskanih državah članicah kažejo, da sistem kontrol na kraju samem in mehanizem izrekanja kazni med revizijo nista delovala enako. V okvirčku št. 2 je povzetih nekaj primerov nezadovoljivega delovanja.

  V Italiji so veterinarji kontrole identifikacije izvedli hkrati z zdravstvenimi pregledi. Med temi kontrolami so imeli zdravstveni vidiki prednost pred tehničnimi in administrativnimi vidiki identifikacije. V kontrolna poročila ni bila vključena nobena informacija, ki bi bila specifična samo za kontrolo identifikacije. Glede na malo ugotovljenih kršitev je bilo tudi število izrečenih kazni zelo omejeno.V Nemčiji ni bilo nobenega postopka za spremljanje nepravilnosti. Kontrolna poročila niso bila dovolj podrobna.V Veliki Britaniji inšpektorji niso uporabljali seznamov nepravilnosti glede premikov, da bi bolje ciljno usmerili svoje preglede.V Franciji se po inšpekcijskih pregledih v klavnicah ali zbirnih centrih ni sestavilo kontrolno poročilo o identifikaciji. Glede na število ugotovljenih pomanjkljivosti je bilo izrečenih kazni zelo malo. |
| --- | --- |

43.

Ugotovitve v štirih obiskanih državah članicah kažejo, da sistem kontrol na kraju samem in mehanizem izrekanja kazni med revizijo nista delovala enako. V okvirčku št. 2 je povzetih nekaj primerov nezadovoljivega delovanja.

V Italiji so veterinarji kontrole identifikacije izvedli hkrati z zdravstvenimi pregledi. Med temi kontrolami so imeli zdravstveni vidiki prednost pred tehničnimi in administrativnimi vidiki identifikacije. V kontrolna poročila ni bila vključena nobena informacija, ki bi bila specifična samo za kontrolo identifikacije. Glede na malo ugotovljenih kršitev je bilo tudi število izrečenih kazni zelo omejeno.V Nemčiji ni bilo nobenega postopka za spremljanje nepravilnosti. Kontrolna poročila niso bila dovolj podrobna.V Veliki Britaniji inšpektorji niso uporabljali seznamov nepravilnosti glede premikov, da bi bolje ciljno usmerili svoje preglede.V Franciji se po inšpekcijskih pregledih v klavnicah ali zbirnih centrih ni sestavilo kontrolno poročilo o identifikaciji. Glede na število ugotovljenih pomanjkljivosti je bilo izrečenih kazni zelo malo.

| 44. | Sistem kontrol, ki zajema analizo tveganja, mehanizem izrekanja kazni in statistike kontrol, je bil dobro prilagojen nadzoru rejcev goveda pred vzpostavitvijo nacionalnih podatkovnih baz. Vendar pa ta sistem ni dovolj usmerjen na potrebe nadzora drugih imetnikov, in sicer trgovcev, trgov, zbirnih centrov in klavnic (glej okvirček št. 3).

  Namen klasičnega sistema kontrol na kraju samem je nadzirati živali, prisotne na gospodarstvu, preveriti njihovo identiteto in nadzirati dobro vodenje registra ter skladnost potnih listov. Cilj te kontrole je tudi preveriti premike v zadnjih 12 mesecih. Ta sistem je bil dobro prilagojen za rejce goveda. Pri kontroli identifikacije v klavnici, pri trgovcu ali v zbirnem centru pa je bilo klasične sisteme kontrole težko uporabiti v praksi glede na število živali in pomen premikov, ki so jih zabeležili ti različni imetniki. |
| --- | --- |

44.

Sistem kontrol, ki zajema analizo tveganja, mehanizem izrekanja kazni in statistike kontrol, je bil dobro prilagojen nadzoru rejcev goveda pred vzpostavitvijo nacionalnih podatkovnih baz. Vendar pa ta sistem ni dovolj usmerjen na potrebe nadzora drugih imetnikov, in sicer trgovcev, trgov, zbirnih centrov in klavnic (glej okvirček št. 3).

Namen klasičnega sistema kontrol na kraju samem je nadzirati živali, prisotne na gospodarstvu, preveriti njihovo identiteto in nadzirati dobro vodenje registra ter skladnost potnih listov. Cilj te kontrole je tudi preveriti premike v zadnjih 12 mesecih. Ta sistem je bil dobro prilagojen za rejce goveda. Pri kontroli identifikacije v klavnici, pri trgovcu ali v zbirnem centru pa je bilo klasične sisteme kontrole težko uporabiti v praksi glede na število živali in pomen premikov, ki so jih zabeležili ti različni imetniki.

| 45. | Poleg tega ta sistem kontrole ni bil prilagojen, da bi upošteval razpoložljive informacije po uvedbi podatkovnih baz in možnosti za izvedbo učinkovitejše kontrole na kraju samem z uporabo seznama pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene s podatkovno bazo, kot so dvojni vpisi, zamude pri poročanju, stopnje ponovne izdaje ušesnih znamk itd. Končno, vsebina kontrol na kraju samem ni opredeljena. V Italiji raven kontrole na kraju samem presega 20 %, ker se obvezne preventivne kontrole zdravstvenega stanja sistematično vpišejo med kontrole identifikacije. Te kontrole ne obravnavajo sistematično vseh tehničnih ali administrativnih vidikov, povezanih z identifikacijo. |
| --- | --- |

45.

Poleg tega ta sistem kontrole ni bil prilagojen, da bi upošteval razpoložljive informacije po uvedbi podatkovnih baz in možnosti za izvedbo učinkovitejše kontrole na kraju samem z uporabo seznama pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene s podatkovno bazo, kot so dvojni vpisi, zamude pri poročanju, stopnje ponovne izdaje ušesnih znamk itd. Končno, vsebina kontrol na kraju samem ni opredeljena. V Italiji raven kontrole na kraju samem presega 20 %, ker se obvezne preventivne kontrole zdravstvenega stanja sistematično vpišejo med kontrole identifikacije. Te kontrole ne obravnavajo sistematično vseh tehničnih ali administrativnih vidikov, povezanih z identifikacijo.

| 46. | Zakonodaja Skupnosti omogoča, da se lahko kontrole na kraju samem v okviru sistema identifikacije in registracije goveda izvedejo skupaj z drugimi inšpekcijskimi pregledi ter zlasti pregledi, izvedenimi v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema. Z vidika rejcev sta uredbi zelo podobni. Obstoj dveh posebnih uredb, ki vsebujeta določene razlike, povzroča težave pri razlagi in logistične težave na terenu (glej okvirček št. 4).

  Kmetijska gospodarstva niso nujno razlikovala med kontrolami identifikacije in kontrolami premij. Tako so se preverjanja rokov za prijavo ali zalog ušesnih znamk opravila med kontrolo identifikacije, vendar pa se ti elementi niso preverili v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema.Nepravilnosti pri identifikaciji niso bile sistematično povzete v poročilu, sestavljenem med kontrolo premij, čeprav so se vključile pri kontroli identifikacije. |
| --- | --- |

46.

Zakonodaja Skupnosti omogoča, da se lahko kontrole na kraju samem v okviru sistema identifikacije in registracije goveda izvedejo skupaj z drugimi inšpekcijskimi pregledi ter zlasti pregledi, izvedenimi v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema. Z vidika rejcev sta uredbi zelo podobni. Obstoj dveh posebnih uredb, ki vsebujeta določene razlike, povzroča težave pri razlagi in logistične težave na terenu (glej okvirček št. 4).

Kmetijska gospodarstva niso nujno razlikovala med kontrolami identifikacije in kontrolami premij. Tako so se preverjanja rokov za prijavo ali zalog ušesnih znamk opravila med kontrolo identifikacije, vendar pa se ti elementi niso preverili v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema.Nepravilnosti pri identifikaciji niso bile sistematično povzete v poročilu, sestavljenem med kontrolo premij, čeprav so se vključile pri kontroli identifikacije.

UGOTOVITVE V ZVEZI Z UPRAVLJANJEM SISTEMA NA RAVNI SKUPNOSTI

Ni natančnih pravil za upravljanje nacionalnih podatkovnih baz

| 47. | Ker nobeno pravilo ne določa, kako naj bi se podatkovne baze upravljale, se po državah zelo razlikujejo. Pri vzpostavljanju podatkovnih baz v državah članicah Komisija ni dala nobenih napotkov. Vsaka država članica je razvila svojo podatkovno bazo in krila velik del stroškov za njeno oblikovanje in razvoj (40) (Združeno kraljestvo je razvilo dva neodvisna sistema, glej odstavek 62). Podatkovne baze se niso razvile na podlagi skupnega sistema delovanja, določenega na evropski ravni, in postopki za obdelavo podatkov niso bili usklajeni. |
| --- | --- |

47.

Ker nobeno pravilo ne določa, kako naj bi se podatkovne baze upravljale, se po državah zelo razlikujejo. Pri vzpostavljanju podatkovnih baz v državah članicah Komisija ni dala nobenih napotkov. Vsaka država članica je razvila svojo podatkovno bazo in krila velik del stroškov za njeno oblikovanje in razvoj (40) (Združeno kraljestvo je razvilo dva neodvisna sistema, glej odstavek 62). Podatkovne baze se niso razvile na podlagi skupnega sistema delovanja, določenega na evropski ravni, in postopki za obdelavo podatkov niso bili usklajeni.

| 48. | Natančneje to pomeni, da niso bili opredeljeni nobeni osnovni pojmi, nobena enotna pravila za upravljanje, nobeni kazalci kakovosti in noben format za izmenjavo podatkov. |
| --- | --- |

48.

Natančneje to pomeni, da niso bili opredeljeni nobeni osnovni pojmi, nobena enotna pravila za upravljanje, nobeni kazalci kakovosti in noben format za izmenjavo podatkov.

| 49. | Ti osnovni pojmi na primer zajemajo minimalne informacije, ki jih morajo imetniki navesti, kadar prijavljajo premik, ali obsežno specifikacijo imetnikov goveda. Vmesni imetniki včasih ne prijavijo ničesar, zato sledljivost zadevnih živali ni popolna. |
| --- | --- |

49.

Ti osnovni pojmi na primer zajemajo minimalne informacije, ki jih morajo imetniki navesti, kadar prijavljajo premik, ali obsežno specifikacijo imetnikov goveda. Vmesni imetniki včasih ne prijavijo ničesar, zato sledljivost zadevnih živali ni popolna.

| 50. | Ker ni standardiziranih upravljavskih pravil, to pomeni, da se preizkusi verodostojnosti po podatkovnih bazah razlikujejo ter da se pomanjkljivosti glede premikov ne nanašajo na iste okoliščine. Posledično je zanesljivost informacij v podatkovnih bazah zelo različna. Okvirček št. 5 ponazarja razlike med položajem v državah članicah, ugotovljene leta 2002.

  Države članice so za preverjanje informacij v podatkovnih bazah opredelile nepravilnosti, ki jih sistem odkrije samodejno. Vrst nepravilnosti glede premikov, ki so jih določile štiri obiskane države članice, je bilo v Italiji pet, v Nemčiji 55, Veliki Britaniji 8 in Franciji 35.Nepravilnosti glede premikov so: po izstopu živali z gospodarstva drug imetnik ni vpisal nobenega vstopa (kmet, trgovec, klavnica itd.), datum izstopa z gospodarstva je poznejši od datuma vstopa na naslednje gospodarstvo, razlike med izstopnim datumom, ki ga je zabeležil določen imetnik, in vstopnim datumom, ki ga je zabeležil naslednji imetnik. Zadnji primer je lahko dokaz neregistriranja vmesnega premika in tako izgube sledljivosti med premikom.Upravljavska pravila v zvezi z isto vrsto nepravilnost so se po državah članicah zelo razlikovala. Če živali, ki jo je določen imetnik prijavil za „izstop“, drugi imetnik ni prijavil za „vstop“, je nemški sistem nepravilnost javil v roku dveh dni, francoski sistem v roku 30 dni, medtem ko italijanski in britanski sistem te nepravilnosti nista predvidela. Tako za ti dve podatkovni bazi ni obstajal samodejni sistem spremljanja „izgubljenih“ živali.1. januarja 2002 je bilo v italijanski podatkovni bazi 2 305 076„izgubljenih“ živali. Šlo je živali, ki jih je določen imetnik prijavil za živ „izstop“, medtem ko drugi imetnik ni prijavil njihovega vstopa. Vzroki za tako stanje so lahko neprijavljanje ali napake pri prijavljanju oziroma napake pri beleženju ali druge računalniške napake. V Veliki Britaniji so organi zaradi enakega položaja vzpostavili „long dead programme“, ki je omogočal odpravo nepravilnosti v zvezi z živalmi, za katere se je domnevalo, da so mrtve.Kadar je bila žival zabeležena pri dveh imetnikih hkrati, sta nemški in britanski sistem nepravilnosti javila prvi dan prekrivanja, medtem ko je francoski sistem javil nepravilnosti, kadar je prekrivanje trajalo 15 dni, italijanski sistem pa te nepravilnosti sploh ni predvidel. |
| --- | --- |

50.

Ker ni standardiziranih upravljavskih pravil, to pomeni, da se preizkusi verodostojnosti po podatkovnih bazah razlikujejo ter da se pomanjkljivosti glede premikov ne nanašajo na iste okoliščine. Posledično je zanesljivost informacij v podatkovnih bazah zelo različna. Okvirček št. 5 ponazarja razlike med položajem v državah članicah, ugotovljene leta 2002.

Države članice so za preverjanje informacij v podatkovnih bazah opredelile nepravilnosti, ki jih sistem odkrije samodejno. Vrst nepravilnosti glede premikov, ki so jih določile štiri obiskane države članice, je bilo v Italiji pet, v Nemčiji 55, Veliki Britaniji 8 in Franciji 35.Nepravilnosti glede premikov so: po izstopu živali z gospodarstva drug imetnik ni vpisal nobenega vstopa (kmet, trgovec, klavnica itd.), datum izstopa z gospodarstva je poznejši od datuma vstopa na naslednje gospodarstvo, razlike med izstopnim datumom, ki ga je zabeležil določen imetnik, in vstopnim datumom, ki ga je zabeležil naslednji imetnik. Zadnji primer je lahko dokaz neregistriranja vmesnega premika in tako izgube sledljivosti med premikom.Upravljavska pravila v zvezi z isto vrsto nepravilnost so se po državah članicah zelo razlikovala. Če živali, ki jo je določen imetnik prijavil za „izstop“, drugi imetnik ni prijavil za „vstop“, je nemški sistem nepravilnost javil v roku dveh dni, francoski sistem v roku 30 dni, medtem ko italijanski in britanski sistem te nepravilnosti nista predvidela. Tako za ti dve podatkovni bazi ni obstajal samodejni sistem spremljanja „izgubljenih“ živali.1. januarja 2002 je bilo v italijanski podatkovni bazi 2 305 076„izgubljenih“ živali. Šlo je živali, ki jih je določen imetnik prijavil za živ „izstop“, medtem ko drugi imetnik ni prijavil njihovega vstopa. Vzroki za tako stanje so lahko neprijavljanje ali napake pri prijavljanju oziroma napake pri beleženju ali druge računalniške napake. V Veliki Britaniji so organi zaradi enakega položaja vzpostavili „long dead programme“, ki je omogočal odpravo nepravilnosti v zvezi z živalmi, za katere se je domnevalo, da so mrtve.Kadar je bila žival zabeležena pri dveh imetnikih hkrati, sta nemški in britanski sistem nepravilnosti javila prvi dan prekrivanja, medtem ko je francoski sistem javil nepravilnosti, kadar je prekrivanje trajalo 15 dni, italijanski sistem pa te nepravilnosti sploh ni predvidel.

| 51. | Države članice za nacionalne podatkovne baze niso razvile veliko kazalcev kakovosti. Določena ni bila nobena mejna vrednost za nepravilnosti. Poleg tega niso obstajali nobeni diagrami vodenja ali pa so se šele razvijali. |
| --- | --- |

51.

Države članice za nacionalne podatkovne baze niso razvile veliko kazalcev kakovosti. Določena ni bila nobena mejna vrednost za nepravilnosti. Poleg tega niso obstajali nobeni diagrami vodenja ali pa so se šele razvijali.

| 52. | Ker format za izmenjavo primerljivih podatkov med nacionalnimi podatkovnimi bazami ni opredeljen, to onemogoča popolno sledljivost goved, ki potujejo iz ene države članice v drugo. |
| --- | --- |

52.

Ker format za izmenjavo primerljivih podatkov med nacionalnimi podatkovnimi bazami ni opredeljen, to onemogoča popolno sledljivost goved, ki potujejo iz ene države članice v drugo.

| 53. | Upoštevanje rokov za prijave je bistveno za učinkovito sledljivost v realnem času. Državam članicam teh podatkov ni treba analizirati in jih pošiljati Komisiji. Analiza informacij, poslanih Sodišču, je pokazala velike razlike med roki za prijave vrste premikov in med državami članicami (glej prikaz 4). |
| --- | --- |

53.

Upoštevanje rokov za prijave je bistveno za učinkovito sledljivost v realnem času. Državam članicam teh podatkov ni treba analizirati in jih pošiljati Komisiji. Analiza informacij, poslanih Sodišču, je pokazala velike razlike med roki za prijave vrste premikov in med državami članicami (glej prikaz 4).

Image

| 54. | Komisija med vzpostavljanjem podatkovnih baz državam članicam, ki so jo prosile za pomoč, ni pomagala ali svetovala. Tako je Velika Britanija pri oblikovanju svojega sistema Komisijo prosila za pomoč, vendar je ta to zavrnila. |
| --- | --- |

54.

Komisija med vzpostavljanjem podatkovnih baz državam članicam, ki so jo prosile za pomoč, ni pomagala ali svetovala. Tako je Velika Britanija pri oblikovanju svojega sistema Komisijo prosila za pomoč, vendar je ta to zavrnila.

Ni kriterijev za priznanje popolnoma operativnega značaja podatkovnih baz

| 55. | Komisija izda mnenje (41) o popolnoma operativnem značaju nacionalnih podatkovnih baz, preden država članica odpravi potne liste za premike goveda na svojem nacionalnem ozemlju (glej odstavek 26). Komisija pri tem priznanju popolnoma operativnega značaja podatkovnih baz izhaja iz analize odgovorov držav članic na vprašalnik in dvodnevnega obiska na kraju samem v državah članicah, ki so to zahtevale. Namen tega obiska je predstaviti delovanje podatkovne baze. Komisija nato objavi svojo odločitev, v kateri prizna popolnoma operativni značaj nacionalne podatkovne baze. V okvirčku št. 6 je povzetih nekaj primerov pogojev, ki jih najdemo v odločitvah Komisije o priznanju popolnoma operativnega značaja podatkovnih baz.

  Komisija je zelo pogosto določila pogoje, ki jih mora država članica izpolnjevati za popolno zanesljivost njene podatkovne baze. Komisija je med postopkom priznavanja luksemburške podatkovne baze opozorila zlasti na dve pomanjkljivosti, in sicer pristojni organ ni bil sposoben hitro popraviti napak ali vrzeli, rok za prijavo premikov, skotitev in poginov pa je bil daljši od sedmih dni.Za Dansko je Komisija opozorila na isti pomanjkljivosti. Poleg tega potni listi niso bili potrjeni, poročalo pa se ni o nobenem statusu premij.V Belgiji v podatkovno bazo niso bile vnešene vse vrste premikov in pristojni organ ni bil sposoben hitro popraviti napak ali vrzeli.Na Nizozemskem pristojni organ ni bil sposoben hitro popraviti napak ali vrzeli, rok za prijavo premikov, skotitev in poginov je bil daljši od sedmih dni in določbe Uredbe (ES) št. 2630/97 se niso pravilno uporabljale.V Avstriji niso bili zabeleženi vsi premiki živali, napake so se popravljale z zamudo in nacionalna zakonodaja v zvezi z roki za prijavo premikov se ni upoštevala.Na Švedskem niso bili zabeleženi niti zakoli niti premiki v obrate za zbiranje živalskih trupel. Napake so se popravljale z zamudami in niso se upoštevale vse določbe v zvezi z novo identifikacijo goveda pri izgubi ušesnih znamk. Upoštevali se niso roki za prijavo premikov.Na Severnem Irskem se je organom svetovalo, naj sprejmejo potrebne ukrepe za izboljšanje zanesljivosti beleženja podatkov in izboljšanje postopkov, povezanih z zamenjavo ušesnih znamk, zlasti rokov za razdelitev in sledljivosti. Izboljšati so morali tudi postopke za priznanja in odobritve potnih listov.V Franciji se je organom svetovalo, naj rok za prijavo premikov, skotitev in poginov skrajšajo na sedem dni, zabeležijo vse premike živali in hitro popravijo vsako napako ali vrzel, ugotovljeno med kontrolami na kraju samem. |
| --- | --- |

55.

Komisija izda mnenje (41) o popolnoma operativnem značaju nacionalnih podatkovnih baz, preden država članica odpravi potne liste za premike goveda na svojem nacionalnem ozemlju (glej odstavek 26). Komisija pri tem priznanju popolnoma operativnega značaja podatkovnih baz izhaja iz analize odgovorov držav članic na vprašalnik in dvodnevnega obiska na kraju samem v državah članicah, ki so to zahtevale. Namen tega obiska je predstaviti delovanje podatkovne baze. Komisija nato objavi svojo odločitev, v kateri prizna popolnoma operativni značaj nacionalne podatkovne baze. V okvirčku št. 6 je povzetih nekaj primerov pogojev, ki jih najdemo v odločitvah Komisije o priznanju popolnoma operativnega značaja podatkovnih baz.

Komisija je zelo pogosto določila pogoje, ki jih mora država članica izpolnjevati za popolno zanesljivost njene podatkovne baze. Komisija je med postopkom priznavanja luksemburške podatkovne baze opozorila zlasti na dve pomanjkljivosti, in sicer pristojni organ ni bil sposoben hitro popraviti napak ali vrzeli, rok za prijavo premikov, skotitev in poginov pa je bil daljši od sedmih dni.Za Dansko je Komisija opozorila na isti pomanjkljivosti. Poleg tega potni listi niso bili potrjeni, poročalo pa se ni o nobenem statusu premij.V Belgiji v podatkovno bazo niso bile vnešene vse vrste premikov in pristojni organ ni bil sposoben hitro popraviti napak ali vrzeli.Na Nizozemskem pristojni organ ni bil sposoben hitro popraviti napak ali vrzeli, rok za prijavo premikov, skotitev in poginov je bil daljši od sedmih dni in določbe Uredbe (ES) št. 2630/97 se niso pravilno uporabljale.V Avstriji niso bili zabeleženi vsi premiki živali, napake so se popravljale z zamudo in nacionalna zakonodaja v zvezi z roki za prijavo premikov se ni upoštevala.Na Švedskem niso bili zabeleženi niti zakoli niti premiki v obrate za zbiranje živalskih trupel. Napake so se popravljale z zamudami in niso se upoštevale vse določbe v zvezi z novo identifikacijo goveda pri izgubi ušesnih znamk. Upoštevali se niso roki za prijavo premikov.Na Severnem Irskem se je organom svetovalo, naj sprejmejo potrebne ukrepe za izboljšanje zanesljivosti beleženja podatkov in izboljšanje postopkov, povezanih z zamenjavo ušesnih znamk, zlasti rokov za razdelitev in sledljivosti. Izboljšati so morali tudi postopke za priznanja in odobritve potnih listov.V Franciji se je organom svetovalo, naj rok za prijavo premikov, skotitev in poginov skrajšajo na sedem dni, zabeležijo vse premike živali in hitro popravijo vsako napako ali vrzel, ugotovljeno med kontrolami na kraju samem.

| 56. | Pogoji, ki jih je Komisija navedla v svojih odločitvah, s katerimi priznava popolnoma operativen značaj podatkovnih baz, in ugotovitve Urada za prehrano in veterinarstvo ter Generalnega direktorata za kmetijstvo v zvezi z identifikacijo in registracijo goveda niso zagotavljali, da bi vzpostavljeni sistem lahko omogočal preverjanje zakonsko določenih pogojev v zvezi z roki za prijavo, neprijavljanjem ali kaznimi. |
| --- | --- |

56.

Pogoji, ki jih je Komisija navedla v svojih odločitvah, s katerimi priznava popolnoma operativen značaj podatkovnih baz, in ugotovitve Urada za prehrano in veterinarstvo ter Generalnega direktorata za kmetijstvo v zvezi z identifikacijo in registracijo goveda niso zagotavljali, da bi vzpostavljeni sistem lahko omogočal preverjanje zakonsko določenih pogojev v zvezi z roki za prijavo, neprijavljanjem ali kaznimi.

| 57. | Edini cilj odločitve, s katero se prizna popolnoma operativen značaj podatkovne baze, je bil priznati, da je bila ta baza popolnoma operativna v tehničnem smislu. Po mnenju Komisije je to omejeno zgolj na potrditev oblikovanja sistema, ki ga je vzpostavila država članica. Poleg tega Komisija delovanja v ožjem pomenu besede ni ocenila na podlagi natančnih upravljavskih pravil ali vnaprej določenih kazalcev kakovosti. Praktično delovanje in končna zanesljivost podatkovne baze sta odvisna od imetnikov, ki morajo vanjo vnašati izčrpne podatke in jo hitro posodabljati. |
| --- | --- |

57.

Edini cilj odločitve, s katero se prizna popolnoma operativen značaj podatkovne baze, je bil priznati, da je bila ta baza popolnoma operativna v tehničnem smislu. Po mnenju Komisije je to omejeno zgolj na potrditev oblikovanja sistema, ki ga je vzpostavila država članica. Poleg tega Komisija delovanja v ožjem pomenu besede ni ocenila na podlagi natančnih upravljavskih pravil ali vnaprej določenih kazalcev kakovosti. Praktično delovanje in končna zanesljivost podatkovne baze sta odvisna od imetnikov, ki morajo vanjo vnašati izčrpne podatke in jo hitro posodabljati.

| 58. | Poleg tega imajo odločitve, s katerimi se prizna operativni značaj, odložilne učinke, povezane z uradno zavezanostjo zadevnih držav članic, da pred začetkom uradnega priznanja vzpostavijo določeno število ukrepov za boljše delovanje podatkovnih baz. Od leta 2001 je Komisija zavezana, da sistematično spremlja učinkovito izvajanje izdanih priporočil. |
| --- | --- |

58.

Poleg tega imajo odločitve, s katerimi se prizna operativni značaj, odložilne učinke, povezane z uradno zavezanostjo zadevnih držav članic, da pred začetkom uradnega priznanja vzpostavijo določeno število ukrepov za boljše delovanje podatkovnih baz. Od leta 2001 je Komisija zavezana, da sistematično spremlja učinkovito izvajanje izdanih priporočil.

| 59. | Od leta 2001 je Urad za prehrano in veterinarstvo izvedel različne kontrolne misije v zvezi s sledljivostjo, katerih rezultate je treba upoštevati pri ocenjevanju oblikovanja in delovanja podatkovnih baz. Čeprav je bil ta ukrep sprejet, ni bil uporabljen med prvimi ocenami operativnega značaja podatkovnih baz. Podrobni pregledi se tako uporabljajo kot podlaga za oceno operativnega značaja podatkovnih baz. Zato Komisija večjo pozornost posveča postopku priznavanja podatkovnih baz in vlogi, ki jo lahko ima. |
| --- | --- |

59.

Od leta 2001 je Urad za prehrano in veterinarstvo izvedel različne kontrolne misije v zvezi s sledljivostjo, katerih rezultate je treba upoštevati pri ocenjevanju oblikovanja in delovanja podatkovnih baz. Čeprav je bil ta ukrep sprejet, ni bil uporabljen med prvimi ocenami operativnega značaja podatkovnih baz. Podrobni pregledi se tako uporabljajo kot podlaga za oceno operativnega značaja podatkovnih baz. Zato Komisija večjo pozornost posveča postopku priznavanja podatkovnih baz in vlogi, ki jo lahko ima.

| 60. | Na začetku leta 2004 je Komisija podatkovne baze devetih držav članic in Severne Irske priznala v rokih, navedenih v tabeli 5.
  Tabela 5
  Datumi odločb Komisije o priznanju popolnoma operativnega značaja podatkovnih baz









  Država članica (ali regija) | Odločba | Datum Odločbe | Dejanski datum priznanja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Finska | 1999/317/ES | 28. april 1999 | 1. maj 1999 |
| Luksemburg | 1999/375/ES | 19. maj 1999 | 1. avgust 1999 |
| Danska | 1999/376/ES | 19. maj 1999 | 1. oktober 1999 |
| Belgija | 1999/377/ES | 19. maj 1999 | 1. julij 1999 |
| Nizozemska | 1999/546/ES | 13. julij 1999 | 1. oktober 1999 |
| Avstrija | 1999/571/ES | 28. julij 1999 | 1. oktober 1999 |
| Švedska | 1999/693/ES | 5. oktober 1999 | 1. november 1999 |
| Združeno kraljestvo
  (Severna Irska) | 1999/696/ES | 11. oktober 1999 | 1. november 1999 |
| Francija | 2001/399/ES | 7. maj 2001 | 2. september 2001 |
| Nemčija | 2002/67/ES | 28. januar 2002 | Ni natančno opredeljen |

60.

Na začetku leta 2004 je Komisija podatkovne baze devetih držav članic in Severne Irske priznala v rokih, navedenih v tabeli 5.

Tabela 5

Datumi odločb Komisije o priznanju popolnoma operativnega značaja podatkovnih baz

Država članica (ali regija)

Odločba

Datum Odločbe

Dejanski datum priznanja

Finska

1999/317/ES

28. april 1999

1. maj 1999

Luksemburg

1999/375/ES

19. maj 1999

1. avgust 1999

Danska

1999/376/ES

19. maj 1999

1. oktober 1999

Belgija

1999/377/ES

19. maj 1999

1. julij 1999

Nizozemska

1999/546/ES

13. julij 1999

1. oktober 1999

Avstrija

1999/571/ES

28. julij 1999

1. oktober 1999

Švedska

1999/693/ES

5. oktober 1999

1. november 1999

Združeno kraljestvo

(Severna Irska)

1999/696/ES

11. oktober 1999

1. november 1999

Francija

2001/399/ES

7. maj 2001

2. september 2001

Nemčija

2002/67/ES

28. januar 2002

Ni natančno opredeljen

| 61. | Podatkovne baze šestih držav članic na začetku leta 2004 še niso bile priznane. Gre za Grčijo, Španijo, Irsko, Italijo, Portugalsko in Združeno kraljestvo (Veliko Britanijo). Stanje je podrobno opisano v okvirčku št. 7.

  V Portugalski so službe Komisije začasno preklicale osnutek odločitve o priznanju po datumu njihovega obiska 19. oktobra 2000 zaradi pomanjkljivosti, ki so jih na kraju samem ugotovili inšpektorji Generalnega direktorata za zdravje in varstvo potrošnikov.Španske oblasti so Komisiji vprašalnik vrnile 24. julija 2001. Potrdile so, da so pripravljene na obisk Komisije v zvezi z uradnim priznanjem podatkovne baze, vendar so želele, da bi bil datum dejanskega priznanja datum, ko se je vprašalnik poslal Komisiji. Od leta 2002 naprej se je raven kontrol na kraju samem zmanjšala na 5 %.Komisija je Veliko Britanijo obiskala 20. in 21. novembra 2001. Pripravil se je osnutek odločitve, ki je predlagal 1. april 2002 kot datum začetka veljavnosti te odločitve, vendar so službe Komisije tudi tukaj odločitev začasno preklicale zaradi pomanjkljivosti, ugotovljenih med kontrolami na kraju samem.Irske oblasti so s pismom z dne 23. januarja 2002 Komisijo preprosto obvestile, da je njihova podatkovna baza popolnoma operativna in da bodo zaradi tega raven kontrol na kraju samem znižale z 10 na 5 %.Komisija je izpolnjen standardni vprašalnik Italije prejela 28. februarja 2002. Italijanske oblasti so potrdile, da so pripravljene sprejeti obisk Komisije za uradno priznanje podatkovne baze.Grške oblasti so s pismom z dne 24. julija 2001 Komisijo obvestile o svojih načrtih za vzpostavitev podatkovne baze, ki naj bi se začela uporabljati junija 2002. |
| --- | --- |

61.

Podatkovne baze šestih držav članic na začetku leta 2004 še niso bile priznane. Gre za Grčijo, Španijo, Irsko, Italijo, Portugalsko in Združeno kraljestvo (Veliko Britanijo). Stanje je podrobno opisano v okvirčku št. 7.

V Portugalski so službe Komisije začasno preklicale osnutek odločitve o priznanju po datumu njihovega obiska 19. oktobra 2000 zaradi pomanjkljivosti, ki so jih na kraju samem ugotovili inšpektorji Generalnega direktorata za zdravje in varstvo potrošnikov.Španske oblasti so Komisiji vprašalnik vrnile 24. julija 2001. Potrdile so, da so pripravljene na obisk Komisije v zvezi z uradnim priznanjem podatkovne baze, vendar so želele, da bi bil datum dejanskega priznanja datum, ko se je vprašalnik poslal Komisiji. Od leta 2002 naprej se je raven kontrol na kraju samem zmanjšala na 5 %.Komisija je Veliko Britanijo obiskala 20. in 21. novembra 2001. Pripravil se je osnutek odločitve, ki je predlagal 1. april 2002 kot datum začetka veljavnosti te odločitve, vendar so službe Komisije tudi tukaj odločitev začasno preklicale zaradi pomanjkljivosti, ugotovljenih med kontrolami na kraju samem.Irske oblasti so s pismom z dne 23. januarja 2002 Komisijo preprosto obvestile, da je njihova podatkovna baza popolnoma operativna in da bodo zaradi tega raven kontrol na kraju samem znižale z 10 na 5 %.Komisija je izpolnjen standardni vprašalnik Italije prejela 28. februarja 2002. Italijanske oblasti so potrdile, da so pripravljene sprejeti obisk Komisije za uradno priznanje podatkovne baze.Grške oblasti so s pismom z dne 24. julija 2001 Komisijo obvestile o svojih načrtih za vzpostavitev podatkovne baze, ki naj bi se začela uporabljati junija 2002.

| 62. | Za nekatere države članice (Portugalsko in Združeno kraljestvo) so službe Komisije začasno preklicale osnutek odločitve o priznanju. Te zamude pri postopku sprejemanja odločitev neugodno vplivajo na zadevne države članice. Poleg tega sta si dve državi članici (Španija in Irska) sami dodelili ugodnosti priznavanja brez uradne odločitve Komisije, tako da sta svojo raven kontrole znižali z 10 na 5 %. |
| --- | --- |

62.

Za nekatere države članice (Portugalsko in Združeno kraljestvo) so službe Komisije začasno preklicale osnutek odločitve o priznanju. Te zamude pri postopku sprejemanja odločitev neugodno vplivajo na zadevne države članice. Poleg tega sta si dve državi članici (Španija in Irska) sami dodelili ugodnosti priznavanja brez uradne odločitve Komisije, tako da sta svojo raven kontrole znižali z 10 na 5 %.

| 63. | Združeno kraljestvo je vzpostavilo dve ločeni podatkovni bazi, in sicer eno v Veliki Britaniji in drugo na Severnem Irskem (42). Ti podatkovni bazi nista združljivi, kot dokazuje neizvajanje navzkrižnega preverjanja premikov goveda med obema podatkovnima bazama; to delo je namreč opravil pristojni organ na zahtevo Sodišča. Razpoložljivi podatki ne omogočajo spremljanja živali, s katerimi se trguje med Severno Irsko in Veliko Britanijo. Poleg tega so veterinarji uporabljali drugo podatkovno bazo, kar ni bilo v skladu s cilji Uredbe (43). |
| --- | --- |

63.

Združeno kraljestvo je vzpostavilo dve ločeni podatkovni bazi, in sicer eno v Veliki Britaniji in drugo na Severnem Irskem (42). Ti podatkovni bazi nista združljivi, kot dokazuje neizvajanje navzkrižnega preverjanja premikov goveda med obema podatkovnima bazama; to delo je namreč opravil pristojni organ na zahtevo Sodišča. Razpoložljivi podatki ne omogočajo spremljanja živali, s katerimi se trguje med Severno Irsko in Veliko Britanijo. Poleg tega so veterinarji uporabljali drugo podatkovno bazo, kar ni bilo v skladu s cilji Uredbe (43).

| 64. | Komisija je priznala, da je podatkovna baza Severne Irske popolnoma operativna na dan 1. novembra 1999. Vzpostavitev dveh ločenih podatkovnih baz v Združenem kraljestvu in dejstvo, da je Komisija priznala samo eno od njiju, ni v skladu z zakonodajo Skupnosti. Nezdružljivost obeh podatkovnih baz ne omogoča, da bi se lahko iz operativnega vidika združili v enotno bazo. |
| --- | --- |

64.

Komisija je priznala, da je podatkovna baza Severne Irske popolnoma operativna na dan 1. novembra 1999. Vzpostavitev dveh ločenih podatkovnih baz v Združenem kraljestvu in dejstvo, da je Komisija priznala samo eno od njiju, ni v skladu z zakonodajo Skupnosti. Nezdružljivost obeh podatkovnih baz ne omogoča, da bi se lahko iz operativnega vidika združili v enotno bazo.

Nadzor s strani Komisije

| 65. | Do leta 1999 je bil za identifikacijo in registracijo pristojen Generalni direktorat za kmetijstvo. Od tega datuma naprej so se te pristojnosti prenesle na Generalni direktorat za zdravje in varstvo potrošnikov (44). Vendar pa je za nadzor in izplačila živalskih premij pristojen Generalni direktorat za kmetijstvo (IAKS). Od leta 1999 naprej se lahko živalske premije izplačajo samo za goveda, ki so bila ustrezno identificirana in registrirana v okviru sistema identifikacije in registracije goveda (45). Tako nadzor nad tem sistemom zagotavljata oba generalna direktorata. Zakonodaja o sistemu identifikacije in registracije goveda, kakor tudi o integriranem administrativnem in kontrolnem sistemu, državam članicam omogoča, da najmanjšo raven kontrol na kraju samem znižajo z 10 na 5 %, kadar je nacionalna podatkovna baza popolnoma operativna in več kot eno leto omogoča izvedbo učinkovitih navzkrižnih preverjanj v okviru sistema identifikacije in registracije goveda (46). |
| --- | --- |

65.

Do leta 1999 je bil za identifikacijo in registracijo pristojen Generalni direktorat za kmetijstvo. Od tega datuma naprej so se te pristojnosti prenesle na Generalni direktorat za zdravje in varstvo potrošnikov (44). Vendar pa je za nadzor in izplačila živalskih premij pristojen Generalni direktorat za kmetijstvo (IAKS). Od leta 1999 naprej se lahko živalske premije izplačajo samo za goveda, ki so bila ustrezno identificirana in registrirana v okviru sistema identifikacije in registracije goveda (45). Tako nadzor nad tem sistemom zagotavljata oba generalna direktorata. Zakonodaja o sistemu identifikacije in registracije goveda, kakor tudi o integriranem administrativnem in kontrolnem sistemu, državam članicam omogoča, da najmanjšo raven kontrol na kraju samem znižajo z 10 na 5 %, kadar je nacionalna podatkovna baza popolnoma operativna in več kot eno leto omogoča izvedbo učinkovitih navzkrižnih preverjanj v okviru sistema identifikacije in registracije goveda (46).

| 66. | Generalni direktorat za zdravje in varstvo potrošnikov je zadolžen za postopek priznavanja popolnoma operativnega značaja nacionalnih podatkovnih baz (glej odstavke 55–62) ter spremljanje statistike o kontrolah na kraju samem v okviru sistema identifikacije in registracije goveda, ki jih morajo izdelati države članice (glej odstavek 46). |
| --- | --- |

66.

Generalni direktorat za zdravje in varstvo potrošnikov je zadolžen za postopek priznavanja popolnoma operativnega značaja nacionalnih podatkovnih baz (glej odstavke 55–62) ter spremljanje statistike o kontrolah na kraju samem v okviru sistema identifikacije in registracije goveda, ki jih morajo izdelati države članice (glej odstavek 46).

| 67. | Urad za prehrano in veterinarstvo, ki je del Generalnega direktorata za zdravje in varstvo potrošnikov, zagotavlja redno spremljanje sistema identifikacije in registracije goveda. Na začetku leta 2002 je UPV začel niz obiskov v državah članicah, da bi ocenil izvajanje preverjanja izsledljivosti govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa. Pri teh misijah se analizira celotna veriga od vzreje do prodajnih mest. Poročila s pripombami in priporočili so podvržena medsebojno izključujočim se postopkom med Uradom in državami članicami, končno poročilo pa je objavljeno na spletni strani Komisije. Urad za prehrano in veterinarstvo pri svojem delu v 12 mesecih obišče 15 držav članic. |
| --- | --- |

67.

Urad za prehrano in veterinarstvo, ki je del Generalnega direktorata za zdravje in varstvo potrošnikov, zagotavlja redno spremljanje sistema identifikacije in registracije goveda. Na začetku leta 2002 je UPV začel niz obiskov v državah članicah, da bi ocenil izvajanje preverjanja izsledljivosti govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa. Pri teh misijah se analizira celotna veriga od vzreje do prodajnih mest. Poročila s pripombami in priporočili so podvržena medsebojno izključujočim se postopkom med Uradom in državami članicami, končno poročilo pa je objavljeno na spletni strani Komisije. Urad za prehrano in veterinarstvo pri svojem delu v 12 mesecih obišče 15 držav članic.

| 68. | Generalni direktorat za kmetijstvo posreduje na ravni držav članic v okviru postopka potrjevanja obračunov. Pri tem oceni zanesljivost informacij v podatkovnih bazah o govedu ter postopke za izmenjavo informacij med nacionalnimi revizijskimi službami po kontrolah na kraju samem, izvedenih v okviru sistema identifikacije in registracije goveda. Ugotovitve Generalnega direktorata za kmetijstvo med postopki „potrjevanja obračunov“ lahko razkrijejo težave pri izvedbi navzkrižnih preverjanj podatkov na zahtevkih za premije ter podatkov v podatkovnih bazah sistema za identifikacijo in registracijo goveda, zamude pri prijavljanju premikov ali nezadovoljivo vodenje registrov živali na gospodarstvu oziroma pomanjkljivosti v sistemu potrjevanja potnih listov. Opaziti je mogoče tudi malomarnost pri organizaciji kontrol identifikacije, kot sta neizvajanje nadzorov nad drugimi imetniki, ki ne zaprošajo za premije, ali nesporočanje rezultatov kontrol med službami, odgovornimi za upravljanje premij, in službami, odgovornimi za identifikacijo. |
| --- | --- |

68.

Generalni direktorat za kmetijstvo posreduje na ravni držav članic v okviru postopka potrjevanja obračunov. Pri tem oceni zanesljivost informacij v podatkovnih bazah o govedu ter postopke za izmenjavo informacij med nacionalnimi revizijskimi službami po kontrolah na kraju samem, izvedenih v okviru sistema identifikacije in registracije goveda. Ugotovitve Generalnega direktorata za kmetijstvo med postopki „potrjevanja obračunov“ lahko razkrijejo težave pri izvedbi navzkrižnih preverjanj podatkov na zahtevkih za premije ter podatkov v podatkovnih bazah sistema za identifikacijo in registracijo goveda, zamude pri prijavljanju premikov ali nezadovoljivo vodenje registrov živali na gospodarstvu oziroma pomanjkljivosti v sistemu potrjevanja potnih listov. Opaziti je mogoče tudi malomarnost pri organizaciji kontrol identifikacije, kot sta neizvajanje nadzorov nad drugimi imetniki, ki ne zaprošajo za premije, ali nesporočanje rezultatov kontrol med službami, odgovornimi za upravljanje premij, in službami, odgovornimi za identifikacijo.

| 69. | Sčasoma se je koordinacija dela različnih služb Komisije v državah članicah izboljšala. Ker pa ne obstajajo nobeni kvantificirani kazalci kakovosti, ki bi jih uporabljali vsi udeleženci, ti ne morejo oceniti, ali so nacionalne podatkovne baze sprejemljive ali ne. |
| --- | --- |

69.

Sčasoma se je koordinacija dela različnih služb Komisije v državah članicah izboljšala. Ker pa ne obstajajo nobeni kvantificirani kazalci kakovosti, ki bi jih uporabljali vsi udeleženci, ti ne morejo oceniti, ali so nacionalne podatkovne baze sprejemljive ali ne.

| 70. | Razen pomanjkljivosti, navedenih v odstavkih 44 in 92, se statistike, ki jih o kontrolah na kraju samem v okviru sistema identifikacije in registracije goveda izdelajo države članice, ne analizirajo ali uporabljajo kot usmerjevalno sredstvo Komisije (glej tabelo 6).
  Tabela 6
  Rezultati kontrol na kraju samem, opravljenih v proračunskem letu 2000 v okviru sistema identifikacije in registracije goveda






















  Opis | B | DK | D | EL | E | F | IRL | I | L | NL | A | P | FIN | S | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB | Severna Irska |
| Skupno število registriranih gospodarstev | 50 666 | 35 667 | 249 966 | | 211 490 | 334 008 | 138 263 | 234 257 | 1 882 | — | 105 943 | 93 684 | 31 540 | 35 671 | 108 658 | 31 533 |
| Skupno število gospodarstev, kjer je bila opravljena kontrola | 9 595 | 2 097 | 19 181 | | 18 960 | 22 854 | 26 997 | 61 465 | 276 | 3 068 | 12 647 | 7 649 | 1 594 | 3 409 | 7 500 | 1 138 |
| % | 19 % | 6 % | 8 % | | 9 % | 7 % | 20 % | 26 % | 15 % | — | 12 % | 8 % | 5 % | 10 % | 7 % | 4 % |
| Skupno število govedi, registrirane na začetku obdobja | 3 010 799 | 1 977 581 | 11 139 070 | | 6 833 668 | 21 000 000 | 7 569 735 | — | 201 859 | — | 2 154 667 | 1 202 200 | 1 065 932 | 1 732 839 | 6 896 759 | 1 664 169 |
| Skupno število kontrolirane govedi | 757 990 | 179 238 | 1 178 221 | | 783 925 | 1 587 594 | 996 917 | 1 928 147 | 46 402 | 337 480 | 480 377 | 110 699 | 80 897 | 233 251 | 608 202 | 29 083 |
| % | 25 % | 9 % | 11 % | | 11 % | 8 % | 13 % | — | 23 % | — | 22 % | 9 % | 8 % | 13 % | 9 % | 2 % |
| Število ugotovljenih kršitev | 530 | 9 583 | 10 800 | | 28 088 | 292 370 | 2 183 | 8 737 | 130 | — | — | 16 229 | 2 121 | 14 124 | 51 314 | 3 390 |
| Naložene kazni | 220 | 37 | — | | 331 | 393 | — | 873 | 10 | — | | 677 | 9 | 90 | 34 683 | — |
| % | 42 % | 0 % | — | | 1 % | 0 % | | 10 % | 8 % | — | | 4 % | 0 % | 1 % | 68 % | — |
| Število uničenih živali | 7 | — | — | | — | 93 | — | — | 4 | — | — | 59 | — | — | 48 | — |
| % (glede na število kontroliranih živali) | 0,001 % | — | — | | — | 0,006 % | — | — | 0,009 % | — | — | 0,053 % | — | — | 0,008 % | — |
| Opomba 1: Referenčno obdobje ni enako za vse države članice.

  Opomba 2: Podatki, ki se nanašajo na „naložene kazni“, ne omogočajo primerjalne obravnave med državami članicami, ker poslane informacije niso enotne; nekatere države članice navajajo število naloženih kazni (BE, IT), druge število gospodarstev in živali, ki so predmet kazni (FR, LU, PT, FI, UK-GB), ali samo število gospodarstev, ki so predmet kazni (DK), ali število goveda, ki je predmet kazni (SE), ena država članica navaja število primerov, ki so sodno preganjani (ES).

  Opomba 3: Grčija še ni vzpostavila integriranega administrativnega in kontrolnega sistema. Na voljo ni torej nobenih statističnih podatkov.

  Vir: Letna poročila, kot jih predvideva Uredba Komisije (ES) št. 2630/97. |

70.

Razen pomanjkljivosti, navedenih v odstavkih 44 in 92, se statistike, ki jih o kontrolah na kraju samem v okviru sistema identifikacije in registracije goveda izdelajo države članice, ne analizirajo ali uporabljajo kot usmerjevalno sredstvo Komisije (glej tabelo 6).

Tabela 6

Rezultati kontrol na kraju samem, opravljenih v proračunskem letu 2000 v okviru sistema identifikacije in registracije goveda

Opis

B

DK

D

EL

E

F

IRL

I

L

NL

A

P

FIN

S

UK

GB

Severna Irska

Skupno število registriranih gospodarstev

50 666

35 667

249 966

211 490

334 008

138 263

234 257

1 882

—

105 943

93 684

31 540

35 671

108 658

31 533

Skupno število gospodarstev, kjer je bila opravljena kontrola

9 595

2 097

19 181

18 960

22 854

26 997

61 465

276

3 068

12 647

7 649

1 594

3 409

7 500

1 138

%

19 %

6 %

8 %

9 %

7 %

20 %

26 %

15 %

—

12 %

8 %

5 %

10 %

7 %

4 %

Skupno število govedi, registrirane na začetku obdobja

3 010 799

1 977 581

11 139 070

6 833 668

21 000 000

7 569 735

—

201 859

—

2 154 667

1 202 200

1 065 932

1 732 839

6 896 759

1 664 169

Skupno število kontrolirane govedi

757 990

179 238

1 178 221

783 925

1 587 594

996 917

1 928 147

46 402

337 480

480 377

110 699

80 897

233 251

608 202

29 083

%

25 %

9 %

11 %

11 %

8 %

13 %

—

23 %

—

22 %

9 %

8 %

13 %

9 %

2 %

Število ugotovljenih kršitev

530

9 583

10 800

28 088

292 370

2 183

8 737

130

—

—

16 229

2 121

14 124

51 314

3 390

Naložene kazni

220

37

—

331

393

—

873

10

—

677

9

90

34 683

—

%

42 %

0 %

—

1 %

0 %

10 %

8 %

—

4 %

0 %

1 %

68 %

—

Število uničenih živali

7

—

—

—

93

—

—

4

—

—

59

—

—

48

—

% (glede na število kontroliranih živali)

0,001 %

—

—

—

0,006 %

—

—

0,009 %

—

—

0,053 %

—

—

0,008 %

—

Opomba 1: Referenčno obdobje ni enako za vse države članice.

Opomba 2: Podatki, ki se nanašajo na „naložene kazni“, ne omogočajo primerjalne obravnave med državami članicami, ker poslane informacije niso enotne; nekatere države članice navajajo število naloženih kazni (BE, IT), druge število gospodarstev in živali, ki so predmet kazni (FR, LU, PT, FI, UK-GB), ali samo število gospodarstev, ki so predmet kazni (DK), ali število goveda, ki je predmet kazni (SE), ena država članica navaja število primerov, ki so sodno preganjani (ES).

Opomba 3: Grčija še ni vzpostavila integriranega administrativnega in kontrolnega sistema. Na voljo ni torej nobenih statističnih podatkov.

Vir: Letna poročila, kot jih predvideva Uredba Komisije (ES) št. 2630/97.

| 71. | Obe uredbi o uvedbi sistema identifikacije in registracije goveda predlagata kazni. Zakonodaja o tem sistemu ter druge veterinarske določbe ne določajo nobenih finančnih kazni za neupoštevanje veljavnih pravil. Nasprotno pa uredba, ki ureja integrirani administrativni in kontrolni sistem, predlaga finančne kazni za neupoštevanje pravil. Tako lahko delo Generalnega direktorata za kmetijstvo privede do finančnih popravkov (47) pri hujših nepravilnostih v zvezi z identifikacijo, ugotovljenih med preverjanji. Ureditvi glede izrekanja kazni se razlikujeta in med njima ni nobene povezave. |
| --- | --- |

71.

Obe uredbi o uvedbi sistema identifikacije in registracije goveda predlagata kazni. Zakonodaja o tem sistemu ter druge veterinarske določbe ne določajo nobenih finančnih kazni za neupoštevanje veljavnih pravil. Nasprotno pa uredba, ki ureja integrirani administrativni in kontrolni sistem, predlaga finančne kazni za neupoštevanje pravil. Tako lahko delo Generalnega direktorata za kmetijstvo privede do finančnih popravkov (47) pri hujših nepravilnostih v zvezi z identifikacijo, ugotovljenih med preverjanji. Ureditvi glede izrekanja kazni se razlikujeta in med njima ni nobene povezave.

Nedoslednosti pri upravljanju premij

Premije za govedo, ki so predmet kontrol v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema

| 72. | Uredba o integriranem administrativnem in kontrolnem sistemu (IAKS) določa, da morajo države članice opraviti administrativne kontrole, s katerimi bodo zagotovile, da so izpolnjeni pogoji za upravičenost do dodelitve pomoči in premij. Te administrativne kontrole zlasti zajemajo navzkrižna preverjanja s podatkovno bazo o govedu. IAKS tako računalniške podatkovne baze o govedu (osrednji element sistema identifikacije in registracije goveda) uporablja za potrjevanje zahtevkov za premije (48). |
| --- | --- |

72.

Uredba o integriranem administrativnem in kontrolnem sistemu (IAKS) določa, da morajo države članice opraviti administrativne kontrole, s katerimi bodo zagotovile, da so izpolnjeni pogoji za upravičenost do dodelitve pomoči in premij. Te administrativne kontrole zlasti zajemajo navzkrižna preverjanja s podatkovno bazo o govedu. IAKS tako računalniške podatkovne baze o govedu (osrednji element sistema identifikacije in registracije goveda) uporablja za potrjevanje zahtevkov za premije (48).

| 73. | Komisija skrbi, da administrativne kontrole izvajajo vse države članice. Slednje morajo zajemati preverjanje vseh pogojev za upravičenost do pomoči s podatkovno bazo sistema identifikacije in registracije goveda. Raven preverjanja pogojev za upravičenost je v štirih obiskanih državah članicah zelo različna. |
| --- | --- |

73.

Komisija skrbi, da administrativne kontrole izvajajo vse države članice. Slednje morajo zajemati preverjanje vseh pogojev za upravičenost do pomoči s podatkovno bazo sistema identifikacije in registracije goveda. Raven preverjanja pogojev za upravičenost je v štirih obiskanih državah članicah zelo različna.

| 74. | Komisija je natančno opredelila administrativne kontrole in jih razčlenila na ključne ter dopolnilne kontrole, ki jih je treba izvesti v okviru premij za govedorejo. Določila ni nobenih nepravilnosti, ugotovljenih pri identifikaciji, ki bi jih bilo treba upoštevati, niti ni navedla, ali povzročajo zamrznitev izplačil ali ne. V okvirčku št. 8 so povzeti primeri nepravilnosti pri premikih.

  Nepravilnosti pri premikih so: po izstopu živali z gospodarstva drug imetnik ni vpisal nobenega vstopa (kmet, trgovec, klavnica itd.), datum izstopa z gospodarstva je poznejši od datuma vstopa na naslednje gospodarstvo, razlike med izstopnim datumom, ki ga je zabeležil določen imetnik, in vstopnim datumom, ki ga je zabeležil naslednji imetnik (neregistriranja možnega vmesnega premika in izguba sledljivosti). |
| --- | --- |

74.

Komisija je natančno opredelila administrativne kontrole in jih razčlenila na ključne ter dopolnilne kontrole, ki jih je treba izvesti v okviru premij za govedorejo. Določila ni nobenih nepravilnosti, ugotovljenih pri identifikaciji, ki bi jih bilo treba upoštevati, niti ni navedla, ali povzročajo zamrznitev izplačil ali ne. V okvirčku št. 8 so povzeti primeri nepravilnosti pri premikih.

Nepravilnosti pri premikih so: po izstopu živali z gospodarstva drug imetnik ni vpisal nobenega vstopa (kmet, trgovec, klavnica itd.), datum izstopa z gospodarstva je poznejši od datuma vstopa na naslednje gospodarstvo, razlike med izstopnim datumom, ki ga je zabeležil določen imetnik, in vstopnim datumom, ki ga je zabeležil naslednji imetnik (neregistriranja možnega vmesnega premika in izguba sledljivosti).

Izredni ukrepi podpore za trg govejega mesa po krizi BSE

| 75. | Med krizo BSE leta 1996 je Komisija uvedla uredbo, ki je določala zakol in uničenje goveda, starejšega od 30 mesecev, ter je veljala samo za Združeno kraljestvo (49). Komisija je med drugo krizo leta 2000 sprejela nove ukrepe, ki so veljali za druge države članice. V tej novi uredbi Komisija določa, da morajo biti živali, če želimo, da so upravičene do plačil, dodeljenih za zakol in uničenje goveda, identificirane in registrirane v skladu z uredbo o sistemu za identifikacijo in registracijo goveda (50). |
| --- | --- |

75.

Med krizo BSE leta 1996 je Komisija uvedla uredbo, ki je določala zakol in uničenje goveda, starejšega od 30 mesecev, ter je veljala samo za Združeno kraljestvo (49). Komisija je med drugo krizo leta 2000 sprejela nove ukrepe, ki so veljali za druge države članice. V tej novi uredbi Komisija določa, da morajo biti živali, če želimo, da so upravičene do plačil, dodeljenih za zakol in uničenje goveda, identificirane in registrirane v skladu z uredbo o sistemu za identifikacijo in registracijo goveda (50).

| 76. | Uredba, ki velja za Združeno kraljestvo, ni bila spremenjena, da bi se vanjo vključil ta pogoj. Tako živali ni bilo treba identificirati in registrirati v skladu z uredbo o sistemu za identifikacijo in registracijo goveda, da bi bile upravičene do plačil, dodeljenih za zakol in uničenje goveda. To različno obravnavanje držav članic povzroča neskladnost zakonodaje. Sistem identifikacije in registracije goveda se je v EU pravzaprav uvedel po krizi BSE. Združeno kraljestvo, glavna država članica, ki jo je prizadela bolezen, ni bilo zakonsko obvezano izvajati navzkrižnega preverjanja z nacionalno podatkovno bazo ter je prejemalo plačila za živali, ki so bile neidentificirane in so se zaklale zaradi uničenja. |
| --- | --- |

76.

Uredba, ki velja za Združeno kraljestvo, ni bila spremenjena, da bi se vanjo vključil ta pogoj. Tako živali ni bilo treba identificirati in registrirati v skladu z uredbo o sistemu za identifikacijo in registracijo goveda, da bi bile upravičene do plačil, dodeljenih za zakol in uničenje goveda. To različno obravnavanje držav članic povzroča neskladnost zakonodaje. Sistem identifikacije in registracije goveda se je v EU pravzaprav uvedel po krizi BSE. Združeno kraljestvo, glavna država članica, ki jo je prizadela bolezen, ni bilo zakonsko obvezano izvajati navzkrižnega preverjanja z nacionalno podatkovno bazo ter je prejemalo plačila za živali, ki so bile neidentificirane in so se zaklale zaradi uničenja.

| 77. | Komisija je neenako obravnavanje utemeljila s ciljem Uredbe iz leta 1996, s katero naj bi odstranili s trga starejše krave, za katere niso veljale obveznosti identifikacije in katerih starost se je lahko določila s pregledom zob. Ta argument, ki sedaj ni več ustrezen, je bil upravičen samo toliko, kolikor bi uvedba zahtev glede identifikacije za starejše živali povečala nevarnost nezakonitih zakolov. |
| --- | --- |

77.

Komisija je neenako obravnavanje utemeljila s ciljem Uredbe iz leta 1996, s katero naj bi odstranili s trga starejše krave, za katere niso veljale obveznosti identifikacije in katerih starost se je lahko določila s pregledom zob. Ta argument, ki sedaj ni več ustrezen, je bil upravičen samo toliko, kolikor bi uvedba zahtev glede identifikacije za starejše živali povečala nevarnost nezakonitih zakolov.

UGOTOVITVE REVIZIJ SODIŠČA V OBISKANIH DRŽAVAH ČLANICAH

| 78. | Položaj v štirih obiskanih državah članicah v prvi polovici leta 2002, tj. več kot 24 mesecev po izteku roka 31. decembra 1999, določenega za vzpostavitev učinkovitega sistema identifikacije in registracije, je razkril pomanjkljivosti. Nekatere države članice so med revizijo še vedno razvijale svoj sistem in v vseh obiskanih državah članicah so bile predvidene izboljšave. Če v tem času nekatere ugotovitve Sodišča niso več ustrezne, pa so se za druge ugotovljene pomanjkljivosti v danem trenutku pripravila priporočila (glej odstavke 92-99), ki jih je treba še vedno popravljati. Tabela 4 ponazarja položaj, ugotovljen leta 2002, za štiri obiskane države članice na petih področjih, in sicer glede ušesnih znamk, registrov gospodarstev, potnih listov, računalniških podatkovnih baz in stopnje vključenosti različnih imetnikov v sistem. |
| --- | --- |

78.

Položaj v štirih obiskanih državah članicah v prvi polovici leta 2002, tj. več kot 24 mesecev po izteku roka 31. decembra 1999, določenega za vzpostavitev učinkovitega sistema identifikacije in registracije, je razkril pomanjkljivosti. Nekatere države članice so med revizijo še vedno razvijale svoj sistem in v vseh obiskanih državah članicah so bile predvidene izboljšave. Če v tem času nekatere ugotovitve Sodišča niso več ustrezne, pa so se za druge ugotovljene pomanjkljivosti v danem trenutku pripravila priporočila (glej odstavke 92-99), ki jih je treba še vedno popravljati. Tabela 4 ponazarja položaj, ugotovljen leta 2002, za štiri obiskane države članice na petih področjih, in sicer glede ušesnih znamk, registrov gospodarstev, potnih listov, računalniških podatkovnih baz in stopnje vključenosti različnih imetnikov v sistem.

Ušesne znamke

| 79. | Zakonodaja določa, da morajo količine ušesnih znamk, razdeljene kmetom, zadostovati potrebam za največ eno leto. Število ušesnih znamk v obiskanih državah članicah ni bilo vedno omejeno na te količine. Na splošno oblika ušesnih znamk ustreza zakonodajnim zahtevam (glej sliko 1). |
| --- | --- |

79.

Zakonodaja določa, da morajo količine ušesnih znamk, razdeljene kmetom, zadostovati potrebam za največ eno leto. Število ušesnih znamk v obiskanih državah članicah ni bilo vedno omejeno na te količine. Na splošno oblika ušesnih znamk ustreza zakonodajnim zahtevam (glej sliko 1).

| 80. | V Nemčiji, Franciji in Italiji nacionalne oblasti niso uporabile kazalcev, kot so stopnje izgub ušesnih znamk ali pogostost ponovne izdaje znamke, da bi ocenile kakovosti teh ušesnih znamk. Podobno niso preučile postopkov za oddajo naročil. Na drugi strani pa so v Veliki Britaniji, kjer so bile odobrene ušesne znamke 12 različnih proizvajalcev, na razpolago statistični podatki („Ear Tag Allocation System“), ki kažejo, da je bilo 10,8 odstotka vseh ušesnih znamk zamenjanih po štirih letih. Ta stopnja zamenjave se je močno razlikovala po dobaviteljih in je lahko dosegla celo 23 odstotkov. |
| --- | --- |

80.

V Nemčiji, Franciji in Italiji nacionalne oblasti niso uporabile kazalcev, kot so stopnje izgub ušesnih znamk ali pogostost ponovne izdaje znamke, da bi ocenile kakovosti teh ušesnih znamk. Podobno niso preučile postopkov za oddajo naročil. Na drugi strani pa so v Veliki Britaniji, kjer so bile odobrene ušesne znamke 12 različnih proizvajalcev, na razpolago statistični podatki („Ear Tag Allocation System“), ki kažejo, da je bilo 10,8 odstotka vseh ušesnih znamk zamenjanih po štirih letih. Ta stopnja zamenjave se je močno razlikovala po dobaviteljih in je lahko dosegla celo 23 odstotkov.

Registri kmetijskega gospodarstva

| 81. | Registri kmetijskega gospodarstva niso imeli vedno zakonsko predpisane oblike. V vseh obiskanih državah članicah register, ki so jih uporabljale klavnice, grosisti in trgovci, ni vseboval vseh zakonsko predpisanih informacij (glej okvirček št. 9).

  V Franciji pristojni organ ni odobril posebnega registra za vse kategorije imetnikov v skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1760/2000. Oblika registra, odobrenega za vzrejna gospodarstva, ni predvidevala nobene določbe za stalno beleženje premikov staleža ter ni omogočala, da se neposredno ugotovi število goveda, prisotnega na gospodarstvu.V Italiji sta obstajala dva različna vzorca registra gospodarstva. Nobeden od vzorcev ni določal stalnega beleženja premikov goveda. Za klavnice ni bil odobren noben register.V Veliki Britaniji trgovci, upravitelji trgov in klavnice registra niso vedno vodili v obliki, ki jo je odobril pristojni organ. |
| --- | --- |

81.

Registri kmetijskega gospodarstva niso imeli vedno zakonsko predpisane oblike. V vseh obiskanih državah članicah register, ki so jih uporabljale klavnice, grosisti in trgovci, ni vseboval vseh zakonsko predpisanih informacij (glej okvirček št. 9).

V Franciji pristojni organ ni odobril posebnega registra za vse kategorije imetnikov v skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1760/2000. Oblika registra, odobrenega za vzrejna gospodarstva, ni predvidevala nobene določbe za stalno beleženje premikov staleža ter ni omogočala, da se neposredno ugotovi število goveda, prisotnega na gospodarstvu.V Italiji sta obstajala dva različna vzorca registra gospodarstva. Nobeden od vzorcev ni določal stalnega beleženja premikov goveda. Za klavnice ni bil odobren noben register.V Veliki Britaniji trgovci, upravitelji trgov in klavnice registra niso vedno vodili v obliki, ki jo je odobril pristojni organ.

Potni listi

| 82. | Oblike potnih listov so se po državah zelo razlikovale, saj je vsaka država članica razvila svoj lastni sistem. Potnih listov ni bilo mogoče primerjati med seboj in za rejca v eni državi članici je bilo težko razvozlati logiko predstavitve različnih potnih listov (glej sliko 2). Spremljanje potnih listov živali, namenjenih za trgovino med državami članicami, v obiskanih državah članicah ni bilo zadostno (glej okvirček št. 10).

  V Italiji ni bila zagotovljena zanesljivost potnih listov. V nekaterih regijah so namreč hkrati obstajali različni vzorci potnih listov, pri čemer so se poleg tiskanih še naprej uporabljali ročno napisani potni listi. Nekateri potni listi telet, uvoženih iz tretjih držav in identificiranih na gospodarstvu uvoza, niso vsebovali navedbe o njihovem poreklu. Italijanske oblasti so se odločile, da ne bodo izdale novih potnih listov za živali iz drugih držav članic, vendar pa se podatki na črtnih kodah potnih listov živali, namenjenih za trgovino, niso uporabljali sistematično, ker te črtne kode niso bile standardizirane. Potni listi zaklanih živali se niso sistematično vračali pristojnemu organu. Nekatere klavnice so potne liste pošiljale na sedež nacionalne podatkovne baze, medtem ko so jih druge pošiljale na lokalne enote oziroma so jih nekatere hranile več let. Potni listi zaklanih živali in informacije o zakolih, ki so jih v podatkovne baze sporočile klavnice, se niso navzkrižno preverjali.Na Bavarskem in Saškem ni bilo nobenega postopka za spremljanje vračanja potnih listov po zakolu goveda. Potni listi se niso sistematično vračali deželnemu „Regionalstelle“. Poleg tega klavnice niso izpolnjevale potnih listov za vsa zaklana goveda. Pri ponovni izdaji potnih listov ni bilo nobenega postopka za zagotavljanje njihove upravičenosti.V Franciji organi za živali iz drugih držav članic izdajo nov potni list. Potni listi živali, namenjenih za trgovino, iz druge države članice se niso vračali v izvorno državo članico. Ti potni listi so se hranili na ministrstvu za kmetijstvo ali pri lokalnih oblasteh v pričakovanju na morebitno ponovno vrnitev v izvorno državo članico. Ni bilo postopka za evidentiranje teh potnih listov in sistema za njihovo razveljavitev. |
| --- | --- |

82.

Oblike potnih listov so se po državah zelo razlikovale, saj je vsaka država članica razvila svoj lastni sistem. Potnih listov ni bilo mogoče primerjati med seboj in za rejca v eni državi članici je bilo težko razvozlati logiko predstavitve različnih potnih listov (glej sliko 2). Spremljanje potnih listov živali, namenjenih za trgovino med državami članicami, v obiskanih državah članicah ni bilo zadostno (glej okvirček št. 10).

V Italiji ni bila zagotovljena zanesljivost potnih listov. V nekaterih regijah so namreč hkrati obstajali različni vzorci potnih listov, pri čemer so se poleg tiskanih še naprej uporabljali ročno napisani potni listi. Nekateri potni listi telet, uvoženih iz tretjih držav in identificiranih na gospodarstvu uvoza, niso vsebovali navedbe o njihovem poreklu. Italijanske oblasti so se odločile, da ne bodo izdale novih potnih listov za živali iz drugih držav članic, vendar pa se podatki na črtnih kodah potnih listov živali, namenjenih za trgovino, niso uporabljali sistematično, ker te črtne kode niso bile standardizirane. Potni listi zaklanih živali se niso sistematično vračali pristojnemu organu. Nekatere klavnice so potne liste pošiljale na sedež nacionalne podatkovne baze, medtem ko so jih druge pošiljale na lokalne enote oziroma so jih nekatere hranile več let. Potni listi zaklanih živali in informacije o zakolih, ki so jih v podatkovne baze sporočile klavnice, se niso navzkrižno preverjali.Na Bavarskem in Saškem ni bilo nobenega postopka za spremljanje vračanja potnih listov po zakolu goveda. Potni listi se niso sistematično vračali deželnemu „Regionalstelle“. Poleg tega klavnice niso izpolnjevale potnih listov za vsa zaklana goveda. Pri ponovni izdaji potnih listov ni bilo nobenega postopka za zagotavljanje njihove upravičenosti.V Franciji organi za živali iz drugih držav članic izdajo nov potni list. Potni listi živali, namenjenih za trgovino, iz druge države članice se niso vračali v izvorno državo članico. Ti potni listi so se hranili na ministrstvu za kmetijstvo ali pri lokalnih oblasteh v pričakovanju na morebitno ponovno vrnitev v izvorno državo članico. Ni bilo postopka za evidentiranje teh potnih listov in sistema za njihovo razveljavitev.

Računalniške podatkovne baze in kakovost podatkov

| 83. | Zakonodaja določa, da morajo imetniki v podatkovno bazo vnesti vse premike na gospodarstvo in z njega, ne da bi bila pri tem navedena vrsta informacij, ki jih je treba sporočiti. Zaradi tega podatki v prijavah premikov niso bili vedno popolni. Tako so francoske oblasti prejemale zelo skope podatke o namembnem kraju goveda. Imetniki so kot vzrok za izstop morali navesti samo „zakol“ ali „vzreja“, brez podatkov o dejanskem namembnem kraju goveda (francoski trg ali druge države). Tako podatkovna baza ni zagotavljala nobenih informacij o premikih živali znotraj države članice Skupnosti in med njimi. V Italiji zbirni centri niso sistematično poročali o premikih. Poleg tega je bilo opaziti večje zamude pri obdelavi prijav. Leta 2000 in 2001 se je v podatkovno bazo vneslo več kot 95 % prijav vseh vrst z daljšim rokom od zakonsko predpisanega. |
| --- | --- |

83.

Zakonodaja določa, da morajo imetniki v podatkovno bazo vnesti vse premike na gospodarstvo in z njega, ne da bi bila pri tem navedena vrsta informacij, ki jih je treba sporočiti. Zaradi tega podatki v prijavah premikov niso bili vedno popolni. Tako so francoske oblasti prejemale zelo skope podatke o namembnem kraju goveda. Imetniki so kot vzrok za izstop morali navesti samo „zakol“ ali „vzreja“, brez podatkov o dejanskem namembnem kraju goveda (francoski trg ali druge države). Tako podatkovna baza ni zagotavljala nobenih informacij o premikih živali znotraj države članice Skupnosti in med njimi. V Italiji zbirni centri niso sistematično poročali o premikih. Poleg tega je bilo opaziti večje zamude pri obdelavi prijav. Leta 2000 in 2001 se je v podatkovno bazo vneslo več kot 95 % prijav vseh vrst z daljšim rokom od zakonsko predpisanega.

| 84. | Mehanizem za ugotavljanje nepravilnosti pri premikih in njihovo upravljanje je bil v obiskanih državah članicah zelo različen (glej okvirček št. 11).

  V Nemčiji je bil opravljen niz 600 predhodnih kontrolnih preizkusov za zagotovitev optimalne kakovosti podatkov, vnesenih v bazo. Opravljeni so bili tudi drugi naknadni preizkusi. Poleg tega so nemške oblasti uvedle kazalec kakovosti podatkov v bazi. Ta kazalec je zagotavljal odstotek živali z nepravilnostmi v primerjavi z vsemi premiki.V Italiji 515 967 vseh prijav vstopov leta 2001 ni navajalo izvora premika (21 % skupnega števila). 1. januarja 2002 je bilo 2 305 076 živali prijavljenih, da so zapustile gospodarstvo brez navedbe njihovega namembnega kraja. V nacionalnih podatkovnih bazah je bilo marca 2002 vpisanih 743 079 dvojnikov ušesnih znamk.V Veliki Britaniji so zabeležili zamude pri prijavljanju premikov. Določenemu številu izstopov ni sledil vstop, kar je pomenilo, da so bile zadevne živali „izgubljene“. Poleg tega so se nekatere pomanjkljivosti popravile s samodejnim postopkom, ki je ustvaril manjkajoči premik (1 915 000 naštetih „popravljalnih“ premikov aprila 2002).V Franciji zbirnim centrom in trgovcem ni bilo treba prijavljati premikov, razen če so živali pri njih ostale dlje kot 30 dni. Klavnicam premikov ni bilo treba prijavljati. |
| --- | --- |

84.

Mehanizem za ugotavljanje nepravilnosti pri premikih in njihovo upravljanje je bil v obiskanih državah članicah zelo različen (glej okvirček št. 11).

V Nemčiji je bil opravljen niz 600 predhodnih kontrolnih preizkusov za zagotovitev optimalne kakovosti podatkov, vnesenih v bazo. Opravljeni so bili tudi drugi naknadni preizkusi. Poleg tega so nemške oblasti uvedle kazalec kakovosti podatkov v bazi. Ta kazalec je zagotavljal odstotek živali z nepravilnostmi v primerjavi z vsemi premiki.V Italiji 515 967 vseh prijav vstopov leta 2001 ni navajalo izvora premika (21 % skupnega števila). 1. januarja 2002 je bilo 2 305 076 živali prijavljenih, da so zapustile gospodarstvo brez navedbe njihovega namembnega kraja. V nacionalnih podatkovnih bazah je bilo marca 2002 vpisanih 743 079 dvojnikov ušesnih znamk.V Veliki Britaniji so zabeležili zamude pri prijavljanju premikov. Določenemu številu izstopov ni sledil vstop, kar je pomenilo, da so bile zadevne živali „izgubljene“. Poleg tega so se nekatere pomanjkljivosti popravile s samodejnim postopkom, ki je ustvaril manjkajoči premik (1 915 000 naštetih „popravljalnih“ premikov aprila 2002).V Franciji zbirnim centrom in trgovcem ni bilo treba prijavljati premikov, razen če so živali pri njih ostale dlje kot 30 dni. Klavnicam premikov ni bilo treba prijavljati.

| 85. | V Franciji in Italiji lokalne baze niso bile usklajene z nacionalno bazo. V Franciji je nacionalna baza črpala podatke iz 43 lokalnih baz. Za 75 % obiskanih gospodarstev so bile med podatki v nacionalni in lokalni bazi ugotovljene razlike glede količine in kakovosti. V Italiji vseh 198 lokalnih baz ni imelo neposrednega dostopa do nacionalne baze. Poleg tega klavnice niso bile povezane z nacionalno bazo. Na vseh obiskanih gospodarstvih je bilo mogoče opaziti razlike med podatki iz različnih baz. |
| --- | --- |

85.

V Franciji in Italiji lokalne baze niso bile usklajene z nacionalno bazo. V Franciji je nacionalna baza črpala podatke iz 43 lokalnih baz. Za 75 % obiskanih gospodarstev so bile med podatki v nacionalni in lokalni bazi ugotovljene razlike glede količine in kakovosti. V Italiji vseh 198 lokalnih baz ni imelo neposrednega dostopa do nacionalne baze. Poleg tega klavnice niso bile povezane z nacionalno bazo. Na vseh obiskanih gospodarstvih je bilo mogoče opaziti razlike med podatki iz različnih baz.

| 86. | Ocenjeno je bilo, da je kakovost informacij v podatkovnih bazah zadovoljiva v Nemčiji, vendar nezadovoljiva v treh drugih državah članicah. Za podatke v bazi ni bilo razvitih veliko kazalcev kakovosti in za potrjevanje kakovosti podatkov se niso uporabljali nobeni zunanji viri. |
| --- | --- |

86.

Ocenjeno je bilo, da je kakovost informacij v podatkovnih bazah zadovoljiva v Nemčiji, vendar nezadovoljiva v treh drugih državah članicah. Za podatke v bazi ni bilo razvitih veliko kazalcev kakovosti in za potrjevanje kakovosti podatkov se niso uporabljali nobeni zunanji viri.

Poročila različnih imetnikov

| 87. | V zvezi s poročili je bilo ocenjeno, da je stopnja vključenosti različnih imetnikov zadovoljiva za rejce. Vendar pa izsledljivost ni popolna, če vsi imetniki, celo začasni, kot so trgovci, grosisti in vodje zbirnih centrov, ne prijavljajo vstopov in izstopov. |
| --- | --- |

87.

V zvezi s poročili je bilo ocenjeno, da je stopnja vključenosti različnih imetnikov zadovoljiva za rejce. Vendar pa izsledljivost ni popolna, če vsi imetniki, celo začasni, kot so trgovci, grosisti in vodje zbirnih centrov, ne prijavljajo vstopov in izstopov.

| 88. | V Franciji klavnice niso bile vključene v sistem. Klavnice so bile povezava med identifikacijo v ožjem pomenu besede in označevanjem govejega mesa. Zato so ključni člen pri doseganju popolne izsledljivosti. |
| --- | --- |

88.

V Franciji klavnice niso bile vključene v sistem. Klavnice so bile povezava med identifikacijo v ožjem pomenu besede in označevanjem govejega mesa. Zato so ključni člen pri doseganju popolne izsledljivosti.

Informacije o tokovih goveda

| 89. | Francoska podatkovna baza, ki ji pripada več kot 50 % izvoza med državami članicami Skupnosti, ni dala nobenih informacij o premikih v druge države članice in iz njih. Za druge države članice informacije iz računalniških podatkovnih baz o tokovih živali med državami članicami Skupnosti kažejo občutne razlike med izstopi, ki jih je prijavila država članica porekla, in vstopi, ki jih je prijavila namembna država članica (glej tabelo 7). V okvirčku št. 12 so navedeni primeri ugotovljenih nepravilnosti in neskladnosti med nacionalnimi podatkovnimi bazami.
  Tabela 7
  Primerjanje premikov znotraj Skupnosti med nacionalnimi podatkovnimi bazami
  PREMIKI LETA 2000











  Država porekla | Namembna država | Nemčija | Francija | Italija | Združeno kraljestvo (Velika Britanija in Severna Irska) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nemčija | Podatkovna baza namembne države | | n.p. | 18 255 | 52 |
| Podatkovna baza Nemčije | | 51 432 | 79 691 | 23 |
| razlika | | n.p. | 61 436 | 29 |
| Francija | Podatkovna baza namembne države | 16 642 | | 401 894 | 202 |
| Podatkovna baza Francije | n.p. | | n.p. | n.p. |
| razlika | n.p. | | n.p. | n.p. |
| Italija | Podatkovna baza namembne države | 1 126 | n.p. | | 5 |
| Podatkovna baza Italije | 0 | 174 | | 160 |
| razlika | 1 126 | n.p. | | 155 |
| Združeno kraljestvo (Velika Britanija in Severna Irska) | Podatkovna baza namembne države | 0 | n.p. | 160 | |
| Podatkovna baza Združenega kraljestva (Velika Britanija in Severna Irska) | 0 | 0 | 0 | |
| Razlika | 0 | n.p. | 160 | |
| n.p.: ni podatkov.

  Vir: Nacionalne podatkovne baze. |

89.

Francoska podatkovna baza, ki ji pripada več kot 50 % izvoza med državami članicami Skupnosti, ni dala nobenih informacij o premikih v druge države članice in iz njih. Za druge države članice informacije iz računalniških podatkovnih baz o tokovih živali med državami članicami Skupnosti kažejo občutne razlike med izstopi, ki jih je prijavila država članica porekla, in vstopi, ki jih je prijavila namembna država članica (glej tabelo 7). V okvirčku št. 12 so navedeni primeri ugotovljenih nepravilnosti in neskladnosti med nacionalnimi podatkovnimi bazami.

Tabela 7

Primerjanje premikov znotraj Skupnosti med nacionalnimi podatkovnimi bazami

PREMIKI LETA 2000

Država porekla

Namembna država

Nemčija

Francija

Italija

Združeno kraljestvo (Velika Britanija in Severna Irska)

Nemčija

Podatkovna baza namembne države

n.p.

18 255

52

Podatkovna baza Nemčije

51 432

79 691

23

razlika

n.p.

61 436

29

Francija

Podatkovna baza namembne države

16 642

401 894

202

Podatkovna baza Francije

n.p.

n.p.

n.p.

razlika

n.p.

n.p.

n.p.

Italija

Podatkovna baza namembne države

1 126

n.p.

5

Podatkovna baza Italije

0

174

160

razlika

1 126

n.p.

155

Združeno kraljestvo (Velika Britanija in Severna Irska)

Podatkovna baza namembne države

0

n.p.

160

Podatkovna baza Združenega kraljestva (Velika Britanija in Severna Irska)

0

0

0

Razlika

0

n.p.

160

n.p.: ni podatkov.

Vir: Nacionalne podatkovne baze.

PREMIKI LETA 2001

| Država porekla | Namembna država | Nemčija | Francija | Italija | Združeno kraljestvo (Velika Britanija in Severna Irska) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nemčija | Podatkovna baza namembne države | | n.p. | 22 687 | 1 122 |
| Podatkovna baza Nemčije | | 62 809 | 114 820 | 163 |
| razlika | | n.p. | 92 133 | 959 |
| Francija | Podatkovna baza namembne države | 8 847 | | 367 769 | 159 |
| Podatkovna baza Francije | n.p. | | n.p. | n.p. |
| razlika | n.p. | | n.p. | n.p. |
| Italija | Podatkovna baza namembne države | 73 | n.p. | | 37 |
| Podatkovna baza Italije | 0 | 353 | | 0 |
| razlika | 73 | n.p. | | 37 |
| Združeno kraljestvo (Velika Britanija in Severna Irska) | Podatkovna baza namembne države | 0 | n.p. | 82 | |
| Podatkovna baza Združenega kraljestva (Velika Britanija in Severna Irska) | 0 | 0 | 0 | |
| Razlika | 0 | n.p. | 82 | |
| n.p.: ni podatkov.

  Vir: Nacionalne podatkovne baze. |

Država porekla

Namembna država

Nemčija

Francija

Italija

Združeno kraljestvo (Velika Britanija in Severna Irska)

Nemčija

Podatkovna baza namembne države

n.p.

22 687

1 122

Podatkovna baza Nemčije

62 809

114 820

163

razlika

n.p.

92 133

959

Francija

Podatkovna baza namembne države

8 847

367 769

159

Podatkovna baza Francije

n.p.

n.p.

n.p.

razlika

n.p.

n.p.

n.p.

Italija

Podatkovna baza namembne države

73

n.p.

37

Podatkovna baza Italije

0

353

0

razlika

73

n.p.

37

Združeno kraljestvo (Velika Britanija in Severna Irska)

Podatkovna baza namembne države

0

n.p.

82

Podatkovna baza Združenega kraljestva (Velika Britanija in Severna Irska)

0

0

0

Razlika

0

n.p.

82

n.p.: ni podatkov.

Vir: Nacionalne podatkovne baze.

Italijanska podatkovna baza je za leto 2001 poročala o samo 22 687 živalih iz Nemčije, medtem ko je bilo v nemški bazi zabeleženih 114 820 živali, ki so odšle v Italijo. Za leto 2000 so te številke znašale 18 255 in 79 691. Poleg tega italijanska baza ni zabeležila nobene živali, ki bi odšla v Nemčijo, medtem ko so bili v nemško podatkovno bazo vpisane živali, ki so v Nemčijo prišle iz Italije (1 126 goved leta 2000 in 73 leta 2001).V nemško podatkovno bazo je bilo vpisanih samo 23 živali, ki so leta 2000 odšle v Združeno kraljestvo, medtem ko so jih podatkovne baze Združenega kraljestva zabeležile 52. Leta 2001 je bilo v nemško podatkovno bazo vpisanih 163 živali, ki so odšle v Združeno kraljestvo, medtem ko so jih podatkovne baze Združenega kraljestva zabeležile 1 122.Medtem ko podatkovne baze Združenega kraljestva niso zabeležile nobenega izstopa, je italijanska baza leta 2000 vsebovala 160 vpisov goved in leta 2001 82, čeprav so bili ti premiki pravzaprav prepovedani.Druge neskladnosti lahko ugotovimo na ravni izstopov iz Italije v Združeno kraljestvo. Leta 2000 je bilo prijavljenih 160 živali, da so izstopile iz Italije proti Združenemu kraljestvu, medtem ko jih podatkovne baze Združenega kraljestva navajajo samo 5. Za leto 2001 je stanje ravno nasprotno, saj italijanska podatkovna baza ne navaja nobenega izstopa v Združeno kraljestvo, medtem ko je bilo tam zabeleženih 37 vstopov.

| 90. | Trgovina s tretjimi državami leta 2000 in 2001 prav tako razkriva velika odstopanja (glej tabelo 8) med podatki Eurostata in podatki v nacionalnih podatkovnih bazah. Po preiskavah, ki jih je opravilo Sodišče, ni nobene skladnosti med podatki iz obeh virov podatkov. Zato ni mogoče dobiti dejanske slike o tokovih živali med državami članicami in tretjimi državami.
  Tabela 8
  Primerjava podatkov o uvozih iz tretjih držav
  UVOZI LETA 2000 | Nemčija | Francija | Italija | Združeno kraljestvo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Po podatkih Eurostata | 118 780 | 25 | 330 632 | 432 |
| Po podatkih iz nacionalnih podatkovnih baz | 33 583 | n.p. | 170 184 | 1 127 |
| Razlika | 85 197 | n.p. | 160 448 | – 695 |
| % | 254 % | n.p. | 94 % | –62 % |
| n.p.: ni podatkov.

  Vir: Eurostat in nacionalne podatkovne baze. |

90.

Trgovina s tretjimi državami leta 2000 in 2001 prav tako razkriva velika odstopanja (glej tabelo 8) med podatki Eurostata in podatki v nacionalnih podatkovnih bazah. Po preiskavah, ki jih je opravilo Sodišče, ni nobene skladnosti med podatki iz obeh virov podatkov. Zato ni mogoče dobiti dejanske slike o tokovih živali med državami članicami in tretjimi državami.

Tabela 8

Primerjava podatkov o uvozih iz tretjih držav

UVOZI LETA 2000

Nemčija

Francija

Italija

Združeno kraljestvo

Po podatkih Eurostata

118 780

25

330 632

432

Po podatkih iz nacionalnih podatkovnih baz

33 583

n.p.

170 184

1 127

Razlika

85 197

n.p.

160 448

– 695

%

254 %

n.p.

94 %

–62 %

n.p.: ni podatkov.

Vir: Eurostat in nacionalne podatkovne baze.

UVOZI LETA 2001

| | Nemčija | Francija | Italija | Združeno kraljestvo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Po podatkih Eurostata | 74 730 | 8 | 310 739 | 49 |
| Po podatkih iz nacionalnih podatkovnih baz | 21 637 | n.p. | 128 515 | 65 |
| Razlika | 53 093 | n.p. | 182 224 | –16 |
| % | 245 % | n.p. | 142 % | –25 % |
| n.p.: ni podatkov.

  Vir: Eurostat in nacionalne podatkovne baze. |

Nemčija

Francija

Italija

Združeno kraljestvo

Po podatkih Eurostata

74 730

8

310 739

49

Po podatkih iz nacionalnih podatkovnih baz

21 637

n.p.

128 515

65

Razlika

53 093

n.p.

182 224

–16

%

245 %

n.p.

142 %

–25 %

n.p.: ni podatkov.

Vir: Eurostat in nacionalne podatkovne baze.

Kontrole na kraju samem

| 91. | Kontrole na kraju samem, ki so jih opravile države članice (glej tabelo 6), so bile ocenjene na naslednji način. V Nemčiji so bile kontrole na kraju samem organizirane na ravni dežel. Na Bavarskem se ni upoštevala najnižja 10-odstotna raven kontrole, izbor upravičencev, ki jih je treba preveriti, se ni izvedel z letno analizo tveganja, zakonsko določene kazni se niso uporabljale in rezultati kontrol na kraju samem se niso sistematično pošiljali upraviteljem premij. V Franciji in Veliki Britaniji se ni upoštevala najnižja 10-odstotna raven kontrol na kraju samem. V Italiji so kakovost kontrol, beleženje rezultatov teh kontrol, uporaba kazni in pošiljanje rezultatov upraviteljem premij sprožili dvome o zanesljivosti kontrol na kraju samem. |
| --- | --- |

91.

Kontrole na kraju samem, ki so jih opravile države članice (glej tabelo 6), so bile ocenjene na naslednji način. V Nemčiji so bile kontrole na kraju samem organizirane na ravni dežel. Na Bavarskem se ni upoštevala najnižja 10-odstotna raven kontrole, izbor upravičencev, ki jih je treba preveriti, se ni izvedel z letno analizo tveganja, zakonsko določene kazni se niso uporabljale in rezultati kontrol na kraju samem se niso sistematično pošiljali upraviteljem premij. V Franciji in Veliki Britaniji se ni upoštevala najnižja 10-odstotna raven kontrol na kraju samem. V Italiji so kakovost kontrol, beleženje rezultatov teh kontrol, uporaba kazni in pošiljanje rezultatov upraviteljem premij sprožili dvome o zanesljivosti kontrol na kraju samem.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

| 92. | Če upoštevamo, da je cilj zakonodaje o identifikaciji in registraciji goveda zagotoviti sledljivost vseh premikov goveda na ozemlju Evropske unije, ima vzpostavljeni ureditveni okvir temeljne pomanjkljivosti (odstavki 33–46). Tako zakonodaja Skupnosti ne določa nobenega postopka za spremljanje premikov goveda med državami članicami, čeprav med 3 % in 4 % goveda vsako leto zamenja državo članico.






  — | Zakonodajni okvir bi moral omogočati sistematično izmenjavo informacij med podatkovnimi bankami v državah članicah, da bi lahko izsledili premike goveda znotraj Skupnosti glede na potrebe zakonodaje Skupnosti (odstavki 35–37). |
| --- | --- | --- |

92.

Če upoštevamo, da je cilj zakonodaje o identifikaciji in registraciji goveda zagotoviti sledljivost vseh premikov goveda na ozemlju Evropske unije, ima vzpostavljeni ureditveni okvir temeljne pomanjkljivosti (odstavki 33–46). Tako zakonodaja Skupnosti ne določa nobenega postopka za spremljanje premikov goveda med državami članicami, čeprav med 3 % in 4 % goveda vsako leto zamenja državo članico.

—

Zakonodajni okvir bi moral omogočati sistematično izmenjavo informacij med podatkovnimi bankami v državah članicah, da bi lahko izsledili premike goveda znotraj Skupnosti glede na potrebe zakonodaje Skupnosti (odstavki 35–37).

| 93. | Trenutna zakonodaja je nenatančna ali neskladna, kar povzroča različno obravnavo v državah članicah (odstavek 38). Poleg tega sistem otežuje tudi obstoj možnosti pri uporabi zakonodaje (odstavek 39).






  — | Vsi imetniki goveda bi morali biti vključeni v sistem identifikacije in registracije goveda (glej odstavek 32). Pri poročilih bi bilo treba v vseh državah članicah upoštevati natančna in enaka pravila. Vodenje registra bi moralo biti prilagojeno dejavnostim različnih imetnikov ob upoštevanju tehnološkega napredka (strojno čitljive črtne kode, internet itd.). Uvesti bi bilo treba postopke preverjanja in vračanja potnih listov organu izdajatelju. Poleg tega bi bilo treba povečati združljivost identifikacijskih številk (odstavka 38 in 39). |
| --- | --- | --- |

93.

Trenutna zakonodaja je nenatančna ali neskladna, kar povzroča različno obravnavo v državah članicah (odstavek 38). Poleg tega sistem otežuje tudi obstoj možnosti pri uporabi zakonodaje (odstavek 39).

—

Vsi imetniki goveda bi morali biti vključeni v sistem identifikacije in registracije goveda (glej odstavek 32). Pri poročilih bi bilo treba v vseh državah članicah upoštevati natančna in enaka pravila. Vodenje registra bi moralo biti prilagojeno dejavnostim različnih imetnikov ob upoštevanju tehnološkega napredka (strojno čitljive črtne kode, internet itd.). Uvesti bi bilo treba postopke preverjanja in vračanja potnih listov organu izdajatelju. Poleg tega bi bilo treba povečati združljivost identifikacijskih številk (odstavka 38 in 39).

| 94. | Podatkovne baze, ki so se razvile v državah članicah, se zelo razlikujejo, kar ovira njihovo povezovanje (odstavka 40 in 41).






  — | Če je cilj omogočiti zanesljivo medobratovalnost nacionalnih podatkovnih baz, bi morala biti Komisija pooblaščena za sprejetje skupnih ukrepov, ki bi omogočali povezovanje podatkovnih baz držav članic (odstavka 40 in 41). |
| --- | --- | --- |

94.

Podatkovne baze, ki so se razvile v državah članicah, se zelo razlikujejo, kar ovira njihovo povezovanje (odstavka 40 in 41).

—

Če je cilj omogočiti zanesljivo medobratovalnost nacionalnih podatkovnih baz, bi morala biti Komisija pooblaščena za sprejetje skupnih ukrepov, ki bi omogočali povezovanje podatkovnih baz držav članic (odstavka 40 in 41).

| 95. | Vsaka država članica je sprejela svoja upravljavska pravila za sistem identifikacije in registracije goveda. Razvitih je bilo malo kazalcev kakovosti (odstavki 86–90).






  — | Komisija bi morala biti pooblaščena, da v okviru obstoječih ali spremenjenih postopkov določi natančna merila za delovanje nacionalnih podatkovnih baz (skupna upravljavska pravila, kazalci kakovosti, opredelitev formata za izmenjavo podatkov med nacionalnimi podatkovnimi bazami itd.) (odstavki 86–90). |
| --- | --- | --- |

95.

Vsaka država članica je sprejela svoja upravljavska pravila za sistem identifikacije in registracije goveda. Razvitih je bilo malo kazalcev kakovosti (odstavki 86–90).

—

Komisija bi morala biti pooblaščena, da v okviru obstoječih ali spremenjenih postopkov določi natančna merila za delovanje nacionalnih podatkovnih baz (skupna upravljavska pravila, kazalci kakovosti, opredelitev formata za izmenjavo podatkov med nacionalnimi podatkovnimi bazami itd.) (odstavki 86–90).

| 96. | Zakonodaja določa – ne da bi pri tem opredelila načine –, da mora Komisija oceniti, ali so podatkovne baze popolnoma operativne. Cilj tega priznanja je države članice pooblastiti, da odpravijo potne liste za premike goveda na nacionalnem ozemlju države članice in znižajo raven kontrol za živalske premije z 10 na 5 odstotkov. Ta utemeljitev zmanjšuje vpliv priznanja operativnega značaja podatkovnih baz (odstavki 55–64).






  — | Če je cilj imeti operativne podatkovne baze, je treba okrepiti postopek priznavanja podatkovnih baz, ponovno opredeliti njihov cilj in navesti merila, ki jih je treba upoštevati na ravni oblikovanja in delovanja, da lahko Komisija izvede to priznavanje ter redno obnavljanje (odstavki 55–65). Tako bi morala Komisija zagotoviti usmerjevalno vlogo za sistem identifikacije in registracije goveda (odstavki 38–40, 47) ter redno preverjati popolnoma operativen značaj podatkovnih baz (odstavki 55–59, 65–69 in 71) z uvedbo skladnega postopka za preverjanje delovanja sistema identifikacije in registracije goveda v državah članicah, vključno z letnim potrjevanjem kakovosti informacij v nacionalnih podatkovnih bazah (odstavka 37 in 69). |
| --- | --- | --- |

96.

Zakonodaja določa – ne da bi pri tem opredelila načine –, da mora Komisija oceniti, ali so podatkovne baze popolnoma operativne. Cilj tega priznanja je države članice pooblastiti, da odpravijo potne liste za premike goveda na nacionalnem ozemlju države članice in znižajo raven kontrol za živalske premije z 10 na 5 odstotkov. Ta utemeljitev zmanjšuje vpliv priznanja operativnega značaja podatkovnih baz (odstavki 55–64).

—

Če je cilj imeti operativne podatkovne baze, je treba okrepiti postopek priznavanja podatkovnih baz, ponovno opredeliti njihov cilj in navesti merila, ki jih je treba upoštevati na ravni oblikovanja in delovanja, da lahko Komisija izvede to priznavanje ter redno obnavljanje (odstavki 55–65). Tako bi morala Komisija zagotoviti usmerjevalno vlogo za sistem identifikacije in registracije goveda (odstavki 38–40, 47) ter redno preverjati popolnoma operativen značaj podatkovnih baz (odstavki 55–59, 65–69 in 71) z uvedbo skladnega postopka za preverjanje delovanja sistema identifikacije in registracije goveda v državah članicah, vključno z letnim potrjevanjem kakovosti informacij v nacionalnih podatkovnih bazah (odstavka 37 in 69).

| 97. | Kontrole na kraju samem, ki jih morajo izvesti države članice, niso prilagojene vsem vrstam imetnikov goveda. Za rejce kontrole „identifikacije“ in kontrole v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema niso vključene sistematično. Tako se pri številnih različnih pregledih prezrejo možni vplivi sinergije (odstavki 42–46). Ker ni natančnih in usklajenih pravil za vse države članice (odstavki 72–74), imajo nepravilnosti pri identifikaciji finančne posledice z vidika premij, izplačanih v različnih državah članicah.






  — | Primerjalna analiza veljavnih administrativnih kontrol v različnih državah članicah bi morala privesti do tega, da se opredelijo kontrole, ki zajemajo vse pogoje za upravičenost do izplačila premij, ter navzkrižna preverjanja, ki jih je treba izvesti pred izplačilom premij, med podatkovnimi bazami sistema identifikacije in registracije goveda ter bazami integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (odstavki 72–74). Poleg tega bi bilo treba pregledati sistem kontrol na kraju samem (vključno z mehanizmi izrekanja kazni), opredeliti posebne pristope glede na vrsto imetnika goveda ter, zlasti za rejce, določiti pristop, ki je popolnoma vključen v IAKS, medtem ko bi čisto zdravstvene zadeve morala obravnavati veterinarska zakonodaja (odstavki 43–46 in 71). |
| --- | --- | --- |

97.

Kontrole na kraju samem, ki jih morajo izvesti države članice, niso prilagojene vsem vrstam imetnikov goveda. Za rejce kontrole „identifikacije“ in kontrole v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema niso vključene sistematično. Tako se pri številnih različnih pregledih prezrejo možni vplivi sinergije (odstavki 42–46). Ker ni natančnih in usklajenih pravil za vse države članice (odstavki 72–74), imajo nepravilnosti pri identifikaciji finančne posledice z vidika premij, izplačanih v različnih državah članicah.

—

Primerjalna analiza veljavnih administrativnih kontrol v različnih državah članicah bi morala privesti do tega, da se opredelijo kontrole, ki zajemajo vse pogoje za upravičenost do izplačila premij, ter navzkrižna preverjanja, ki jih je treba izvesti pred izplačilom premij, med podatkovnimi bazami sistema identifikacije in registracije goveda ter bazami integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (odstavki 72–74). Poleg tega bi bilo treba pregledati sistem kontrol na kraju samem (vključno z mehanizmi izrekanja kazni), opredeliti posebne pristope glede na vrsto imetnika goveda ter, zlasti za rejce, določiti pristop, ki je popolnoma vključen v IAKS, medtem ko bi čisto zdravstvene zadeve morala obravnavati veterinarska zakonodaja (odstavki 43–46 in 71).

| 98. | Zakonodajne določbe, ki veljajo v Združenem kraljestvu, ne določajo identifikacije in registracije živali v skladu z uredbo o sistemu za identifikacijo in registracijo goveda, da bi bile upravičene do plačil, dodeljenih za zakol in uničenje goveda, starejšega od 30 mesecev.






  — | Spremeniti bi bilo treba zakonodajo, da se v prihodnosti zagotovi enako obravnavanje drugih držav članic in Združenega kraljestva v okviru izrednih ukrepov podpore v zvezi s BSE (odstavki 75–77). |
| --- | --- | --- |

98.

Zakonodajne določbe, ki veljajo v Združenem kraljestvu, ne določajo identifikacije in registracije živali v skladu z uredbo o sistemu za identifikacijo in registracijo goveda, da bi bile upravičene do plačil, dodeljenih za zakol in uničenje goveda, starejšega od 30 mesecev.

—

Spremeniti bi bilo treba zakonodajo, da se v prihodnosti zagotovi enako obravnavanje drugih držav članic in Združenega kraljestva v okviru izrednih ukrepov podpore v zvezi s BSE (odstavki 75–77).

| 99. | Preiskava Sodišča, izvedena leta 2002 na ravni organov Skupnosti in v štirih državah članicah, je pokazala, da cilj vzpostavitve učinkovitega sistema identifikacije in registracije goveda v stopnji proizvodnje ni bil v celoti izpolnjen. Izsledljivost vseh goved, ki krožijo na ozemlju EU, ni bila zagotovljena v celoti. Zato se je poseben sistem označevanja Skupnosti lahko vzpostavil samo na podlagi pomanjkljivega sistema in je tako povzročal izgube sledljivosti v zgornjem delu verige (odstavki 78–91). |
| --- | --- |

99.

Preiskava Sodišča, izvedena leta 2002 na ravni organov Skupnosti in v štirih državah članicah, je pokazala, da cilj vzpostavitve učinkovitega sistema identifikacije in registracije goveda v stopnji proizvodnje ni bil v celoti izpolnjen. Izsledljivost vseh goved, ki krožijo na ozemlju EU, ni bila zagotovljena v celoti. Zato se je poseben sistem označevanja Skupnosti lahko vzpostavil samo na podlagi pomanjkljivega sistema in je tako povzročal izgube sledljivosti v zgornjem delu verige (odstavki 78–91).

To poročilo je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na zasedanju 7. in 8. julija 2004.

Za računsko sodišče

Juan Manuel FABRA VALLÉS

Predsednik

---

(1)  Uredba (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 (UL L 204, 11.8.2000, str. 1).

1

(2)  Kot je navedeno v preambuli k Uredbi (ES) št. 820/97 z dne 21. julija 1997 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa, „člen 3(1)(c) Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih v trgovini med državami članicami Skupnosti za nekatere žive živali in proizvode za dokončno vzpostavitev notranjega trga navaja, da je treba živali za trgovino med državami članicami Skupnosti označevati v skladu z zahtevami pravil, ki veljajo v Skupnosti, in jih registrirati tako, da je možna sledljivost do izvornega ali tranzitnega gospodarstva, središča ali organizacije“ (UL L 117, 7.5.1997, str. 1).

2

(3)  Kot določa Uredba (ES) št. 820/97 z dne 21. aprila 1997, „je za vodenje nekaterih programov pomoči Skupnosti na kmetijskem področju treba ločeno identificirati nekatere vrste rejnih živali; morajo biti sistemi za identifikacijo in registracijo zato primerni za uporabo in nadzor takih ukrepov; je treba zagotoviti hitro in učinkovito izmenjavo informacij med državami članicami za pravilno uporabo te uredbe“.

3

(4)  Člen 16 Uredbe Komisije (ES) št. 2419/2001 z dne 11. decembra 2001 o podrobnih pravilih za uporabo integriranega administrativnega in kontrolnega sistema za nekatere programe pomoči Skupnosti, določenih z Uredbo Sveta (EGS) št. 3508/92 (UL L 327, 12.12.2001, str. 11).

4

(5)  Posebno poročilo št. 4/2001 o integriranem administrativnem in kontrolnem sistemu (UL C 214, 31.7.2001) in posebno poročilo št. 14/2001 o spremljanju posebnega poročila Sodišča št. 19/98 v zvezi z BSE (UL C 324, 20.11.2001, str. 1).

5

(6)  Eurostat, Statistika na kratko, Kmetijstvo in ribištvo, tema 5–10/2001, raziskava o staležu goveda iz novembra/decembra 2000.

6

(7)  Cilj zunajsezonske premije je spodbujati zakol govedi zunaj sezonskega nepašnega obdobja. Namen te premije je izogniti se zakolu prevelikega števila govedi v istem obdobju, kar bi lahko ogrozilo stabilnost trga in povzročilo padec cen.

7

(8)  Cilj ekstenzifikacijske premije je izogniti se potrebi po razvitju preveč intenzivnih vrst proizvodnje tako, da premije, povezane z vzrejo, postanejo odvisne od upoštevanja faktorja najvišje gostote živali na gospodarstvu.

8

(9)  Direktiva Sveta 92/102/EGS z dne 27. novembra 1992 o identifikaciji in registraciji živali (UL L 355, 5.12.1992, str. 32).

9

(10)  Uredba Sveta (EGS) št. 3508/92 (UL L 355, 5.12.1992, str. 1).

10

(11)  Uredba Sveta (ES) št. 820/97.

11

(12)  Uredba iz leta 1997 se je nadomestila z Uredbo (ES) št. 1760/2000.

12

(13)  Gre za dodatna plačila, plačljiva iz proračuna Skupnosti, za katera se države članice lahko odločijo, da jih bodo dodelile proizvajalcem govejega mesa, in ki se izračunajo na glavo in/ali površino, ob upoštevanju objektivnih meril, kot so strukture in pogoji proizvodnje.

13

(14)  Člen 21 Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (UL L 160, 26.6.1999, str. 21).

14

(15)  Ta sistem prav tako vpliva na izdatke v sektorju trajnostnega razvoja na glavo goveda. Velja tudi za izdatke, povezane z zakoli, izvedenimi v zvezi s krizo slinavke in parkljevke.

15

(16)  Člen 13(1) Uredbe (ES) št. 1760/2000.

16

(17)  Gre za identifikacijsko kodo živali, njen datum skotitve, spol in pasmo ali informacijo o dlaki živali.

17

(18)  Identifikacijska koda matere (ali, pri uvoženi živali iz tretje države, identifikacijska številka, dodeljena ob vstopu, ki je povezana s prvotno identifikacijsko številko), identifikacijska številka gospodarstva skotitve, identifikacijske številke vseh kmetijskih gospodarstev, na katerih je žival bila, ter datumi vsakega premika živali, podpis različnih imetnikov, navedba organa izdajatelja potnega lista, datum izdaje potnega lista ter za moška goveda informacije o statusu živali v zvezi s premijami.

18

(19)  Poleg osnovnih skupnih informacij v različnih dokumentacijah so v registru prav tako navedeni datumi prihoda ali odhoda z gospodarstva oziroma pogina, ime in naslov prvotnih in namembnih imetnikov ali njihova identifikacijska koda ter ime in datiran podpis predstavnika pristojnega organa, ki je register pregledal.

19

(20)  Vstopno gospodarstvo je kmetijsko gospodarstvo, ki govedo vzreja takoj po njegovem prihodu na ozemlje Evropske unije.

20

(21)  Uredba Komisije (ES) št. 2630/97 z dne 29. decembra 1997 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 o najnižji ravni pregledov, ki jih je treba opraviti v okviru sistema za identifikacijo in registracijo goveda (UL L 354, 30.12.1997, str. 23). Uredba (ES) št. 2630/97 se je nadomestila z Uredbo (ES) št. 1082/2003 (UL L 156, 25.6.2003, str. 9).

21

(22)  Uredba Komisije (ES) št. 494/98 z dne 27. februarja 1998 o nekaterih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 o uporabi najnižjih administrativnih kazni v okviru sistema za identifikacijo in registracijo goveda (UL L 60, 28.2.1998, str. 78).

22

(23)  Člen 6(3) Uredbe (ES) št. 1760/2000.

23

(24)  Člen 2(2) Uredbe (ES) št. 2630/97.

24

(25)  Člen 152(4)(b) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

25

(26)  Člen 10 Uredbe (ES) št. 1760/2000.

26

(27)  Odbor, predviden v členu 11 Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999 (UL L 160, 26.6.1999, str. 103).

27

(28)  Člena 22 in 23 Uredbe (ES) št. 1760/2000.

28

(29)  Odbor, predviden v členu 62(2) Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 178/2002 (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

29

(30)  Člena 2 in 7 Uredbe (ES) št. 1760/2000.

30

(31)  Uredbi Komisije (ES) št. 2629/97 (UL L 354, 30.12.1997, str. 19) in (ES) št. 2630/97, kodificirani z Uredbo Komisije (ES) št. 1082/2003 (UL L 156, 25.6.2003, str. 9).

31

(32)  Uredba (ES) št. 494/98.

32

(33)  Premikov, ki so jih zabeležili trgovci ali zbirni centri, je toliko, da je register, ki ga je treba voditi ročno, vir napak. Število prisotnih živali se ne more izračunati samodejno in zagotoviti je treba izčrpnost vpisov (predvideti je treba navzkrižna preverjanja).

33

(34)  Člen 6(3) Uredbe (ES) št. 1760/2000.

34

(35)  Širša razlaga člena 22(2) Uredbe (ES) št. 1760/2000 bi Komisiji omogočila dejavnejšo vlogo pri priznavanju popolnoma operativnega značaja podatkovnih baz. Komisija pa se s tem ne strinja, saj meni, da ji člen 22(2) Uredbe (ES) št. 1760/2000 ne podeljuje nobene posebne pravice v zvezi s priznavanjem podatkovnih baz ter da pravno podlago za priznanje popolnoma operativnega značaja podatkovnih baz daje samo člen 6(3) Uredbe (ES) št. 1760/2000.

35

(36)  Glede na pomen vzpostavitve računalniških podatkovnih baz, katerih operativni značaj je enak v vseh državah članicah, je Komisija leta 1998 predlagala, da se ji poveri naloga opredelitve izvedbenih ukrepov za dosego tega cilja. Ta določba je prav tako vključevala zahtevo, da se uvede pregleden postopek za izmenjavo podatkov o živalih in njihovih premikih med državami članicami. Svet temu predlogu ni ugodil, kar pojasnjuje odsotnost izvedbenih pravil.

36

(37)  Pripombe Generalnega direktorata za zdravje in varstvo potrošnikov (GD SANCO) v zvezi s to tabelo so vključene v posebno poročilo, zlasti kar se tiče spremljanja potnih listov, upravljanja izmenjav znotraj Skupnosti in kakovosti informacij v podatkovnih bazah.

37

(38)  Člen 6(3) Uredbe (ES) št. 1760/2000.

38

(39)  Poleg tega bi morale biti črtne kode obvezno natisnjene na potnih listih. Njihova standardizacija na ravni Skupnosti bi olajšala administrativno obravnavo in hkrati odpravila vir napak med pridobivanjem informacij.

39

(40)  Te stroške krijejo države članice. Zelo majhen delež se je financiral iz proračuna Skupnosti.

40

(41)  Člen 6(3) Uredbe (ES) št. 1760/2000.

41

(42)  V svojem odgovoru na pismo s predhodnimi ugotovitvami „The Commission acknowledges the fact that the approval of more than one database per Member state is not foreseen in the legislation in place“.

42

(43)  Britanski veterinarji so za dosego zdravstvenih ciljev, ki jih določa zakonodaja, vzpostavili posebno podatkovno bazo, ločeno od podatkovne baze, uvedene v zvezi z identifikacijo (CTS Cattle Tracing System). To nasprotuje ciljem zakonodaje, ki že od samega začetka povezuje cilje zdravstvenih predpisov in predpisov o upravljanju premij.

43

(44)  Generalni direktorat za zdravje in varstvo potrošnikov je zakonsko odgovoren za področja prehrane, veterine, zdravstvenega varstva rastlin ter javnega zdravja. Generalni direktorat za zdravje in varstvo potrošnikov je bil ustanovljen po reorganizaciji več enot treh splošnih direktoratov (Generalnega direktorata III za notranji trg, Generalnega direktorata VI za kmetijstvo in Generalnega direktorata XXIV za varstvo potrošnikov).

44

(45)  Člen 21 Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999.

45

(46)  Člen 18 Uredbe (ES) št. 2419/2001.

46

(47)  Postopek potrjevanja obračunov določa finančne popravke v višini zneska tveganja, ki je nastal v zvezi s sredstvi Skupnosti.

47

(48)  Člen 16(b) Uredbe (ES) št. 2419/2001.

48

(49)  Uredba Komisije (ES) št. 716/96 (UL L 99, 20.4.1996, str. 14).

49

(50)  Člen 4(3) Uredbe Komisije (ES) št. 2777/2000 (UL L 321, 19.12.2000, str. 47).

50

---

ODGOVORI KOMISIJE

POVZETEK

| I.–IV. | Komisija je seznanjena z ugotovitvami presojevalcev, ki izhajajo iz misij, opravljenih med oktobrom 2001 in junijem 2002 v štirih zadevnih državah članicah. V letu 2002 je Urad za prehrano in veterinarstvo (UPV) izvedel misije na področju prilagodljivosti v vseh državah članicah in podal priporočila v zvezi s pomanjkljivostmi, ki so jih ugotovili inšpektorji.
  Komisija je ugotovila pomanjkljivosti pri upravljanju s potnimi listi za govedo, ki je predmet trgovine znotraj Skupnosti. V skladu s členom 6 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1760/2000 lahko države članice „izdajo potni list za živali iz druge države članice. V takih primerih je treba potni list, ki žival spremlja, ob njenem prispetju predložiti pristojnemu organu, ta pa ga vrne državi članici izdajateljici... Če žival pogine, mora imetnik vrniti potni list pristojnemu organu v sedmih dneh od datuma pogina. Če se žival pošlje v klavnico, je nosilec dejavnosti klavnice odgovoren za vračilo potnega lista pristojnemu organu.“ Zakonodajalec, v tem primeru Svet in Evropski parlament, še ni določil podrobnih pravil za izvajanje. Od sprejetja Uredbe so službe Komisije med razpravami v različnih delovnih skupinah Komisije podale pojasnila v zvezi s temi vprašanji.
  Države članice so odgovorne za vzpostavitev nacionalne baze podatkov za govedo in za zagotavljanje izpolnjevanja zahtev. Baza podatkov mora vsebovati posodobljene informacije o vseh glavah goveda ter o vseh premikih, s čimer je zagotovljena sledljivost.
  V zvezi s sledljivostjo živali v trgovini znotraj Skupnosti je nadalje potrebno vedeti, da mora govedo v trgovini znotraj Skupnosti v skladu z Direktivo Sveta 64/432/EGS spremljati zdravstveno spričevalo, ki vsebuje informacije o uradnih individualnih oznakah zadevnih živali. |
| --- | --- |

I.–IV.

Komisija je seznanjena z ugotovitvami presojevalcev, ki izhajajo iz misij, opravljenih med oktobrom 2001 in junijem 2002 v štirih zadevnih državah članicah. V letu 2002 je Urad za prehrano in veterinarstvo (UPV) izvedel misije na področju prilagodljivosti v vseh državah članicah in podal priporočila v zvezi s pomanjkljivostmi, ki so jih ugotovili inšpektorji.

Komisija je ugotovila pomanjkljivosti pri upravljanju s potnimi listi za govedo, ki je predmet trgovine znotraj Skupnosti. V skladu s členom 6 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1760/2000 lahko države članice „izdajo potni list za živali iz druge države članice. V takih primerih je treba potni list, ki žival spremlja, ob njenem prispetju predložiti pristojnemu organu, ta pa ga vrne državi članici izdajateljici... Če žival pogine, mora imetnik vrniti potni list pristojnemu organu v sedmih dneh od datuma pogina. Če se žival pošlje v klavnico, je nosilec dejavnosti klavnice odgovoren za vračilo potnega lista pristojnemu organu.“ Zakonodajalec, v tem primeru Svet in Evropski parlament, še ni določil podrobnih pravil za izvajanje. Od sprejetja Uredbe so službe Komisije med razpravami v različnih delovnih skupinah Komisije podale pojasnila v zvezi s temi vprašanji.

Države članice so odgovorne za vzpostavitev nacionalne baze podatkov za govedo in za zagotavljanje izpolnjevanja zahtev. Baza podatkov mora vsebovati posodobljene informacije o vseh glavah goveda ter o vseh premikih, s čimer je zagotovljena sledljivost.

V zvezi s sledljivostjo živali v trgovini znotraj Skupnosti je nadalje potrebno vedeti, da mora govedo v trgovini znotraj Skupnosti v skladu z Direktivo Sveta 64/432/EGS spremljati zdravstveno spričevalo, ki vsebuje informacije o uradnih individualnih oznakah zadevnih živali.

| V. | Države članice so dejansko odgovorne za izvajanje Uredbe (ES) št. 1760/2000. Govedo se označi v obdobju, ki ga določi država članica, in sicer v času od rojstva do najkasneje 20. dneva starosti, v vsakem primeru pa preden žival zapusti kraj rojstva (člen 4); rojstva, pogine in premike je potrebno sporočiti pristojnemu organu v obdobju, ki ga določi država članica, in sicer v času od treh do sedmih dni (člen 7); zadnji imetnik pa vrne potne liste pristojnemu organu (člen 6). |
| --- | --- |

V.

Države članice so dejansko odgovorne za izvajanje Uredbe (ES) št. 1760/2000. Govedo se označi v obdobju, ki ga določi država članica, in sicer v času od rojstva do najkasneje 20. dneva starosti, v vsakem primeru pa preden žival zapusti kraj rojstva (člen 4); rojstva, pogine in premike je potrebno sporočiti pristojnemu organu v obdobju, ki ga določi država članica, in sicer v času od treh do sedmih dni (člen 7); zadnji imetnik pa vrne potne liste pristojnemu organu (člen 6).

Komisija je vendarle potrdila potrebo po natančni določitvi skrajnega roka, v katerem mora rejec pristojnemu organu prijaviti rojstva. V ta namen je bila sprejeta Uredba (ES) št. 911/2004, ki razjasnjuje to vprašanje.

| VI. | Komisija je seznanjena s poročilom presojevalcev, da trenutne določbe o nadzoru in sankcijah niso prilagojene dejavnostim vseh vrst rejcev. Toda potrebno je upoštevati, da podrobno določena pravila zadevajo najnižjo možno raven nadzora in upravnih sankcij, s tem pa prepuščajo odprto možnost državam članicam, da presežejo te zahteve. V zvezi z nadzorom je določeno, da se bo najnižja stopnja nadzora dvignila takoj po ugotovitvi, da določbe zakonodaje Skupnosti o prepoznavanju niso bile izpolnjene. V skladu s podrobnimi pravili o nadzoru, ki so bila določena leta 1997 in kodificirana z Uredbo Komisije (ES) št. 1082/2003, se bo pri izbiri kmetijskih gospodarstev za preverjanje na kraju samem med drugimi merili upoštevalo tudi ustrezno posredovanje podatkov pristojnemu organu. |
| --- | --- |

VI.

Komisija je seznanjena s poročilom presojevalcev, da trenutne določbe o nadzoru in sankcijah niso prilagojene dejavnostim vseh vrst rejcev. Toda potrebno je upoštevati, da podrobno določena pravila zadevajo najnižjo možno raven nadzora in upravnih sankcij, s tem pa prepuščajo odprto možnost državam članicam, da presežejo te zahteve. V zvezi z nadzorom je določeno, da se bo najnižja stopnja nadzora dvignila takoj po ugotovitvi, da določbe zakonodaje Skupnosti o prepoznavanju niso bile izpolnjene. V skladu s podrobnimi pravili o nadzoru, ki so bila določena leta 1997 in kodificirana z Uredbo Komisije (ES) št. 1082/2003, se bo pri izbiri kmetijskih gospodarstev za preverjanje na kraju samem med drugimi merili upoštevalo tudi ustrezno posredovanje podatkov pristojnemu organu.

| VII. | Zakonodaja izrecno podaja obveznost držav članic, da vzpostavijo nacionalno bazo podatkov za govedo, ki bi morala v popolnosti začeti delovati do 31. decembra 1999 in kadar koli omogočiti vpogled v identifikacijske številke vseh živali, prisotnih na kmetijskem gospodarstvu, in v seznam vseh premikov na kmetijsko gospodarstvo in z njega. Države članice so odgovorne za zagotovitev izpolnjevanja teh zahtev. Omejena vloga priznavanja s strani Komisije popolnoma delujoče narave nacionalnih baz podatkov, določenih v členu 6(3) Uredbe št. 1760/2000, je skladna s politično izbiro zakonodajalca, da se namesto enotne baze podatkov Skupnosti vzpostavijo ločene nacionalne baze podatkov v različnih državah članicah. Prav tako je jasno, da usklajevanje značilnosti nacionalnih baz podatkov ni zaželeni cilj zakonodajalca, tako da lahko države članice svobodno oblikujejo lastne baze podatkov. Poskuse Komisije, da bi namesto uskladitve omogočila vsaj interoperabilnost nacionalnih baz podatkov, je zavrnil Svet ministrov, to pa potrjujejo tudi presojevalci. |
| --- | --- |

VII.

Zakonodaja izrecno podaja obveznost držav članic, da vzpostavijo nacionalno bazo podatkov za govedo, ki bi morala v popolnosti začeti delovati do 31. decembra 1999 in kadar koli omogočiti vpogled v identifikacijske številke vseh živali, prisotnih na kmetijskem gospodarstvu, in v seznam vseh premikov na kmetijsko gospodarstvo in z njega. Države članice so odgovorne za zagotovitev izpolnjevanja teh zahtev. Omejena vloga priznavanja s strani Komisije popolnoma delujoče narave nacionalnih baz podatkov, določenih v členu 6(3) Uredbe št. 1760/2000, je skladna s politično izbiro zakonodajalca, da se namesto enotne baze podatkov Skupnosti vzpostavijo ločene nacionalne baze podatkov v različnih državah članicah. Prav tako je jasno, da usklajevanje značilnosti nacionalnih baz podatkov ni zaželeni cilj zakonodajalca, tako da lahko države članice svobodno oblikujejo lastne baze podatkov. Poskuse Komisije, da bi namesto uskladitve omogočila vsaj interoperabilnost nacionalnih baz podatkov, je zavrnil Svet ministrov, to pa potrjujejo tudi presojevalci.

| VIII. | V zvezi z nacionalnimi bazami podatkov Komisija potrjuje potrebo po določitvi preglednih meril in primerjav na osnovi skupnih standardov. Kljub pravni praznini službe Komisije še naprej presojajo in utrjujejo trenutno uporabljena merila in primerjave. |
| --- | --- |

VIII.

V zvezi z nacionalnimi bazami podatkov Komisija potrjuje potrebo po določitvi preglednih meril in primerjav na osnovi skupnih standardov. Kljub pravni praznini službe Komisije še naprej presojajo in utrjujejo trenutno uporabljena merila in primerjave.

| IX. | Komisija meni, da bi z vključitvijo sistema za prepoznavanje v integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) ter ob upoštevanju različnih ciljev obeh sistemov ogrozila nemoteno delovanje sistema živalskih premij in ga izpostavila pravnemu izpodbijanju. IAKS se med drugim nanaša na živali, za katere se zahteva premija iz naslova skupne kmetijske politike; zato je edini potrebni „nadzor uskladitve“ zagotavljanje, da se te živali pojavijo v sistemu SPRG.
  Pri pripravi osnutka zakonodaje IAKS in njene razlage je bilo poskrbljeno, da se zmanjšanje ali prenehanje pomoči uporablja sorazmerno s prekrškom in le takrat, ko je to primerno. Komisija je prepričana, da bi moral biti regulativni nadzor čim bolj praktičen in učinkovit, hkrati pa bi omogočal potrebno finančno zaščito. |
| --- | --- |

IX.

Komisija meni, da bi z vključitvijo sistema za prepoznavanje v integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) ter ob upoštevanju različnih ciljev obeh sistemov ogrozila nemoteno delovanje sistema živalskih premij in ga izpostavila pravnemu izpodbijanju. IAKS se med drugim nanaša na živali, za katere se zahteva premija iz naslova skupne kmetijske politike; zato je edini potrebni „nadzor uskladitve“ zagotavljanje, da se te živali pojavijo v sistemu SPRG.

Pri pripravi osnutka zakonodaje IAKS in njene razlage je bilo poskrbljeno, da se zmanjšanje ali prenehanje pomoči uporablja sorazmerno s prekrškom in le takrat, ko je to primerno. Komisija je prepričana, da bi moral biti regulativni nadzor čim bolj praktičen in učinkovit, hkrati pa bi omogočal potrebno finančno zaščito.

GENESIS AND EVOLUTION OF THE SYSTEM

| 13. | Commission Regulation (EEC) No 3887/92 clearly envisaged that the integrated system might not be applicable in its entirety until later, and that Member States were obliged to adopt alternative compensating measures.
  To this end Article 17(1) of Regulation (EEC) No 3887/92 provided that: ‘In cases where by virtue of Article 13 of Regulation (EEC) No 3508/92 certain features of the integrated system are not yet in application each Member State shall take whatever administrative and control measures are necessary to ensure compliance with the terms on which the aids concerned are granted.’ |
| --- | --- |

13.

Commission Regulation (EEC) No 3887/92 clearly envisaged that the integrated system might not be applicable in its entirety until later, and that Member States were obliged to adopt alternative compensating measures.

To this end Article 17(1) of Regulation (EEC) No 3887/92 provided that: ‘In cases where by virtue of Article 13 of Regulation (EEC) No 3508/92 certain features of the integrated system are not yet in application each Member State shall take whatever administrative and control measures are necessary to ensure compliance with the terms on which the aids concerned are granted.’

| 14. | The Council decided to reinforce the provisions in 1997.
  Therefore the Commission prepared a proposal for a Council Regulation (EC) establishing a system for the identification and registration of bovine animals submitted on 2 October 1996. |
| --- | --- |

14.

The Council decided to reinforce the provisions in 1997.

Therefore the Commission prepared a proposal for a Council Regulation (EC) establishing a system for the identification and registration of bovine animals submitted on 2 October 1996.

FINDINGS CONCERNING THE DESIGN OF THE SYSTEM AT COMMUNITY LEVEL

| 34. | The Commission has adopted detailed rules in all the fields where it has competence under Regulation (EC) No 1760/2000. It has laid down detailed rules for ear tags, holding registers and passports (Commission Regulation (EC) No 2629/97), minimum levels of controls (Commission Regulation (EC) No 2630/97 codified by Commission Regulation (EC) No 1082/2003) and application of minimum administrative sanctions (Commission Regulation (EC) No 494/98).
  In absence of legal basis in Regulation (EC) No 1760/2000, the Commission could not establish detailed rules for the national databases. |
| --- | --- |

34.

The Commission has adopted detailed rules in all the fields where it has competence under Regulation (EC) No 1760/2000. It has laid down detailed rules for ear tags, holding registers and passports (Commission Regulation (EC) No 2629/97), minimum levels of controls (Commission Regulation (EC) No 2630/97 codified by Commission Regulation (EC) No 1082/2003) and application of minimum administrative sanctions (Commission Regulation (EC) No 494/98).

In absence of legal basis in Regulation (EC) No 1760/2000, the Commission could not establish detailed rules for the national databases.

| 35 to 37. | ANIMO is a computerised system for exchange of information on consignments of animals traded between Member States, while mutual assistance between the administrative authorities of Member States and cooperation between Member States and the Commission to ensure the correct application of legislation on veterinary and zootechnical matters is covered by Council Directive 89/608/EEC. This Directive is referred to in Regulation (EC) No 1760/2000, recital 11. The ANIMO system will be replaced by Traces, which is a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. The Commission introduced Traces in April 2004. Traces will improve the amount and quality of information to trace animal movements as well as facilitate the exchange of information between national and EU authorities.
  Concerning the health status of animals in intra-Community trade, according to Council Directive 64/432/EEC bovine animals shall be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian including information on the sanitary status as well as the identification of the animals, when they are dispatched to other Member States. |
| --- | --- |

35 to 37.

ANIMO is a computerised system for exchange of information on consignments of animals traded between Member States, while mutual assistance between the administrative authorities of Member States and cooperation between Member States and the Commission to ensure the correct application of legislation on veterinary and zootechnical matters is covered by Council Directive 89/608/EEC. This Directive is referred to in Regulation (EC) No 1760/2000, recital 11. The ANIMO system will be replaced by Traces, which is a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. The Commission introduced Traces in April 2004. Traces will improve the amount and quality of information to trace animal movements as well as facilitate the exchange of information between national and EU authorities.

Concerning the health status of animals in intra-Community trade, according to Council Directive 64/432/EEC bovine animals shall be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian including information on the sanitary status as well as the identification of the animals, when they are dispatched to other Member States.

| 38. | (a) | Keeping a registry is a key element for the system of identification and registration. The holding of such a registry is a constraint that may be important for some keepers. This has been taken into consideration as the current legislation provides the option for Member States to use barcodes and the internet. This can facilitate the fulfilment of the legal obligation of the keeper to maintain a holding register. |
| --- | --- | --- |

38.

(a)

Keeping a registry is a key element for the system of identification and registration. The holding of such a registry is a constraint that may be important for some keepers. This has been taken into consideration as the current legislation provides the option for Member States to use barcodes and the internet. This can facilitate the fulfilment of the legal obligation of the keeper to maintain a holding register.

| (b) | The definition of the keeper is laid down in Regulation (EC) No 1760/2000 and the Commission services have provided guidance during the discussions in the working group with participation of all Member States as well as during the process of recognition of the fully operational character of the national databases. Certain Member States have included rendering plants as keepers in the national database. Although the definition of a keeper in Regulation (EC) No 1760/2000 refers to live animals only, the inclusion of rendering plants in the national database strengthens the effectiveness of the cross-checking facilities. |
| --- | --- |

(b)

The definition of the keeper is laid down in Regulation (EC) No 1760/2000 and the Commission services have provided guidance during the discussions in the working group with participation of all Member States as well as during the process of recognition of the fully operational character of the national databases. Certain Member States have included rendering plants as keepers in the national database. Although the definition of a keeper in Regulation (EC) No 1760/2000 refers to live animals only, the inclusion of rendering plants in the national database strengthens the effectiveness of the cross-checking facilities.

| (c) | The Commission takes note of the findings of the auditors that passports are not always invalidated in the event of death or movement to another Member State. Similar findings have been reported by FVO. |
| --- | --- |

(c)

The Commission takes note of the findings of the auditors that passports are not always invalidated in the event of death or movement to another Member State. Similar findings have been reported by FVO.

It should be noted that:

Under Article 6(1) of Regulation (EC) No 1760/2000, Member States may issue a passport for animals from another Member State. In such cases, the passport accompanying the animal on its arrival shall be surrendered to the competent authority, which shall return it to the issuing Member State.

In the case of the death of an animal, under Article 6(4), the keeper shall return the passport to the competent authority within seven days of the death of that animal.

In the case of animals exported to third countries, under Article 6(5), the passport shall be surrendered by the last keeper to the competent authority at the place where the animal is exported.

The legislator has provided no detailed implementing rules on this issue. However, the Commission has provided guidance during the discussions in the working group with participation of all Member States.

With regard to the possible difficulty of establishing a link to the third country of origin, it should be noted that bovine animals imported into the EU must be accompanied by a veterinary certificate including information on the official individual identification as well as the sanitary status of the animals.

| 39. | (b) | The Commission is aware of the difficulties related to the absence of a standardised format for the identification code on the ear tags as mentioned by the auditors. This issue was discussed at several meetings of Commission working groups, and the legal basis did not allow the Commission to go further than the maximum number of digits as laid down in Commission Regulation (EC) No 2629/97. |
| --- | --- | --- |

39.

(b)

The Commission is aware of the difficulties related to the absence of a standardised format for the identification code on the ear tags as mentioned by the auditors. This issue was discussed at several meetings of Commission working groups, and the legal basis did not allow the Commission to go further than the maximum number of digits as laid down in Commission Regulation (EC) No 2629/97.

| 40. | The Commission has no legal basis to lay down rules for the national databases. Such a possibility for exchange of information between the national databases was included in the Commission’s proposal of 1998 but was rejected by the Council. |
| --- | --- |

40.

The Commission has no legal basis to lay down rules for the national databases. Such a possibility for exchange of information between the national databases was included in the Commission’s proposal of 1998 but was rejected by the Council.

| 41. | Regulation (EC) No 1760/2000 does not give any definition of the conditions that a national database should fulfil in order to be recognised as operational. Having to cope with the legal vacuum, the Commission has based the first round of assessment and recognition of the fully operational character of national databases on a set of pragmatic and coherent criteria. The Commission services have developed a questionnaire and established a practice based on an internal checklist for the purposes of assessing the databases during ‘on the spot’ visits. Furthermore the reports of FVO are taken into account. |
| --- | --- |

41.

Regulation (EC) No 1760/2000 does not give any definition of the conditions that a national database should fulfil in order to be recognised as operational. Having to cope with the legal vacuum, the Commission has based the first round of assessment and recognition of the fully operational character of national databases on a set of pragmatic and coherent criteria. The Commission services have developed a questionnaire and established a practice based on an internal checklist for the purposes of assessing the databases during ‘on the spot’ visits. Furthermore the reports of FVO are taken into account.

| 42. | Detailed rules for the application of minimum administrative sanctions are laid down in Commission Regulation (EC) No 494/98. The Commission services have provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate. |
| --- | --- |

42.

Detailed rules for the application of minimum administrative sanctions are laid down in Commission Regulation (EC) No 494/98. The Commission services have provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate.

| 45. | The content of the controls is laid down in Regulation (EC) No 1082/2003, replacing Regulation (EC) No 2630/1997. The Commission has provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate. The model for the annual report of the Member States on the controls carried out has been amended by Commission Regulation (EC) No 499/2004 with the aim of clarity and comparability. |
| --- | --- |

45.

The content of the controls is laid down in Regulation (EC) No 1082/2003, replacing Regulation (EC) No 2630/1997. The Commission has provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate. The model for the annual report of the Member States on the controls carried out has been amended by Commission Regulation (EC) No 499/2004 with the aim of clarity and comparability.

FINDINGS CONCERNING THE MANAGEMENT OF THE SYSTEM AT COMMUNITY LEVEL

| 47. | The Commission regrets the legal vacuum which prevents the laying down of harmonised rules as regards the national databases, in particular as it made proposals on this matter. However, it has provided guidance on issues related to the databases during discussions in several meetings of Commission working groups with the participation of all Member States since 1997, when the EU requirements for a national database for bovine animals were laid down with the adoption of Council Regulation (EC) No 820/97. Furthermore, guidance was provided in the process of the recognition of the fully operational character of the national databases. |
| --- | --- |

47.

The Commission regrets the legal vacuum which prevents the laying down of harmonised rules as regards the national databases, in particular as it made proposals on this matter. However, it has provided guidance on issues related to the databases during discussions in several meetings of Commission working groups with the participation of all Member States since 1997, when the EU requirements for a national database for bovine animals were laid down with the adoption of Council Regulation (EC) No 820/97. Furthermore, guidance was provided in the process of the recognition of the fully operational character of the national databases.

| 49. | Pursuant to Article 7 of Regulation (EC) No 1760/2000, any keeper, with the exception of transporters, is obliged to notify all movements to the competent authority. |
| --- | --- |

49.

Pursuant to Article 7 of Regulation (EC) No 1760/2000, any keeper, with the exception of transporters, is obliged to notify all movements to the competent authority.

| 52. | The Commission submitted to the Council in 1998 a proposal on the exchange of information between the national databases. This proposal was rejected by the Council.
  Information on consignments of animals traded between Member States is exchanged through the computerised system ANIMO, which will be replaced by Traces, a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. The Commission introduced Traces in April 2004. Traces will improve the amount and quality of information to trace animal movements as well as facilitate the exchange of information between national and EU authorities. |
| --- | --- |

52.

The Commission submitted to the Council in 1998 a proposal on the exchange of information between the national databases. This proposal was rejected by the Council.

Information on consignments of animals traded between Member States is exchanged through the computerised system ANIMO, which will be replaced by Traces, a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. The Commission introduced Traces in April 2004. Traces will improve the amount and quality of information to trace animal movements as well as facilitate the exchange of information between national and EU authorities.

| 53. | Any keeper, with the exception of the transporter, is obliged to notify births, deaths and all movements to the competent authority within a period fixed by the Member State of between three and seven days. The Commission has underlined this obligation during the discussions on the national databases in Commission working groups. The respect of the deadline for notification is also one of the criteria for recognition by the Commission of the fully operational character of the national database, and it is included in the commitments undertaken by Member States to improve the reliability of their database. Furthermore proper communication of the data to the competent authority is one element to be included in the risk analysis when selecting the holdings for the controls in accordance with Regulation (EC) No 1082/2003, and previously Regulation (EC) No 2630/97. |
| --- | --- |

53.

Any keeper, with the exception of the transporter, is obliged to notify births, deaths and all movements to the competent authority within a period fixed by the Member State of between three and seven days. The Commission has underlined this obligation during the discussions on the national databases in Commission working groups. The respect of the deadline for notification is also one of the criteria for recognition by the Commission of the fully operational character of the national database, and it is included in the commitments undertaken by Member States to improve the reliability of their database. Furthermore proper communication of the data to the competent authority is one element to be included in the risk analysis when selecting the holdings for the controls in accordance with Regulation (EC) No 1082/2003, and previously Regulation (EC) No 2630/97.

| 54. | The United Kingdom was the only Member State requesting specific advice from the Commission. The Commission provided such advice and guidance in the working groups with the participation of all Member States. |
| --- | --- |

54.

The United Kingdom was the only Member State requesting specific advice from the Commission. The Commission provided such advice and guidance in the working groups with the participation of all Member States.

| 55. | Following the ‘on the spot’ visits in the process of establishing recognition of the fully operational character of the national databases, the conclusions were discussed in the Commission working group, and a decision was prepared for adoption by the Commission. After adoption, the Commission Decision was published in the Official Journal of European Union.

  In Germany, the authorities had undertaken the commitment to improve the reliability of the database ensuring in particular that: (i) further measures, including control measures should be taken to ensure the observation of the deadline of seven days for notification of movements, births and deaths; (ii) all kinds of movements are recorded in the database, and the data are monitored; (iii) the existing measures for promptly correction of any errors or deficiencies, which could be detected automatically or following the appropriate on-the-spot inspections are reinforced; (iv) further measures should be taken to ensure compliance on the national territory with Commission Regulation (EC) No 2630/97. |
| --- | --- |

55.

Following the ‘on the spot’ visits in the process of establishing recognition of the fully operational character of the national databases, the conclusions were discussed in the Commission working group, and a decision was prepared for adoption by the Commission. After adoption, the Commission Decision was published in the Official Journal of European Union.

In Germany, the authorities had undertaken the commitment to improve the reliability of the database ensuring in particular that: (i) further measures, including control measures should be taken to ensure the observation of the deadline of seven days for notification of movements, births and deaths; (ii) all kinds of movements are recorded in the database, and the data are monitored; (iii) the existing measures for promptly correction of any errors or deficiencies, which could be detected automatically or following the appropriate on-the-spot inspections are reinforced; (iv) further measures should be taken to ensure compliance on the national territory with Commission Regulation (EC) No 2630/97.

| 56. | The Decision referred to in the response to point 55 was based on the commitments undertaken by the Member State. During the process of recognition of the fully operational character of the Portuguese and the British database, FVO found shortcomings incompatible with the commitments undertaken by the competent authorities, in particular late or absent notifications of births, deaths and movements and lack of rapid corrections following controls. |
| --- | --- |

56.

The Decision referred to in the response to point 55 was based on the commitments undertaken by the Member State. During the process of recognition of the fully operational character of the Portuguese and the British database, FVO found shortcomings incompatible with the commitments undertaken by the competent authorities, in particular late or absent notifications of births, deaths and movements and lack of rapid corrections following controls.

| 57. | The Commission is of the opinion that the technical management and quality indicator used for the recognition of the fully operational character of the national databases were adequate. Having to cope with the legal vacuum on the conditions to recognise the operational character of national databases, the Commission has based the first round of assessment and recognition of the fully operational character of national databases on a set of pragmatic and coherent criteria (e.g. information recorded, procedure for entry of data and to ensure the quality of data). The Commission services have developed a questionnaire and established a practice based on an internal checklist for the purposes of assessing the databases during ‘on-the-spot’ visits.
  It should be kept in mind that even the best software can only work if data are properly introduced. This is the responsibility of the Member States. |
| --- | --- |

57.

The Commission is of the opinion that the technical management and quality indicator used for the recognition of the fully operational character of the national databases were adequate. Having to cope with the legal vacuum on the conditions to recognise the operational character of national databases, the Commission has based the first round of assessment and recognition of the fully operational character of national databases on a set of pragmatic and coherent criteria (e.g. information recorded, procedure for entry of data and to ensure the quality of data). The Commission services have developed a questionnaire and established a practice based on an internal checklist for the purposes of assessing the databases during ‘on-the-spot’ visits.

It should be kept in mind that even the best software can only work if data are properly introduced. This is the responsibility of the Member States.

| 61 and 62. | During the process of recognition of the fully operational character of the national databases of Portugal and the United Kingdom (Great Britain), severe shortcomings were found by the FVO. Therefore the draft decisions have not been presented to the Commission for formal approval but are pending the appropriate actions by the Member States to overcome these shortcomings. |
| --- | --- |

61 and 62.

During the process of recognition of the fully operational character of the national databases of Portugal and the United Kingdom (Great Britain), severe shortcomings were found by the FVO. Therefore the draft decisions have not been presented to the Commission for formal approval but are pending the appropriate actions by the Member States to overcome these shortcomings.

| 64. | Given the limitations imposed by the Council in the basic Regulation, the multiplicity of objectives pursued, and the vagueness of the regulatory framework, all the facts of each concrete situation should be considered and weighted. There is no legal basis to withdraw the recognition of the fully operational character of the Northern Ireland database. |
| --- | --- |

64.

Given the limitations imposed by the Council in the basic Regulation, the multiplicity of objectives pursued, and the vagueness of the regulatory framework, all the facts of each concrete situation should be considered and weighted. There is no legal basis to withdraw the recognition of the fully operational character of the Northern Ireland database.

| 67. | All the missions in question were completed in 2002. A detailed report of the comments, conclusions and recommendations was drawn up, sent to each Member State for comment, finalised and published on the Internet.
  Each Member State was asked to submit an action plan to correct the weaknesses identified.
  The replies and action plans submitted by each Member State were assessed by the FVO. Some of the action plans were not considered satisfactory and further information or commitments were required.
  All these reports were monitored and, in the most difficult cases, further on-the-spot inspections were made to assess progress at first hand.
  A general report was also drawn up listing the major events in this series of missions in the Member States. This too was published on the Internet.
  The Commission also used the information and experience it gained from these missions to produce a document listing the minimum criteria for validating the data entered in the databases, and the requirements for each of these benchmarks. |
| --- | --- |

67.

All the missions in question were completed in 2002. A detailed report of the comments, conclusions and recommendations was drawn up, sent to each Member State for comment, finalised and published on the Internet.

Each Member State was asked to submit an action plan to correct the weaknesses identified.

The replies and action plans submitted by each Member State were assessed by the FVO. Some of the action plans were not considered satisfactory and further information or commitments were required.

All these reports were monitored and, in the most difficult cases, further on-the-spot inspections were made to assess progress at first hand.

A general report was also drawn up listing the major events in this series of missions in the Member States. This too was published on the Internet.

The Commission also used the information and experience it gained from these missions to produce a document listing the minimum criteria for validating the data entered in the databases, and the requirements for each of these benchmarks.

| 70. | The situation as regards statistical monitoring has changed since the Court carried out its audit. To improve the clarity and the comparability of the annual reports of Member States on controls made in the bovine sector regarding Community provisions for identification and registration, the Commission adopted Regulation (EC) No 499/2004 amending Regulation (EC) No 1082/2003 as regards the time limit and the model for reporting in the bovine sector. |
| --- | --- |

70.

The situation as regards statistical monitoring has changed since the Court carried out its audit. To improve the clarity and the comparability of the annual reports of Member States on controls made in the bovine sector regarding Community provisions for identification and registration, the Commission adopted Regulation (EC) No 499/2004 amending Regulation (EC) No 1082/2003 as regards the time limit and the model for reporting in the bovine sector.

| 74. | The governing IACS Regulations are very specific regarding irregularities to be penalised by application of aid reductions or exclusions.
  As regards the anomalies given as examples by the Court, Member States should make appropriate recourse to the application of the administrative penalties laid down by Article 10(e) of Council Regulation (EC) No 1760/2000. |
| --- | --- |

74.

The governing IACS Regulations are very specific regarding irregularities to be penalised by application of aid reductions or exclusions.

As regards the anomalies given as examples by the Court, Member States should make appropriate recourse to the application of the administrative penalties laid down by Article 10(e) of Council Regulation (EC) No 1760/2000.

FINDINGS OF THE COURT’S AUDITS IN THE MEMBER STATES VISITED

| 83. | Member States shall ensure that the national database is fully operational since 31 December 1999 and that information on each bovine animal and all holdings, where it has been kept, can be provided at any time. Directive 64/432/EEC requires bovine animals intended for intra-Community trade to be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian including information on the identification of the animals concerned as well as on the holding of destination. In addition for the latter category of animals there shall be a notification from the keeper on the holding from where the animal is moved. |
| --- | --- |

83.

Member States shall ensure that the national database is fully operational since 31 December 1999 and that information on each bovine animal and all holdings, where it has been kept, can be provided at any time. Directive 64/432/EEC requires bovine animals intended for intra-Community trade to be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian including information on the identification of the animals concerned as well as on the holding of destination. In addition for the latter category of animals there shall be a notification from the keeper on the holding from where the animal is moved.

| 87. | Regulation (EC) No 1760/2000 requires each keeper to notify to the competent authority all movements to and from the holding. Furthermore, proper communication of data to the competent authority is an element of the risk analysis, which shall be the basis for the selection of holdings to be inspected in the framework of controls. The Commission has provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate. |
| --- | --- |

87.

Regulation (EC) No 1760/2000 requires each keeper to notify to the competent authority all movements to and from the holding. Furthermore, proper communication of data to the competent authority is an element of the risk analysis, which shall be the basis for the selection of holdings to be inspected in the framework of controls. The Commission has provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate.

| 88. | The definition of keeper in Regulation (EC) No 1760/2000 covers slaughterhouses, which shall therefore be included in the national database. The Commission services raised this issue during the process of recognition of the fully operational character of the French database, and the French authorities undertook among other commitments to ensure that all kinds of movements shall be recorded in the database. FVO has provided recommendations following findings similar to those of the auditors. |
| --- | --- |

88.

The definition of keeper in Regulation (EC) No 1760/2000 covers slaughterhouses, which shall therefore be included in the national database. The Commission services raised this issue during the process of recognition of the fully operational character of the French database, and the French authorities undertook among other commitments to ensure that all kinds of movements shall be recorded in the database. FVO has provided recommendations following findings similar to those of the auditors.

CONCLUSION AND RECOMMENDATIONS

| 92. | As acknowledged by the Court, the Commission submitted a proposal concerning the exchange of information between the national databases, but this proposal was rejected by the Council. Due to the legal vacuum no applicatory decisions can be taken.
  The ANIMO system is a computerised system for exchange of information on consignments of animals traded between Member States. This system will be replaced by Traces, which is a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. Traces will improve the amount and the quality of the information to trace animal movements as well as the exchange of information between national and EU authorities and will provide a system of electronic veterinary certificates. The Commission introduced Traces in April 2004 and a harmonised model certificate and inspection report linked to intra-Community trade in animals and products of animal origin has been laid down by Commission Regulation (EC) No 599/2004. This model certificate includes information on the identification of animals.
  In addition, bovine animals shall be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian according to Directive 64/432/EEC including information on the sanitary status as well as the identification of the animals, when they are dispatched to other Member States.
  Furthermore mutual assistance between the administrative authorities of Member States and cooperation between Member States and the Commission to ensure the correct application of legislation on veterinary and zootechnical matters is covered by Directive 89/608/EEC, which is referred to in Regulation (EC) No 1760/2000, recital 11. |
| --- | --- |

92.

As acknowledged by the Court, the Commission submitted a proposal concerning the exchange of information between the national databases, but this proposal was rejected by the Council. Due to the legal vacuum no applicatory decisions can be taken.

The ANIMO system is a computerised system for exchange of information on consignments of animals traded between Member States. This system will be replaced by Traces, which is a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. Traces will improve the amount and the quality of the information to trace animal movements as well as the exchange of information between national and EU authorities and will provide a system of electronic veterinary certificates. The Commission introduced Traces in April 2004 and a harmonised model certificate and inspection report linked to intra-Community trade in animals and products of animal origin has been laid down by Commission Regulation (EC) No 599/2004. This model certificate includes information on the identification of animals.

In addition, bovine animals shall be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian according to Directive 64/432/EEC including information on the sanitary status as well as the identification of the animals, when they are dispatched to other Member States.

Furthermore mutual assistance between the administrative authorities of Member States and cooperation between Member States and the Commission to ensure the correct application of legislation on veterinary and zootechnical matters is covered by Directive 89/608/EEC, which is referred to in Regulation (EC) No 1760/2000, recital 11.

| 93. | The Commission takes note of the recommendation of the auditors that notifications should be subject to accurate and identical rules in all Member States, but Regulation (EC) No 1760/2000, adopted by the European Parliament and the Council, does not provide for the adoption of detailed rules on the procedure for notification of the keeper to the competent authority.
  The Commission agrees with the recommendation of the auditors with regard to adaptation of the holding register to the activity of the keeper taking into account the technological developments. However, it should be noted that the current legislation provides the option for Member States to use bar codes and the internet.
  The Commission agrees with the recommendation of the auditors with regard to the setting-up procedures for the control of the return of passports to the issuing authority, but Regulation (EC) No 1760/2000 does not provide for the adoption of detailed rules for these procedures. |
| --- | --- |

93.

The Commission takes note of the recommendation of the auditors that notifications should be subject to accurate and identical rules in all Member States, but Regulation (EC) No 1760/2000, adopted by the European Parliament and the Council, does not provide for the adoption of detailed rules on the procedure for notification of the keeper to the competent authority.

The Commission agrees with the recommendation of the auditors with regard to adaptation of the holding register to the activity of the keeper taking into account the technological developments. However, it should be noted that the current legislation provides the option for Member States to use bar codes and the internet.

The Commission agrees with the recommendation of the auditors with regard to the setting-up procedures for the control of the return of passports to the issuing authority, but Regulation (EC) No 1760/2000 does not provide for the adoption of detailed rules for these procedures.

| 94. | The Commission submitted a proposal concerning the exchange of information between the national databases, but this proposal was rejected by the Council. |
| --- | --- |

94.

The Commission submitted a proposal concerning the exchange of information between the national databases, but this proposal was rejected by the Council.

| 95. | There is a need for established transparent criteria and benchmarks based on shared standards. Despite the legal vacuum, the Commission services have started the review and consolidation of the criteria and benchmarks currently used. These benchmarks have already been discussed in several coordination meetings with FVO and in Commission working groups with participation of all Member States. |
| --- | --- |

95.

There is a need for established transparent criteria and benchmarks based on shared standards. Despite the legal vacuum, the Commission services have started the review and consolidation of the criteria and benchmarks currently used. These benchmarks have already been discussed in several coordination meetings with FVO and in Commission working groups with participation of all Member States.

| 96. | Regulation (EC) No 1760/2000 does not provide for renewal of the recognition of the operational character or annual certification of the national databases. It is the responsibility of Member States to have in place an operational national database.
  The system of identification and registration of bovine animals, including the national database, has been subject to inspections by FVO, in particular during the round of inspection missions on traceability carried out in 2002, but also during inspection missions covering issues where animal identification plays an important role. Based on the findings of these missions, FVO has provided recommendations for the necessary actions to be taken by the Member States concerned. |
| --- | --- |

96.

Regulation (EC) No 1760/2000 does not provide for renewal of the recognition of the operational character or annual certification of the national databases. It is the responsibility of Member States to have in place an operational national database.

The system of identification and registration of bovine animals, including the national database, has been subject to inspections by FVO, in particular during the round of inspection missions on traceability carried out in 2002, but also during inspection missions covering issues where animal identification plays an important role. Based on the findings of these missions, FVO has provided recommendations for the necessary actions to be taken by the Member States concerned.

| 97. | The Commission takes note of the recommendation of the auditors to review the rules for controls and sanctions.
  The detailed rules for the application of minimum administrative sanctions are laid down in Regulation (EC) No 494/98 leaving open the possibility for Member States to establish other national administrative or criminal penalties, taking into account the seriousness of infringements.
  The detailed rules for the minimum level of controls are laid down in Regulation (EC) No 1082/2003, replacing Regulation (EC) No 2630/1997.
  The Commission considers that to integrate the identification system with IACS would, given the systems’ different objectives, jeopardise the smooth operation of the animal premiums system and could be open to legal challenges. The IACS concerns itself, inter alia, with animals for which CAP premium has been claimed; therefore the only relevant ‘reconciliation control’ to be made is to ensure that such animals appear in the SIEB.
  The system of identification must provide for the tracing of animals through all movements for veterinary purposes, i.e. a rapid tracing of infected animals when disease outbreaks occur to ensure a speedy and efficient control of the disease.
  In drafting IACS legislation and interpretations thereof, due care has been taken to ensure that aid reductions or exclusions are applied in proportion to the offence and only where appropriate. The Commission believes that regulatory controls should be as practical and efficient as possible, whilst providing the necessary financial safeguards. |
| --- | --- |

97.

The Commission takes note of the recommendation of the auditors to review the rules for controls and sanctions.

The detailed rules for the application of minimum administrative sanctions are laid down in Regulation (EC) No 494/98 leaving open the possibility for Member States to establish other national administrative or criminal penalties, taking into account the seriousness of infringements.

The detailed rules for the minimum level of controls are laid down in Regulation (EC) No 1082/2003, replacing Regulation (EC) No 2630/1997.

The Commission considers that to integrate the identification system with IACS would, given the systems’ different objectives, jeopardise the smooth operation of the animal premiums system and could be open to legal challenges. The IACS concerns itself, inter alia, with animals for which CAP premium has been claimed; therefore the only relevant ‘reconciliation control’ to be made is to ensure that such animals appear in the SIEB.

The system of identification must provide for the tracing of animals through all movements for veterinary purposes, i.e. a rapid tracing of infected animals when disease outbreaks occur to ensure a speedy and efficient control of the disease.

In drafting IACS legislation and interpretations thereof, due care has been taken to ensure that aid reductions or exclusions are applied in proportion to the offence and only where appropriate. The Commission believes that regulatory controls should be as practical and efficient as possible, whilst providing the necessary financial safeguards.

| 98. | First of all, amending the rules would not alter the fact that cows aged over 30 months, which were not subject to the obligations of identification and registration, are still presented at slaughterhouses and could even create a risk of these animals being slaughtered clandestinely.
  Secondly, in the light of the opinion of the ‘Food Safety Authority’, the United Kingdom authorities intend, at a date which has not yet been fixed but will probably be early in 2005, to stop the slaughter of animals over 30 months. |
| --- | --- |

98.

First of all, amending the rules would not alter the fact that cows aged over 30 months, which were not subject to the obligations of identification and registration, are still presented at slaughterhouses and could even create a risk of these animals being slaughtered clandestinely.

Secondly, in the light of the opinion of the ‘Food Safety Authority’, the United Kingdom authorities intend, at a date which has not yet been fixed but will probably be early in 2005, to stop the slaughter of animals over 30 months.

| 99. | The Commission acknowledges that traceability of all bovine animals cannot be absolutely guaranteed. However, given the legal vacuum the efforts of the Commission services have aimed at assisting Member States to increase the reliability of their national databases through the on-going development of benchmarks. Furthermore the introduction of Traces will contribute to ensure the traceability of animals in intra-Community trade. |
| --- | --- |

99.

The Commission acknowledges that traceability of all bovine animals cannot be absolutely guaranteed. However, given the legal vacuum the efforts of the Commission services have aimed at assisting Member States to increase the reliability of their national databases through the on-going development of benchmarks. Furthermore the introduction of Traces will contribute to ensure the traceability of animals in intra-Community trade.

---