# Úřední věstník C 62/12.

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 62 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 4812. března 2005 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 62

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 4812. března 2005

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informace |
| | Rada |
| 2005/C 062/1 | Usnesení Rady ze dne 9. prosince 2004 o na budoucnost informačních a komunikační technologií (ICT) | 1 |
| | Komise |
| 2005/C 062/2 | Směnné kurzy vůči euro | 4 |
| 2005/C 062/3 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Případ č. j. COMP/M.3745 – Severstal/Lucchini) — Případ, který může být posouzen ve zjednodušeném řízení (
  1
  ) | 5 |
| 2005/C 062/4 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  ) | 6 |
| 2005/C 062/5 | Oznámení vlády Malty ze dne 21. ledna 2005 ke směrnici Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (
  1
  ) | 7 |
| 2005/C 062/6 | Oznámení vlády Malty ze dne 21. ledna 2005 ke směrnici Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (
  1
  ) | 8 |
| 2005/C 062/7 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Případ č. j. COMP/M.3743 – DuPont/DDE) — Případ, který může být posouzen ve zjednodušeném řízení (
  1
  ) | 9 |
| 2005/C 062/8 | Státní podpora – Spojené království — Státní podpora č. C 4/2005 (ex NN 57/2004) — Daň z vlastnictví telekomunikační infrastruktury — Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 10 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Informace

Rada

2005/C 062/1

Usnesení Rady ze dne 9. prosince 2004 o na budoucnost informačních a komunikační technologií (ICT)

1

Komise

2005/C 062/2

Směnné kurzy vůči euro

4

2005/C 062/3

Předběžné oznámení o spojení podniků (Případ č. j. COMP/M.3745 – Severstal/Lucchini) — Případ, který může být posouzen ve zjednodušeném řízení (
  1
  )

1

5

2005/C 062/4

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  )

1

6

2005/C 062/5

Oznámení vlády Malty ze dne 21. ledna 2005 ke směrnici Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (
  1
  )

1

7

2005/C 062/6

Oznámení vlády Malty ze dne 21. ledna 2005 ke směrnici Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (
  1
  )

1

8

2005/C 062/7

Předběžné oznámení o spojení podniků (Případ č. j. COMP/M.3743 – DuPont/DDE) — Případ, který může být posouzen ve zjednodušeném řízení (
  1
  )

1

9

2005/C 062/8

Státní podpora – Spojené království — Státní podpora č. C 4/2005 (ex NN 57/2004) — Daň z vlastnictví telekomunikační infrastruktury — Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

10

| | III   Oznámení |
| --- | --- |
| | Komise |
| 2005/C 062/9 | UK-Greenock: Provozování pravidelné letecké dopravy — Nabídkové řízení vyhlášené Irskem podle čl. 4 odst. 1 písm. d) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 na provozování pravidelných leteckých služeb mezi Galway/Na Minnaa Aranskými ostrovy (
  1
  ) | 19 |

III   Oznámení

Komise

2005/C 062/9

UK-Greenock: Provozování pravidelné letecké dopravy — Nabídkové řízení vyhlášené Irskem podle čl. 4 odst. 1 písm. d) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 na provozování pravidelných leteckých služeb mezi Galway/Na Minnaa Aranskými ostrovy (
  1
  )

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Informace

Rada

| 12.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 62/1

---

USNESENÍ RADY

ze dne 9. prosince 2004

o na budoucnost informačních a komunikační technologií (ICT)

(2005/C 62/01)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

vítajíc sdělení Komise o výzvách pro evropskou informační společnost po roce 2005 a sdělení Komise o mobilních širokopásmových službách,

s odkazem na

| 1. | závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady v Lisabonu ve dnech 23. – 24. března 2000; |
| --- | --- |

1.

závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady v Lisabonu ve dnech 23. – 24. března 2000;

| 2. | závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady v červnu roku 2002, které podpořily cíle akčního plánu eEurope 2005; |
| --- | --- |

2.

závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady v červnu roku 2002, které podpořily cíle akčního plánu eEurope 2005;

| 3. | usnesení Rady ze dne 18. února 2003 o provádění akčního plánu eEurope; |
| --- | --- |

3.

usnesení Rady ze dne 18. února 2003 o provádění akčního plánu eEurope;

| 4. | závěry předsednictví z jarního zasedání Evropské rady v roce 2003, vyzývající členské státy EU-15, aby do konce roku 2003 zavedly vnitrostátní strategie v oblasti širokopásmových technologií; |
| --- | --- |

4.

závěry předsednictví z jarního zasedání Evropské rady v roce 2003, vyzývající členské státy EU-15, aby do konce roku 2003 zavedly vnitrostátní strategie v oblasti širokopásmových technologií;

| 5. | závěry Rady ze dne 20. listopadu 2003 o úloze eSprávy (eGovernment) pro budoucnost Evropy; |
| --- | --- |

5.

závěry Rady ze dne 20. listopadu 2003 o úloze eSprávy (eGovernment) pro budoucnost Evropy;

| 6. | závěry předsednictví z jarního zasedání Evropské rady v roce 2004, zdůrazňující potřebu nových strategií v oblasti elektronických komunikací; |
| --- | --- |

6.

závěry předsednictví z jarního zasedání Evropské rady v roce 2004, zdůrazňující potřebu nových strategií v oblasti elektronických komunikací;

| 7. | závěry Rady ze dne 8. března 2004 o posledním vývoji v odvětví elektronických komunikací, které potvrdily důležitost ICT pro hospodářský růst a konkurenceschopnost, |
| --- | --- |

7.

závěry Rady ze dne 8. března 2004 o posledním vývoji v odvětví elektronických komunikací, které potvrdily důležitost ICT pro hospodářský růst a konkurenceschopnost,

| 8. | závěry Rady ze dne 8. března 2004 o hodnocení akčního plánu eEurope v polovině období, které potvrdily platnost cílů eEurope 2005 v souvislosti s rozšířením, |
| --- | --- |

8.

závěry Rady ze dne 8. března 2004 o hodnocení akčního plánu eEurope v polovině období, které potvrdily platnost cílů eEurope 2005 v souvislosti s rozšířením,

| 9. | závěry Rady ze dne 10. června 2004 o přepracování akčního plánu eEurope 2005 a vnitrostátních strategií v oblasti širokopásmových technologií, |
| --- | --- |

9.

závěry Rady ze dne 10. června 2004 o přepracování akčního plánu eEurope 2005 a vnitrostátních strategií v oblasti širokopásmových technologií,

| 10. | závěry předsednictví ze zasedání Evropské Rady ve dnech 4. – 5. listopadu 2004, které uvítaly zprávu pracovní skupiny na vysoké úrovni, které předsedá Wim Kok, |
| --- | --- |

10.

závěry předsednictví ze zasedání Evropské Rady ve dnech 4. – 5. listopadu 2004, které uvítaly zprávu pracovní skupiny na vysoké úrovni, které předsedá Wim Kok,

| 11. | orientační body setkání na vysoké úrovni ve dnech 29. – 30. září 2004 o pohledu na budoucnost ICT; |
| --- | --- |

11.

orientační body setkání na vysoké úrovni ve dnech 29. – 30. září 2004 o pohledu na budoucnost ICT;

uznávajíc, že,

| 1. | k dosažení Lisabonských cílů z března roku 2000 je zřejmá potřeba vyhodnotit politiky na evropské a vnitrostátní úrovni a v případě nutnosti je vylepšit, aby se zrychlilo důsledné zavádění a rozmísťování ICT v celé společnosti; |
| --- | --- |

1.

k dosažení Lisabonských cílů z března roku 2000 je zřejmá potřeba vyhodnotit politiky na evropské a vnitrostátní úrovni a v případě nutnosti je vylepšit, aby se zrychlilo důsledné zavádění a rozmísťování ICT v celé společnosti;

| 2. | odvětví ICT je samo o sobě jednou z hlavních oblastí hospodářství, zahrnující informační technologie, elektronickou komunikaci a audiovizuální odvětví, přičemž má značný potenciál budoucího růstu a ovlivňuje téměř všechny ostatní hospodářské činnosti; |
| --- | --- |

2.

odvětví ICT je samo o sobě jednou z hlavních oblastí hospodářství, zahrnující informační technologie, elektronickou komunikaci a audiovizuální odvětví, přičemž má značný potenciál budoucího růstu a ovlivňuje téměř všechny ostatní hospodářské činnosti;

| 3. | využívání ICT má přímo a výrazně ovlivňuje produktivitu a konkurenceschopnost evropského hospodářství; |
| --- | --- |

3.

využívání ICT má přímo a výrazně ovlivňuje produktivitu a konkurenceschopnost evropského hospodářství;

| 4. | ICT jsou v celé Evropě cenným nástrojem pro povzbuzování sociální a geografické soudržnosti, jakož i občanství, nástrojem podpory kulturních identit, sociálního začlenění a vícejazyčnosti a nástrojem transparentnosti a společenské angažovanosti; |
| --- | --- |

4.

ICT jsou v celé Evropě cenným nástrojem pro povzbuzování sociální a geografické soudržnosti, jakož i občanství, nástrojem podpory kulturních identit, sociálního začlenění a vícejazyčnosti a nástrojem transparentnosti a společenské angažovanosti;

| 5. | komplexní a všezahrnující politiky v oblasti ICT mohou výrazně přispět k cílům EU v oblasti hospodářského růstu, produktivity a konkurenceschopnosti vytvářením kvalitních pracovních míst, zlepšováním celkové hospodářské výkonnosti, modernizací veřejných služeb a podporou modernizovaných obchodních postupů ve veřejném i v soukromém sektoru, |
| --- | --- |

5.

komplexní a všezahrnující politiky v oblasti ICT mohou výrazně přispět k cílům EU v oblasti hospodářského růstu, produktivity a konkurenceschopnosti vytvářením kvalitních pracovních míst, zlepšováním celkové hospodářské výkonnosti, modernizací veřejných služeb a podporou modernizovaných obchodních postupů ve veřejném i v soukromém sektoru,

| 6. | tyto politiky by se měly vytvářet v trvalém dialogu veřejných orgánů, soukromého sektoru a jiných zainteresovaných stran, aby bylo možné reagovat na nový vývoj v oblasti ICT; |
| --- | --- |

6.

tyto politiky by se měly vytvářet v trvalém dialogu veřejných orgánů, soukromého sektoru a jiných zainteresovaných stran, aby bylo možné reagovat na nový vývoj v oblasti ICT;

| 7. | inovační a konkurenceschopné odvětví ICT by bylo pro EU přínosem na rychle se vyvíjejících globálních trzích se stále větší mírou konkurence, |
| --- | --- |

7.

inovační a konkurenceschopné odvětví ICT by bylo pro EU přínosem na rychle se vyvíjejících globálních trzích se stále větší mírou konkurence,

SE DOMNÍVÁ, že pro komplexní a všezahrnující politiky ICT jsou důležité tyto body:

Vynikající odvětví ICT a inovační podniky

| — | dále investovat do spolehlivého výzkumu a vývoje ICT ve veřejném i soukromém sektoru, zvyšovat úroveň výzkumu a vývoje v Evropě vytvářením příznivého vědeckého, finančního a podnikatelského prostředí, |
| --- | --- |

—

dále investovat do spolehlivého výzkumu a vývoje ICT ve veřejném i soukromém sektoru, zvyšovat úroveň výzkumu a vývoje v Evropě vytvářením příznivého vědeckého, finančního a podnikatelského prostředí,

| — | prosazovat podpůrné prostředí, které stimuluje volný pohyb poznatků a inovací a v kterém se výsledky výzkumu přenášejí do aplikací a výrobků s přidanou hodnotou, |
| --- | --- |

—

prosazovat podpůrné prostředí, které stimuluje volný pohyb poznatků a inovací a v kterém se výsledky výzkumu přenášejí do aplikací a výrobků s přidanou hodnotou,

| — | podporovat, zejména v rámci malých a středních podniků, účinné zavádění nových elektronických obchodních procesů a přijímání nových obchodních modelů za účelem využití potenciálu ICT. |
| --- | --- |

—

podporovat, zejména v rámci malých a středních podniků, účinné zavádění nových elektronických obchodních procesů a přijímání nových obchodních modelů za účelem využití potenciálu ICT.

ICT pro občany a zkušenosti s využíváním ICT

| — | podporovat přístup ke službám ICT a jejich dostupnost pro všechny, mimo jiné zvyšováním povědomí o potenciálních přínosech ICT a povzbuzováním neustálého zlepšování uživatelsky vstřícných technologií, a tak nadále věnovat pozornost problému zaostávání v oblasti digitálních technologií, |
| --- | --- |

—

podporovat přístup ke službám ICT a jejich dostupnost pro všechny, mimo jiné zvyšováním povědomí o potenciálních přínosech ICT a povzbuzováním neustálého zlepšování uživatelsky vstřícných technologií, a tak nadále věnovat pozornost problému zaostávání v oblasti digitálních technologií,

| — | propagovat opatření, jako je elektronické vzdělávání, pro další rozvoj elektronických dovedností pro všechny, zejména s ohledem na stárnoucí populaci, různost pohlaví, etnického a společenského původu, aby měli všichni možnost plně využívat výhody informační společnosti, |
| --- | --- |

—

propagovat opatření, jako je elektronické vzdělávání, pro další rozvoj elektronických dovedností pro všechny, zejména s ohledem na stárnoucí populaci, různost pohlaví, etnického a společenského původu, aby měli všichni možnost plně využívat výhody informační společnosti,

| — | dále začleňovat ICT na pracovišti tak, aby se zvyšovala produktivita a kvalita práce, jakož i posilovat složku ICT při odborné přípravě, |
| --- | --- |

—

dále začleňovat ICT na pracovišti tak, aby se zvyšovala produktivita a kvalita práce, jakož i posilovat složku ICT při odborné přípravě,

| — | nalézt strategická řešení problému migrace pracovních míst, mimo jiné podporou přizpůsobivosti pracovníků a podniků, jakož i pružnosti spojené s bezpečností na trhu práce. |
| --- | --- |

—

nalézt strategická řešení problému migrace pracovních míst, mimo jiné podporou přizpůsobivosti pracovníků a podniků, jakož i pružnosti spojené s bezpečností na trhu práce.

ICT pro veřejné služby

| — | dohodnout a zavést, pokud je to vhodné i na evropské úrovni, integrované přístupy využívání různých aplikací eSprávy, zejména povzbuzováním spolupráce a výměny osvědčených postupů, |
| --- | --- |

—

dohodnout a zavést, pokud je to vhodné i na evropské úrovni, integrované přístupy využívání různých aplikací eSprávy, zejména povzbuzováním spolupráce a výměny osvědčených postupů,

| — | vypracovat komplexní přístup, s ohledem na potřebu organizačního přizpůsobení, jež by využíval možnosti nabízené ICT k dosažení výkonnějšího a efektivnějšího veřejného sektoru, v rámci kterého se služby on-line přizpůsobí potřebám podniků a občanů a sníží se administrativní zatížení, zejména s ohledem na přeshraniční evropské služby, |
| --- | --- |

—

vypracovat komplexní přístup, s ohledem na potřebu organizačního přizpůsobení, jež by využíval možnosti nabízené ICT k dosažení výkonnějšího a efektivnějšího veřejného sektoru, v rámci kterého se služby on-line přizpůsobí potřebám podniků a občanů a sníží se administrativní zatížení, zejména s ohledem na přeshraniční evropské služby,

| — | vyvinout celoevropské služby v oblasti e-Zdraví a věnovat přitom zvláštní pozornost otázkám standardizace a interoperability s cílem optimalizace léčby a péče pacientům. |
| --- | --- |

—

vyvinout celoevropské služby v oblasti e-Zdraví a věnovat přitom zvláštní pozornost otázkám standardizace a interoperability s cílem optimalizace léčby a péče pacientům.

Obsah a vývoj výrobků a služeb

| — | podporovat vývoj a šíření bohatého a tvůrčího obsahu, například pobízením k opětovnému využití informací z veřejného sektoru, |
| --- | --- |

—

podporovat vývoj a šíření bohatého a tvůrčího obsahu, například pobízením k opětovnému využití informací z veřejného sektoru,

| — | odstraňovat, pokud je to vhodné, omezení bránící dostupnosti obsahu na různých platformách, například podporováním vyhledávání praktických řešení v oblasti řízení digitálních práv, |
| --- | --- |

—

odstraňovat, pokud je to vhodné, omezení bránící dostupnosti obsahu na různých platformách, například podporováním vyhledávání praktických řešení v oblasti řízení digitálních práv,

| — | napomáhat vzniku nových služeb v rámci rozšířeného vnitřního trhu posilováním příznivého regulačního prostředí, jež zohledňuje nový vývoj, jako jsou například technické inovace, |
| --- | --- |

—

napomáhat vzniku nových služeb v rámci rozšířeného vnitřního trhu posilováním příznivého regulačního prostředí, jež zohledňuje nový vývoj, jako jsou například technické inovace,

| — | na základě rostoucího množství aplikací ICT vytvořit příznivé prostředí umožňující průmyslu a veřejnému sektoru vyvinout na evropské i celosvětové úrovni efektivní a interoperabilní řešení, zejména pro elektronické platby, ověřování pravosti, řízení uživatelských profilů (identity management), jakož i bezpečnost. |
| --- | --- |

—

na základě rostoucího množství aplikací ICT vytvořit příznivé prostředí umožňující průmyslu a veřejnému sektoru vyvinout na evropské i celosvětové úrovni efektivní a interoperabilní řešení, zejména pro elektronické platby, ověřování pravosti, řízení uživatelských profilů (identity management), jakož i bezpečnost.

Vývoj sítí

| — | zajistit pro elektronické komunikace důsledné a efektivní regulační prostředí, které stimuluje soutěživost, investice a inovace, |
| --- | --- |

—

zajistit pro elektronické komunikace důsledné a efektivní regulační prostředí, které stimuluje soutěživost, investice a inovace,

| — | podporovat tvorbu a využívaní otevřených norem a posilovat interoperabilitu sítí a služeb, |
| --- | --- |

—

podporovat tvorbu a využívaní otevřených norem a posilovat interoperabilitu sítí a služeb,

| — | s ohledem na zásadu technologické neutrality napomáhat širšímu využívání a dostupnosti širokopásmových technologií, zejména podporováním konkurenčních platforem a interoperabilních sítí; |
| --- | --- |

—

s ohledem na zásadu technologické neutrality napomáhat širšímu využívání a dostupnosti širokopásmových technologií, zejména podporováním konkurenčních platforem a interoperabilních sítí;

| — | pokračovat ve vyhodnocování různých modelů řízení spektra za účelem pružnějšího a účinnějšího využití spektra na evropské a celosvětové úrovni a zohledňovat přitom vývoj nových a inovačních technologií, jakož i metodik využívajících tržní mechanizmy. |
| --- | --- |

—

pokračovat ve vyhodnocování různých modelů řízení spektra za účelem pružnějšího a účinnějšího využití spektra na evropské a celosvětové úrovni a zohledňovat přitom vývoj nových a inovačních technologií, jakož i metodik využívajících tržní mechanizmy.

Důvěra a bezpečnost

| — | Vyvinout jednotný přístup zaměřený na všechny důležité oblasti týkající se důvěry, dále posilovat kulturu bezpečnosti sítí a informací za účelem podpory spolehlivé a efektivní elektronické komunikace a přispění k rozvoji bezpečných transevropských služeb, |
| --- | --- |

—

Vyvinout jednotný přístup zaměřený na všechny důležité oblasti týkající se důvěry, dále posilovat kulturu bezpečnosti sítí a informací za účelem podpory spolehlivé a efektivní elektronické komunikace a přispění k rozvoji bezpečných transevropských služeb,

| — | ve spolupráci se všemi zainteresovanými osobami, jakož i na mezinárodní úrovni, navrhnout opatření pro boj proti nedovolenému, škodlivému a nevyžádanému obsahu na internetu, zejména pokud jde o děti, jakož i proti nevyžádanému zasílání elektronické pošty, |
| --- | --- |

—

ve spolupráci se všemi zainteresovanými osobami, jakož i na mezinárodní úrovni, navrhnout opatření pro boj proti nedovolenému, škodlivému a nevyžádanému obsahu na internetu, zejména pokud jde o děti, jakož i proti nevyžádanému zasílání elektronické pošty,

| — | zajistit dostatečnou úroveň bezpečnosti sítí a informací pro zavádění a využívání nových služeb a řádné fungování jiných infrastruktur závislých na ICT a přitom brát ohled na aspekty důvěry a soukromí. |
| --- | --- |

—

zajistit dostatečnou úroveň bezpečnosti sítí a informací pro zavádění a využívání nových služeb a řádné fungování jiných infrastruktur závislých na ICT a přitom brát ohled na aspekty důvěry a soukromí.

VYZÝVÁ ČLENSKÉ STÁTY, aby aktivně zhodnotily a posílily své strategické zaměření a činnost v oblasti provádění opatření za účelem přispění k novému programu pro informační společnost do roku 2010.

VYZÝVÁ KOMISI, aby

| 1. | pokračovala v monitorování regulačního rámce v souvislosti se současným a budoucím technologickým a tržním vývojem a podle potřeby předložila návrhy pro zachování vhodného regulačního prostředí, které usnadňuje efektivní hospodářskou soutěž a přispívá k růstu investic, tvorbě inovací, nových služeb a ke snižování cen, |
| --- | --- |

1.

pokračovala v monitorování regulačního rámce v souvislosti se současným a budoucím technologickým a tržním vývojem a podle potřeby předložila návrhy pro zachování vhodného regulačního prostředí, které usnadňuje efektivní hospodářskou soutěž a přispívá k růstu investic, tvorbě inovací, nových služeb a ke snižování cen,

| 2. | analyzovala konkurenceschopnost odvětví ICT a aby s ohledem na vliv ICT na evropské hospodářství zahájila přípravné práce na pokračování Akčního plánu eEurope 2005, které představují významnou součást nového programu pro informační společnost po roce 2005, |
| --- | --- |

2.

analyzovala konkurenceschopnost odvětví ICT a aby s ohledem na vliv ICT na evropské hospodářství zahájila přípravné práce na pokračování Akčního plánu eEurope 2005, které představují významnou součást nového programu pro informační společnost po roce 2005,

| 3. | zohlednila význam ICT v nadcházejícím návrhu příštího rámcového výzkumného programu. |
| --- | --- |

3.

zohlednila význam ICT v nadcházejícím návrhu příštího rámcového výzkumného programu.

VYZÝVÁ PRŮMYSL, aby dále zásoboval trh novými inovačními aplikacemi a službami ICT a vytvářel přitažlivý nový obsah, který mimo jiné těží z evropské kulturní rozmanitosti a vícejazyčnosti.

VYZÝVÁ VŠECHNY ZAINTERESOVANÉ STRANY, aby pokračovaly v začleňování ICT do svých činností, aby mohly výhody plynoucí z ICT plně využít.

PŘEDKLÁDÁ toto usnesení jako svůj příspěvek do diskuse o hodnocení Lisabonské strategie v polovině období na jarním zasedání Evropské rady v roce 2005.

---

Komise

| 12.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 62/4 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 62/4

---

Směnné kurzy vůči euro (1)

11. března 2005

(2005/C 62/02)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3416 |
| JPY | japonský jen | 139,67 |
| DKK | dánská koruna | 7,4462 |
| GBP | britská libra | 0,69865 |
| SEK | švédská koruna | 9,0630 |
| CHF | švýcarský frank | 1,5500 |
| ISK | islandská koruna | 79,27 |
| NOK | norská koruna | 8,177 |
| BGN | bulharský lev | 1,9559 |
| CYP | kyperská libra | 0,5825 |
| CZK | česká koruna | 29,475 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 243,20 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6960 |
| MTL | maltská lira | 0,4330 |
| PLN | polský zlotý | 3,9519 |
| ROL | rumunský lei | 35 885 |
| SIT | slovinský tolar | 239,72 |
| SKK | slovenská koruna | 37,649 |
| TRY | turecká lira | 1,7002 |
| AUD | australský dolar | 1,6944 |
| CAD | kanadský dolar | 1,6176 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,4638 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,8173 |
| SGD | singapurský dolar | 2,1733 |
| KRW | jihokorejský won | 1 342,14 |
| ZAR | jihoafrický rand | 7,8354 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3416

JPY

japonský jen

139,67

DKK

dánská koruna

7,4462

GBP

britská libra

0,69865

SEK

švédská koruna

9,0630

CHF

švýcarský frank

1,5500

ISK

islandská koruna

79,27

NOK

norská koruna

8,177

BGN

bulharský lev

1,9559

CYP

kyperská libra

0,5825

CZK

česká koruna

29,475

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

243,20

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6960

MTL

maltská lira

0,4330

PLN

polský zlotý

3,9519

ROL

rumunský lei

35 885

SIT

slovinský tolar

239,72

SKK

slovenská koruna

37,649

TRY

turecká lira

1,7002

AUD

australský dolar

1,6944

CAD

kanadský dolar

1,6176

HKD

hongkongský dolar

10,4638

NZD

novozélandský dolar

1,8173

SGD

singapurský dolar

2,1733

KRW

jihokorejský won

1 342,14

ZAR

jihoafrický rand

7,8354

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 12.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 62/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 62/5

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Případ č. j. COMP/M.3745 – Severstal/Lucchini)

Případ, který může být posouzen ve zjednodušeném řízení

(2005/C 62/03)

(Text s významem pro EHP)

| 1. | Komise obdržela dne 4. března 2005 oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik ZAO Severstal Group („Severstal“, Rusko) ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady získává na základě nákupu akcií kontrolu nad celým podnikem Lucchini SpA („Lucchini“, Itálie). |
| --- | --- |

1.

Komise obdržela dne 4. března 2005 oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik ZAO Severstal Group („Severstal“, Rusko) ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady získává na základě nákupu akcií kontrolu nad celým podnikem Lucchini SpA („Lucchini“, Itálie).

| 2. | Předmět podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Severstal: především metalurgie a distribuce, včetně řady dalších aktivit, např. bankovnictví, pojišťovnictví a další obory, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmět podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Severstal: především metalurgie a distribuce, včetně řady dalších aktivit, např. bankovnictví, pojišťovnictví a další obory,

| — | podniku Lucchini: výroba a prodej ocelářských výrobků. |
| --- | --- |

—

podniku Lucchini: výroba a prodej ocelářských výrobků.

| 3. | Komise po předběžném přezkoumání zjistila, že se na oznamovanou transakci vztahuje nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. Podle oznámení Komise o zjednodušeném řízení pro posuzování některých spojení podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tento případ může být posouzen v řízení dle tohoto oznámení. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném přezkoumání zjistila, že se na oznamovanou transakci vztahuje nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. Podle oznámení Komise o zjednodušeném řízení pro posuzování některých spojení podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tento případ může být posouzen v řízení dle tohoto oznámení.

| 4. | Komise vyzývá dotčené třetí strany, aby Komisi předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů od zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou, s uvedením čísla jednacího COMP/M.3745 – Severstal/Lucchini, na následující adresu:





  Evropská komise |
| --- | --- |
| Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž |
| Evidence fúzí |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komise vyzývá dotčené třetí strany, aby Komisi předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů od zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou, s uvedením čísla jednacího COMP/M.3745 – Severstal/Lucchini, na následující adresu:

Evropská komise

Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž

Evidence fúzí

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Přístupné na webových stránkách GŘ pro hospodářskou soutěž:

http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation/consultation/simplified_tru.pdf.

---

| 12.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 62/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 62/6

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(2005/C 62/04)

(Text s významem pro EHP)

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát [region]: Itálie

Podpora č.: N 584/2003

Název: Prodloužení dodací lhůty v případě dvou lodí TP typu ro-ro (čísla C.209 a C.210)

Cíl [sektor]: stavba lodí

Právní základ: Articolo 2 della Legge n. 522 del 28.12.1999

Míra podpory nebo částka: 9 %

Další informace:: Závazné znění rozhodnutí, z něhož byly odstraněny veškeré důvěrné informace, je k dispozici na internetové adrese

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids

---

| 12.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 62/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 62/7

---

Oznámení vlády Malty ze dne 21. ledna 2005 ke směrnici Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (1)

(2005/C 62/05)

(Text s významem pro EHP)

Podle článku 10 směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků oznamuje Republika Malta Evropské komisi, že jediným příslušným orgánem je Ministerstvo zdrojů a infrastruktury Republiky Malta (Ministry for Resources and Infrastructure of the Republic of Malta), blok B, Floriana CMR 02, Malta.

Podle čl. 5 odst. 1 směrnice 94/22/ES oznamuje Ministerstvo zdrojů a infrastruktury Republiky Malta, že při udělování povolení jsou používána tato kritéria:

| a) | finanční zdroje žadatele; |
| --- | --- |

a)

finanční zdroje žadatele;

| b) | odborná způsobilost a zkušenosti žadatele; |
| --- | --- |

b)

odborná způsobilost a zkušenosti žadatele;

| c) | pracovní program navržený žadatelem; |
| --- | --- |

c)

pracovní program navržený žadatelem;

| d) | popřípadě předchozí výkony žadatele v rámci případných jiných předchozích povolení; a |
| --- | --- |

d)

popřípadě předchozí výkony žadatele v rámci případných jiných předchozích povolení; a

| e) | je-li povolení nabídnuto k prodeji, cena, kterou je subjekt ochoten zaplatit za získání povolení. |
| --- | --- |

e)

je-li povolení nabídnuto k prodeji, cena, kterou je subjekt ochoten zaplatit za získání povolení.

Podle čl. 5 odst. 2 směrnice 94/22/ES jsou informace o podmínkách a požadavcích pro výkon činnosti nebo její ukončení, které se vztahují na každý druh povolení, uvedeny v modelu ESA (2001) a modelu PSC (2001) zveřejněných Odborem ropného průzkumu (Oil Exploration Department) Ministerstva zdrojů a infrastruktury, blok B, Floriana CMR 02, Malta. Předmětné informace nemusí nutně platit v případě stanoveném v čl. 3 odst. 2 písm. a) směrnice 94/22/ES.

---

(1)  Úř. věst. L 164, 30.6.1994, s. 3.

---

| 12.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 62/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 62/8

---

Oznámení vlády Malty ze dne 21. ledna 2005 ke směrnici Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (1)

(2005/C 62/06)

(Text s významem pro EHP)

Podle čl. 3 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků oznamuje Ministerstvo zdrojů a infrastruktury Republiky Malta (Ministry for Resources and Infrastructure of the Republic of Malta), že pro následující oblasti (nebo jejich části) v maltských vodách může být uděleno stálé povolení na základě licence k průzkumu nebo licence k průzkumu a těžbě:

| i) | Oblast 1 |
| --- | --- |

i)

Oblast 1

| ii) | Oblast 3 (s výjimkou níže uvedených bloků) |
| --- | --- |

ii)

Oblast 3 (s výjimkou níže uvedených bloků)

| iii) | Oblast 4 (s výjimkou níže uvedeného bloku) |
| --- | --- |

iii)

Oblast 4 (s výjimkou níže uvedeného bloku)

| iv) | Oblast 6 |
| --- | --- |

iv)

Oblast 6

Následující oblasti/bloky jsou již předmětem povolení uděleného před 1. květnem 2004 a do dalšího oznámení nejsou k dispozici.

| i) | Oblast 2 |
| --- | --- |

i)

Oblast 2

| ii) | Blok 4 a blok 5 oblasti 3 |
| --- | --- |

ii)

Blok 4 a blok 5 oblasti 3

| iii) | Blok 3 oblasti 4 |
| --- | --- |

iii)

Blok 3 oblasti 4

| iv) | Oblast 5 |
| --- | --- |

iv)

Oblast 5

| v) | Oblast 7 |
| --- | --- |

v)

Oblast 7

Žadatelé musí poskytnout informace požadované v tiskopise zveřejněném v Petroleum (Production) Regulations z roku 2001 (právní oznámení 320 z roku 2001, 1. prosince 2001).

Oblasti/bloky, pro něž je možné udělit povolení, jakož i oblasti/bloky, které jsou již předmětem povolení, jsou vymezeny zeměpisnými souřadnicemi, které je možné získat spolu s dalšími informacemi od Odboru ropného průzkumu (Oil Exploration Department) Ministerstva zdrojů a infrastruktury, blok B, Floriana CMR 02, Malta, na telefonním čísle (356) 21 23 79 21.

---

(1)  Úř. věst. L 164, 30.6.1994, s. 3.

---

| 12.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 62/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 62/9

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Případ č. j. COMP/M.3743 – DuPont/DDE)

Případ, který může být posouzen ve zjednodušeném řízení

(2005/C 62/07)

(Text s významem pro EHP)

| 1. | Komise obdržela dne 4. března 2005 oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 a na základě postoupení dle čl. 4 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik E.I. du Pont de Nemours and Company („DuPont“, USA) ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady získává na základě nákupu akcií kontrolu nad částmi podniku DuPont Dow Elastomers L.L.C. („DDE“, USA). |
| --- | --- |

1.

Komise obdržela dne 4. března 2005 oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 a na základě postoupení dle čl. 4 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik E.I. du Pont de Nemours and Company („DuPont“, USA) ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady získává na základě nákupu akcií kontrolu nad částmi podniku DuPont Dow Elastomers L.L.C. („DDE“, USA).

| 2. | Předmět podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku DuPont: celosvětový diverzifikovaný koncern podnikající v řadě sektorů, včetně zemědělství, potravinářství, elektronika, komunikace, bezpečnost a ochrana, bydlení a výstavba a doprava, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmět podnikání příslušných podniků je:

—

podniku DuPont: celosvětový diverzifikovaný koncern podnikající v řadě sektorů, včetně zemědělství, potravinářství, elektronika, komunikace, bezpečnost a ochrana, bydlení a výstavba a doprava,

| — | podniku DDE: výzkum a vývoj, výroba a prodej eleastomerů. |
| --- | --- |

—

podniku DDE: výzkum a vývoj, výroba a prodej eleastomerů.

| 3. | Komise po předběžném přezkoumání zjistila, že se na oznamovanou transakci vztahuje nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. Podle oznámení Komise o zjednodušeném řízení pro posuzování některých spojení podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tento případ může být posouzen v řízení dle tohoto oznámení. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném přezkoumání zjistila, že se na oznamovanou transakci vztahuje nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. Podle oznámení Komise o zjednodušeném řízení pro posuzování některých spojení podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tento případ může být posouzen v řízení dle tohoto oznámení.

| 4. | Komise vyzývá dotčené třetí strany, aby Komisi předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů od zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou, s uvedením čísla jednacího COMP/M.3743 – DuPont/DDE, na následující adresu:





  Evropská komise |
| --- | --- |
| Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž |
| Evidence fúzí |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komise vyzývá dotčené třetí strany, aby Komisi předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů od zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou, s uvedením čísla jednacího COMP/M.3743 – DuPont/DDE, na následující adresu:

Evropská komise

Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž

Evidence fúzí

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Přístupné na webových stránkách GŘ pro hospodářskou soutěž:

http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation/consultation/simplified_tru.pdf.

---

| 12.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 62/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 62/10

---

STÁTNÍ PODPORA – SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ

Státní podpora č. C 4/2005 (ex NN 57/2004)

Daň z vlastnictví telekomunikační infrastruktury

Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(2005/C 62/08)

(Text s významem pro EHP)

Dopisem ze dne 19. ledna 2005 reprodukovaném v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Spojenému království své rozhodnutí zahájit ve věci výše uvedené podpory/opatření řízení stanovené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

Účastníci řízení mohou zaslat své připomínky k opatření, ohledně něhož Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, Evropské komisi na adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State-Aid Registry |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State-Aid Registry

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 12 42

Tyto připomínky budou sděleny Spojenému království. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně, s uvedením důvodů, požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

Postup

V únoru 2004 telekomunikační operátor ve Spojeném království Vtesse Networks Ltd podal stížnost ohledně údajné státní podpory v podobě preferenčního daňového zacházení se společností British Telecom Plc (dále jen „BT“), stávajícím telekomunikačním operátorem. Na základě této stížnosti Komise požádala orgány Spojeného království o informace a obdržela odpověď v dubnu 2004.

Popis opatření, kvůli němuž Komise zahajuje řízení

Opatření se týká daně vybírané ve Spojeném království z obchodního majetku, včetně telekomunikační infrastruktury. Hlavním předpisem upravujícím tento daňový režim v Anglii a Walesu je Local Government Finance Act z roku 1988. Podle tohoto zákona se daňová povinnost vypočítá použitím sazby daně na daňový základ určený oceněním hodnoty aktiv. Sazba daně se stanovuje každý rok a je shodná pro všechny telekomunikační operátory. Daňový základ každého operátora však stanoví Valuation Office Agency, výkonná agentura ústřední vlády, která používá různé metody oceňování a proti jejímuž rozhodnutí se lze odvolat. Agentura používá určité metody pro ocenění aktiv společností BT a Kingston Communication (provozovatel v oblasti Hull), ale na ocenění aktiv stěžovatele a ostatních konkurenčních poskytovatelů telekomunikačních služeb používá jinou metodu. Zdá se, že používání různých metod vede k různému a nepoměrnému daňovému zatížení společností soutěžících na telekomunikačním trhu.

Posouzení

Podle sdělení Komise o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti (Úř. věst. C 384/3-9 ze dne 10.12.98) mohou daňové výhody omezené na některé typy podniků představovat státní podporu, pokud zvýhodňují některé podniky nebo produkci některého zboží. Snížení daňového základu, a v důsledku toho i výše daní, které jsou povinny odvést BT a Kingston, uděluje těmto podnikům selektivní výhodu tím, že snižuje náklady, které by musely vynaložit při běžném chodu svého podniku. Telekomunikační trh Spojeného království byl otevřen hospodářské soutěži, takže výhody poskytované společnostem BT a Kingston Communications mohou narušit hospodářskou soutěž a mít dopad na obchod. Zdá se, že jsou splněny podmínky pro označení opatření za státní podporu podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

Komise proto v této fázi řízení dospěla k závěru, že orgány Spojeného království možná udělily společnostem BT a Kingston Communications státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 ES. Přestože existence podpory může být vyloučena, pokud je různé zacházení odůvodněno povahou a obecným uspořádáním systému, Komise v tomto případě pochybuje, že by bylo možné opatření odůvodnit přirozenými rysy a vnitřní logikou daňového systému.

Zdá se, že se nepoužijí odchylky stanovené v čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES. S ohledem na pochybnosti o slučitelnosti podpory s ohledem na Smlouvu o ES se Komise rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. Podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 může být od příjemce požadováno vrácení všech protiprávních podpor.

ZNĚNÍ DOPISU

| „1. | The Commission wishes to inform the United Kingdom that, having examined the information supplied by your authorities in relation to the measure referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty. |
| --- | --- |

„1.

The Commission wishes to inform the United Kingdom that, having examined the information supplied by your authorities in relation to the measure referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty.

1.   PROCEDURE

| 2. | On 17 February 2004 (A/31115) the Commission registered a complaint from Vtesse Networks Ltd (‚Vtesse‘), a UK telecommunications operator, concerning alleged preferential tax treatment in favour of British Telecom plc (‚BT‘), the incumbent telecommunications operator. Additional information was received from the complainant on 23 March 2004, 29 March 2004, 30 March 2004, 30 June 2004, 1 July 2004, 27 July 2004 and 11 October 2004. A meeting with the complainant was held on 30 June 2004 to further clarify the technical details of the information submitted. |
| --- | --- |

2.

On 17 February 2004 (A/31115) the Commission registered a complaint from Vtesse Networks Ltd (‚Vtesse‘), a UK telecommunications operator, concerning alleged preferential tax treatment in favour of British Telecom plc (‚BT‘), the incumbent telecommunications operator. Additional information was received from the complainant on 23 March 2004, 29 March 2004, 30 March 2004, 30 June 2004, 1 July 2004, 27 July 2004 and 11 October 2004. A meeting with the complainant was held on 30 June 2004 to further clarify the technical details of the information submitted.

| 3. | The Commission also received on 28 April 2004 (A/33044) a letter from the UK Competitive Telecommunications Association (‚UKCTA‘), a trade association representing the interests of fixed-line telecommunications companies competing with BT, substantiating some of the issues brought forward by the complaint. |
| --- | --- |

3.

The Commission also received on 28 April 2004 (A/33044) a letter from the UK Competitive Telecommunications Association (‚UKCTA‘), a trade association representing the interests of fixed-line telecommunications companies competing with BT, substantiating some of the issues brought forward by the complaint.

| 4. | On 16 March 2004 (D/51920) the Commission sent a request for information to the UK, which was answered on 23 April 2004 (A/32924). The UK authorities submitted additional information on 11 October 2004 (A/37753). |
| --- | --- |

4.

On 16 March 2004 (D/51920) the Commission sent a request for information to the UK, which was answered on 23 April 2004 (A/32924). The UK authorities submitted additional information on 11 October 2004 (A/37753).

| 5. | Finally, the Commission has received letters dated 19 November 2004 (A/38972) and 30 November 2004 (A/39285) from BT submitting their views on the issue. |
| --- | --- |

5.

Finally, the Commission has received letters dated 19 November 2004 (A/38972) and 30 November 2004 (A/39285) from BT submitting their views on the issue.

2.   BACKGROUND

2.1.   Rating system

| 6. | ‚Business rates‘ are a UK property tax levied on non-domestic property (1). Its aim is to contribute towards the cost of services provided by Local Authorities (2). The primary regulation on non-domestic rating in England and Wales is the Local Government Finance Act (‚LGFA‘) 1988 (3). In addition, a number of statutory instruments govern the implementation of the system. |
| --- | --- |

6.

‚Business rates‘ are a UK property tax levied on non-domestic property (1). Its aim is to contribute towards the cost of services provided by Local Authorities (2). The primary regulation on non-domestic rating in England and Wales is the Local Government Finance Act (‚LGFA‘) 1988 (3). In addition, a number of statutory instruments govern the implementation of the system.

| 7. | Most properties are entered on so-called ‚Local Rating Lists‘, i.e. the rating lists of the authorities in whose territory the properties are located. However, since properties such as telecommunications infrastructure extend beyond the boundaries of a single local authority, their valuations are typically entered on the so-called ‚Central Rating List‘, which exists for England and Wales (4). The rate payments made are then redistributed to the local authorities in proportion to their populations. |
| --- | --- |

7.

Most properties are entered on so-called ‚Local Rating Lists‘, i.e. the rating lists of the authorities in whose territory the properties are located. However, since properties such as telecommunications infrastructure extend beyond the boundaries of a single local authority, their valuations are typically entered on the so-called ‚Central Rating List‘, which exists for England and Wales (4). The rate payments made are then redistributed to the local authorities in proportion to their populations.

| 8. | The tax rate, the so called ‚multiplier‘, which applies equally to all business properties, is determined annually by the Secretary of State (5) and applies equally to all operators. It was set at 44,4 % of the rateable hereditament (6) for the fiscal year 2003/4 (7). |
| --- | --- |

8.

The tax rate, the so called ‚multiplier‘, which applies equally to all business properties, is determined annually by the Secretary of State (5) and applies equally to all operators. It was set at 44,4 % of the rateable hereditament (6) for the fiscal year 2003/4 (7).

| 9. | The base of this tax, the so called ‚rateable values‘ in England and Wales, are determined by the Valuation Office Agency (‚VOA‘), an executive agency of the Inland Revenue, part of central government (8). The VOA is responsible for valuing the assets and including them on the ‚Rating Lists‘. Revaluations are held every five years, so the rateable values determined on 1 April 1998 (so called ‚antecedent valuation date‘) apply to the current five year period of 2000-05. Valuations completed on 1 April 2003 will apply for the next period of 2005-10 (9). |
| --- | --- |

9.

The base of this tax, the so called ‚rateable values‘ in England and Wales, are determined by the Valuation Office Agency (‚VOA‘), an executive agency of the Inland Revenue, part of central government (8). The VOA is responsible for valuing the assets and including them on the ‚Rating Lists‘. Revaluations are held every five years, so the rateable values determined on 1 April 1998 (so called ‚antecedent valuation date‘) apply to the current five year period of 2000-05. Valuations completed on 1 April 2003 will apply for the next period of 2005-10 (9).

| 10. | The property unit as valued for rating purposes is called the ‚rateable hereditament‘ and includes land, buildings and rateable plant and machinery (10). Liability for the rates falls on the person in occupation of the rateable hereditament, i.e. the person who is in ‚paramount control‘ of the assets. According to the VOA, there has to be an actual, exclusive and non transient occupation, which brings commercial benefits to the occupier (11). According to the complainant, in relation to rateable occupation of buildings, which constitute the majority of UK rateable hereditaments, the test is ‚he who turns on the lights pays the rates‘. |
| --- | --- |

10.

The property unit as valued for rating purposes is called the ‚rateable hereditament‘ and includes land, buildings and rateable plant and machinery (10). Liability for the rates falls on the person in occupation of the rateable hereditament, i.e. the person who is in ‚paramount control‘ of the assets. According to the VOA, there has to be an actual, exclusive and non transient occupation, which brings commercial benefits to the occupier (11). According to the complainant, in relation to rateable occupation of buildings, which constitute the majority of UK rateable hereditaments, the test is ‚he who turns on the lights pays the rates‘.

2.2.   Rating of telecommunications

| 11. | Business rates are also levied on telecommunications infrastructure. The Plant and Machinery Regulation (‚Regulation‘) 2000 (12) stipulates that plant and machinery that are rateable for telecommunications infrastructure are ‚cables, fibres, wires, conductors or any system of such items, or any part of such items or such system, used or intended to be used in connection with the transmission of communications signals, and which are considered in the equipment of and are situated within premises‘ (13). Plants and machinery not specifically described in the Regulation, such as for example telecommunications switching and transmission equipment, are not rateable (14). |
| --- | --- |

11.

Business rates are also levied on telecommunications infrastructure. The Plant and Machinery Regulation (‚Regulation‘) 2000 (12) stipulates that plant and machinery that are rateable for telecommunications infrastructure are ‚cables, fibres, wires, conductors or any system of such items, or any part of such items or such system, used or intended to be used in connection with the transmission of communications signals, and which are considered in the equipment of and are situated within premises‘ (13). Plants and machinery not specifically described in the Regulation, such as for example telecommunications switching and transmission equipment, are not rateable (14).

| 12. | Telecommunications property has been subject to business rates since 1855 when telegraph poles on railways were deemed to be liable for rates (15), to be followed in 1969 by the telephones belonging to the Post Office (‚PO‘) (16). Following the split-up of the PO and the privatisation of BT in 1984, this tax was also levied on the latter's infrastructure, as well as on that of Mercury Communications (17), BT's only competitor during the duopoly situation of the 1980s. Initially, the tax amount payable was determined by applying a prescribed ‚standard formula‘ (18). |
| --- | --- |

12.

Telecommunications property has been subject to business rates since 1855 when telegraph poles on railways were deemed to be liable for rates (15), to be followed in 1969 by the telephones belonging to the Post Office (‚PO‘) (16). Following the split-up of the PO and the privatisation of BT in 1984, this tax was also levied on the latter's infrastructure, as well as on that of Mercury Communications (17), BT's only competitor during the duopoly situation of the 1980s. Initially, the tax amount payable was determined by applying a prescribed ‚standard formula‘ (18).

| 13. | When the telecommunications industry was gradually opened up to competition starting in 1992, the tax was levied on all telecommunications infrastructure, including that belonging to cable television companies, public utilities and other competitive providers entering the telecom market. The LGFA 1988 laid down the legal basis of the system, which foresaw a valuation of rateable hereditament, with a possibility to appeal, to determine the base of the business rates tax (19). |
| --- | --- |

13.

When the telecommunications industry was gradually opened up to competition starting in 1992, the tax was levied on all telecommunications infrastructure, including that belonging to cable television companies, public utilities and other competitive providers entering the telecom market. The LGFA 1988 laid down the legal basis of the system, which foresaw a valuation of rateable hereditament, with a possibility to appeal, to determine the base of the business rates tax (19).

| 14. | As new technological solutions appeared, those too were submitted to the business rates tax regime. For instance, fibre optic long distance and metropolitan area networks were added in the late 1990s (20). Fibre optic services involve three different levels of assets: (i) the duct, (ii) the ‚dark‘ fibre and (iii) the ‚lit‘ fibre. It is the current policy of the VOA to only rate fibres from when they are lit and carry traffic. Ducts are rateable items, but only when used or intended to be used in connection with fibres, wires and cables. Consequently, empty ducts and dark (unlit) fibres are not rated. |
| --- | --- |

14.

As new technological solutions appeared, those too were submitted to the business rates tax regime. For instance, fibre optic long distance and metropolitan area networks were added in the late 1990s (20). Fibre optic services involve three different levels of assets: (i) the duct, (ii) the ‚dark‘ fibre and (iii) the ‚lit‘ fibre. It is the current policy of the VOA to only rate fibres from when they are lit and carry traffic. Ducts are rateable items, but only when used or intended to be used in connection with fibres, wires and cables. Consequently, empty ducts and dark (unlit) fibres are not rated.

2.3.   Valuation

| 15. | The LGFA 1988 laid down the legal basis of the system to be applied in the new market environment. Schedule 6 of the Act foresees a valuation of rateable hereditament to determine the base of the business rates tax. The objective of the valuation is to make a proportionate assessment of the annual rental value for a property if it is available on the market (21). If rental evidence is not available, the objective is to calculate the amount a hypothetical tenant would pay in rent to a hypothetical landlord for the actual hereditament. |
| --- | --- |

15.

The LGFA 1988 laid down the legal basis of the system to be applied in the new market environment. Schedule 6 of the Act foresees a valuation of rateable hereditament to determine the base of the business rates tax. The objective of the valuation is to make a proportionate assessment of the annual rental value for a property if it is available on the market (21). If rental evidence is not available, the objective is to calculate the amount a hypothetical tenant would pay in rent to a hypothetical landlord for the actual hereditament.

| 16. | Since a specific method for valuing telecommunications networks is not prescribed, the VOA has a choice of four methods for calculating the ‚rateable value‘ of assets. According to the VOA, there is an accepted hierarchy between the possible methods depending on the individual circumstances and the evidence available:






  (a) | First, if there is rental evidence of the property then the ‚Rental‘ method is to be used, i.e. the price at which the property is let. |
| --- | --- | --- |

16.

Since a specific method for valuing telecommunications networks is not prescribed, the VOA has a choice of four methods for calculating the ‚rateable value‘ of assets. According to the VOA, there is an accepted hierarchy between the possible methods depending on the individual circumstances and the evidence available:

(a)

First, if there is rental evidence of the property then the ‚Rental‘ method is to be used, i.e. the price at which the property is let.

| (b) | Second, if direct rental evidence is not available, a comparison with the rental evidence of other comparable properties can be made. This method is called ‚Tone of the List‘, basically referring to a benchmarking exercise. |
| --- | --- |

(b)

Second, if direct rental evidence is not available, a comparison with the rental evidence of other comparable properties can be made. This method is called ‚Tone of the List‘, basically referring to a benchmarking exercise.

| (c) | Third, a ‚Receipts and Expenditure‘(‚R&E‘) method is to be applied for properties which are seldom let, typically utilities. It calculates the hypothetical annual rental value by examining the receipts and expenditures to arrive at a net profit, the so called ‚divisible balance‘. The rateable value is determined by deducting the return required by a tenant on his capital (‚tenant's share‘) from the divisible balance to arrive at the hypothetical rent (‚landlord's share‘) (22). |
| --- | --- |

(c)

Third, a ‚Receipts and Expenditure‘(‚R&E‘) method is to be applied for properties which are seldom let, typically utilities. It calculates the hypothetical annual rental value by examining the receipts and expenditures to arrive at a net profit, the so called ‚divisible balance‘. The rateable value is determined by deducting the return required by a tenant on his capital (‚tenant's share‘) from the divisible balance to arrive at the hypothetical rent (‚landlord's share‘) (22).

| (d) | Fourth, one can resort to the ‚Contractor's Basis‘ method. This method arrives at the rental value by estimating the decapitalised (23) costs of constructing a similar hereditament adjusted for age and obsolescence, by looking at the cost of the capital which would need to be raised to finance the build-out, i.e. the interest that one would need to pay for a loan or the foregone interest if one's own capital is used (24). |
| --- | --- |

(d)

Fourth, one can resort to the ‚Contractor's Basis‘ method. This method arrives at the rental value by estimating the decapitalised (23) costs of constructing a similar hereditament adjusted for age and obsolescence, by looking at the cost of the capital which would need to be raised to finance the build-out, i.e. the interest that one would need to pay for a loan or the foregone interest if one's own capital is used (24).

3.   DESCRIPTION OF THE MEASURE

3.1.   British Telecommunications

Valuations

| 17. | 1995-2000 period: The VOA applied the ‚Receipts and Expenditure‘ method to BT. Accordingly, BT's tax liability for the period of 1995-2000 was determined by a valuation based on the ‚R&E‘ method undertaken by the VOA, as subsequently adjusted following a negotiated settlement with BT who appealed against the original valuation at the Central London Valuation Tribunal, which is a technical tribunal. The case was also due to be heard by the Lands Tribunal, a UK court, when BT and the VOA reached a settlement. |
| --- | --- |

17.

1995-2000 period: The VOA applied the ‚Receipts and Expenditure‘ method to BT. Accordingly, BT's tax liability for the period of 1995-2000 was determined by a valuation based on the ‚R&E‘ method undertaken by the VOA, as subsequently adjusted following a negotiated settlement with BT who appealed against the original valuation at the Central London Valuation Tribunal, which is a technical tribunal. The case was also due to be heard by the Lands Tribunal, a UK court, when BT and the VOA reached a settlement.

| 18. | The detailed inputs into the economic model forming the basis of the original valuation by the VOA using the ‚R&E‘ method and the content of the subsequent adjustments made following the negotiations with BT (who have constructed their own model based on the ‚Contractor's basis‘ method) are at this stage not available to the Commission and their transmission necessitates, according to the UK authorities, BT's consent. The outcome was an agreement between the VOA and BT, which set the rateable value of BT's assets at GBP 470 million for the fiscal year 1995/96 (25). Applying the 1995/96 multiplier of 43,2 % to this rateable value, BT's tax liability is estimated to equal about GBP 203 million for this period, which represented approximately 2 % of BT's relevant annual revenues (26). |
| --- | --- |

18.

The detailed inputs into the economic model forming the basis of the original valuation by the VOA using the ‚R&E‘ method and the content of the subsequent adjustments made following the negotiations with BT (who have constructed their own model based on the ‚Contractor's basis‘ method) are at this stage not available to the Commission and their transmission necessitates, according to the UK authorities, BT's consent. The outcome was an agreement between the VOA and BT, which set the rateable value of BT's assets at GBP 470 million for the fiscal year 1995/96 (25). Applying the 1995/96 multiplier of 43,2 % to this rateable value, BT's tax liability is estimated to equal about GBP 203 million for this period, which represented approximately 2 % of BT's relevant annual revenues (26).

| 19. | 2000-2005 period: For the 2000 revaluation, applicable for the period of 2000-2005, the VOA settled BT's asset valuation at GBP 493 million (27). The 2000 value was based on the principles and values agreed at the same time the 1995 list agreement was concluded (28). |
| --- | --- |

19.

2000-2005 period: For the 2000 revaluation, applicable for the period of 2000-2005, the VOA settled BT's asset valuation at GBP 493 million (27). The 2000 value was based on the principles and values agreed at the same time the 1995 list agreement was concluded (28).

Revisions

| 20. | In principle, a review of the system only takes place every five years. According to the UK authorities, when applying the ‚R&E‘ method to BT, economic modelling was used to estimate the prospects of changes to the level of receipts over a period of five years, and an ‚equated‘ level of receipts and expenditure was estimated as being representative of the five year period. This increased the level of certainty regarding BT's tax liabilities, as highlighted by the fact that the 1995 valuation also served as a basis for determining the 2000 values and as such conferred a de facto 10 year certainty upon BT. |
| --- | --- |

20.

In principle, a review of the system only takes place every five years. According to the UK authorities, when applying the ‚R&E‘ method to BT, economic modelling was used to estimate the prospects of changes to the level of receipts over a period of five years, and an ‚equated‘ level of receipts and expenditure was estimated as being representative of the five year period. This increased the level of certainty regarding BT's tax liabilities, as highlighted by the fact that the 1995 valuation also served as a basis for determining the 2000 values and as such conferred a de facto 10 year certainty upon BT.

| 21. | Moreover, subsequent downward revisions have been made to the 1995 valuation, to reflect the loss of market share of the company in the UK fixed telecommunications market resulting from the physical roll-out of competing telecommunications systems. In practice, these revisions meant for instance a decrease of an estimated 22 % in the value of the rateable hereditament in 1999/00 compared to 1995/96, resulting in a reduction in BT's tax liability over the same period. According to the authorities, such revisions are in line with the LGFA 1988 provisions which allow alterations to reflect changes in the physical state and enjoyment of the network (29). To the Commission's knowledge, no similar upward adjustment has been made to reflect possible extensions or upgrades of the network. |
| --- | --- |

21.

Moreover, subsequent downward revisions have been made to the 1995 valuation, to reflect the loss of market share of the company in the UK fixed telecommunications market resulting from the physical roll-out of competing telecommunications systems. In practice, these revisions meant for instance a decrease of an estimated 22 % in the value of the rateable hereditament in 1999/00 compared to 1995/96, resulting in a reduction in BT's tax liability over the same period. According to the authorities, such revisions are in line with the LGFA 1988 provisions which allow alterations to reflect changes in the physical state and enjoyment of the network (29). To the Commission's knowledge, no similar upward adjustment has been made to reflect possible extensions or upgrades of the network.

3.2.   Kingston Communications

| 22. | Kingston Communications (Hull) plc is the incumbent telecommunications operator in the region of Hull (30). During the privatisation of the telecommunications networks in the UK in the late 1980s, the network in Hull remained State owned and the property of the municipality. Part of it was then sold to the public in 1999 with the Hull City Council remaining the only substantial single shareholder (31). |
| --- | --- |

22.

Kingston Communications (Hull) plc is the incumbent telecommunications operator in the region of Hull (30). During the privatisation of the telecommunications networks in the UK in the late 1980s, the network in Hull remained State owned and the property of the municipality. Part of it was then sold to the public in 1999 with the Hull City Council remaining the only substantial single shareholder (31).

| 23. | The Commission has at this stage no information about the results of its valuation and hence the taxes it has been liable for. However, according to the UK authorities, the only other operator valued by the full ‚R&E‘ method since 1995 is Kingston Communications in Hull. |
| --- | --- |

23.

The Commission has at this stage no information about the results of its valuation and hence the taxes it has been liable for. However, according to the UK authorities, the only other operator valued by the full ‚R&E‘ method since 1995 is Kingston Communications in Hull.

3.3.   Vtesse

Valuations

| 24. | Vtesse is a ‚fibre to the business‘ service provider offering high-capacity retail leased lines, currently ranging from 25Mbits/s to 32Mbits/s, mainly supplied to large corporate users. |
| --- | --- |

24.

Vtesse is a ‚fibre to the business‘ service provider offering high-capacity retail leased lines, currently ranging from 25Mbits/s to 32Mbits/s, mainly supplied to large corporate users.

| 25. | According to Vtesse, these products de facto compete with BT's 10Mbits/s and above leased line offers. In order to connect its customers, Vtesse leases ‚dark‘ fibre from other backbone operators and complements this with their own built infrastructure. The property rented, i.e. the dark fibre, which is then lit, is included in the ‚rateable hereditament‘ of Vtesse. The VOA has decided to rate Vtesse based on the ‚Tone of the List‘ method which establishes the ‚rateable value‘ of a kilometre of fibre route (consisting of a fibre pair), which is then applied each time new fibre is rented and lit. This is the method generally used for other competitive providers as well. |
| --- | --- |

25.

According to Vtesse, these products de facto compete with BT's 10Mbits/s and above leased line offers. In order to connect its customers, Vtesse leases ‚dark‘ fibre from other backbone operators and complements this with their own built infrastructure. The property rented, i.e. the dark fibre, which is then lit, is included in the ‚rateable hereditament‘ of Vtesse. The VOA has decided to rate Vtesse based on the ‚Tone of the List‘ method which establishes the ‚rateable value‘ of a kilometre of fibre route (consisting of a fibre pair), which is then applied each time new fibre is rented and lit. This is the method generally used for other competitive providers as well.

| 26. | Based on benchmarks of actual rates paid, the VOA has set the tone rate for one kilometre route of fibre at GBP 1,200/km for the London metropolitan area and GBP 1,000/km in other parts of the country. In addition, in 2001 a so called ‚oversupply allowance‘ was granted by the VOA to fibre providers assessed by the ‚Tone of the list‘ method (32) equalling a 15 % discount on the rateable value effective as of 1 April 2001 and 25 % as of 1 April 2002 (33). According to the complainant, this was a one-off measure taking into account the chronic over-investment in fibre during the telecommunications boom and the subsequent drastic reduction in value of telecommunications networks. Accordingly, Vtesse's tax liability was around 7 % of its recurring revenues in 2003/04, and is expected to be about 10 % for 2004/05 (34). According to UKCTA, business rates paid by other competitive providers represent a similar percentage of their revenues to that of Vtesse. |
| --- | --- |

26.

Based on benchmarks of actual rates paid, the VOA has set the tone rate for one kilometre route of fibre at GBP 1,200/km for the London metropolitan area and GBP 1,000/km in other parts of the country. In addition, in 2001 a so called ‚oversupply allowance‘ was granted by the VOA to fibre providers assessed by the ‚Tone of the list‘ method (32) equalling a 15 % discount on the rateable value effective as of 1 April 2001 and 25 % as of 1 April 2002 (33). According to the complainant, this was a one-off measure taking into account the chronic over-investment in fibre during the telecommunications boom and the subsequent drastic reduction in value of telecommunications networks. Accordingly, Vtesse's tax liability was around 7 % of its recurring revenues in 2003/04, and is expected to be about 10 % for 2004/05 (34). According to UKCTA, business rates paid by other competitive providers represent a similar percentage of their revenues to that of Vtesse.

Revisions

| 27. | While the tone rate is set at the beginning of the five year period, the tone of a kilometre route of fibre is applied each time new fibre is rented and lit. Vtesse has the obligation to regularly inform the VOA of extension to its network so that the valuation of its hereditament can be adjusted. As a consequence, whenever it procures fibre to provide services to its customers, it is liable for rates that may equal up to 20-30 % of the recurring revenues of a new contract. |
| --- | --- |

27.

While the tone rate is set at the beginning of the five year period, the tone of a kilometre route of fibre is applied each time new fibre is rented and lit. Vtesse has the obligation to regularly inform the VOA of extension to its network so that the valuation of its hereditament can be adjusted. As a consequence, whenever it procures fibre to provide services to its customers, it is liable for rates that may equal up to 20-30 % of the recurring revenues of a new contract.

3.4.   Other operators

| 28. | Mercury Communications (later Cable and Wireless, ‚C&W‘) was the first company to establish a nationwide telecommunications infrastructure to rival BT in the early 1980s, during the so called duopoly period. In May 2000, C&W was divided into two businesses: the residential telephony, cable and internet access part was sold to cable TV operator ntl, while C&W retained the UK corporate internet access business and was renamed C&W UK. With the full liberalisation of the market in the 1990s, C&W UK became an alternative telecoms provider competing with several other players in the market (35). Originally C&W was valued just like BT by a prescribed formulae. However, it is unclear for the Commission which valuation method is currently used for C&W UK. |
| --- | --- |

28.

Mercury Communications (later Cable and Wireless, ‚C&W‘) was the first company to establish a nationwide telecommunications infrastructure to rival BT in the early 1980s, during the so called duopoly period. In May 2000, C&W was divided into two businesses: the residential telephony, cable and internet access part was sold to cable TV operator ntl, while C&W retained the UK corporate internet access business and was renamed C&W UK. With the full liberalisation of the market in the 1990s, C&W UK became an alternative telecoms provider competing with several other players in the market (35). Originally C&W was valued just like BT by a prescribed formulae. However, it is unclear for the Commission which valuation method is currently used for C&W UK.

| 29. | Regarding other operators active on the UK market, it is the Commission's understanding that they are valued based on the ‚Rental‘ or the ‚Tone of the List‘ method (36). According to UKCTA, alternative telecoms operators typically pay two or three times the tax, expressed as a percentage of revenues, than BT. However, the Commission currently is not in possession of exact data concerning business rates tax liabilities and relevant revenues of alternative telecommunications operators. |
| --- | --- |

29.

Regarding other operators active on the UK market, it is the Commission's understanding that they are valued based on the ‚Rental‘ or the ‚Tone of the List‘ method (36). According to UKCTA, alternative telecoms operators typically pay two or three times the tax, expressed as a percentage of revenues, than BT. However, the Commission currently is not in possession of exact data concerning business rates tax liabilities and relevant revenues of alternative telecommunications operators.

4.   COMPLAINT AND COMMENTS

| 30. | The complainant has raised the following specific claims and concerns:






  (a) | Choice of methods:
  If BT was valued using the ‚Rental‘ or ‚Tone of the List‘ methods as is used for Vtesse, it would end-up with a substantially higher and more proportionate tax liability. It questions why the ‚Rental‘ or ‚Tone of the List‘ methods are not used for BT. |
| --- | --- | --- |

30.

The complainant has raised the following specific claims and concerns:

(a)

Choice of methods:
  If BT was valued using the ‚Rental‘ or ‚Tone of the List‘ methods as is used for Vtesse, it would end-up with a substantially higher and more proportionate tax liability. It questions why the ‚Rental‘ or ‚Tone of the List‘ methods are not used for BT.

| (b) | Adjustments:
  In any case, the various methods should in principle yield similar results if appropriate adjustments were made. The complainant doubts whether such adjustments are made in the process of BT's valuations, given the different results. |
| --- | --- |

(b)

Adjustments:
  In any case, the various methods should in principle yield similar results if appropriate adjustments were made. The complainant doubts whether such adjustments are made in the process of BT's valuations, given the different results.

| (c) | Downward revisions:
  There is no downward revision in the valuation of competitors similar to that foreseen for BT to account for their eventual loss of market share or change in network topology. |
| --- | --- |

(c)

Downward revisions:
  There is no downward revision in the valuation of competitors similar to that foreseen for BT to account for their eventual loss of market share or change in network topology.

| (d) | Upward revisions:
  There does not seem to be a systematic upward revision of BT's valuation either, should the value of its assets increase. At the same time, Vtesse is charged incrementally, which causes an increase in the recurring price it can offer to its customers, whenever it leases new fibre, and lights this fibre to serve them. The complainant claims to have lost several contracts to BT by a small margin due to the incremental tax burden it is obliged to include in its price bid versus BT who has no such incremental burden. |
| --- | --- |

(d)

Upward revisions:
  There does not seem to be a systematic upward revision of BT's valuation either, should the value of its assets increase. At the same time, Vtesse is charged incrementally, which causes an increase in the recurring price it can offer to its customers, whenever it leases new fibre, and lights this fibre to serve them. The complainant claims to have lost several contracts to BT by a small margin due to the incremental tax burden it is obliged to include in its price bid versus BT who has no such incremental burden.

| (e) | Discretionary powers
  : The rating values and the valuation methods can be appealed, subject to time limits. Once an appeal has been made, typically negotiations are held to agree on an appropriate value. If no agreement is reached, it is referred to the relevant Valuation Tribunal, and at a second stage to the Lands Tribunal for determination. However, in most cases a negotiated settlement is reached. According to the complainant, the settlement signed with BT in 1995 gives the incumbent preferential treatment. |
| --- | --- |

(e)

Discretionary powers
  : The rating values and the valuation methods can be appealed, subject to time limits. Once an appeal has been made, typically negotiations are held to agree on an appropriate value. If no agreement is reached, it is referred to the relevant Valuation Tribunal, and at a second stage to the Lands Tribunal for determination. However, in most cases a negotiated settlement is reached. According to the complainant, the settlement signed with BT in 1995 gives the incumbent preferential treatment.

| 31. | It should be noted that UKCTA (37), representing various competitive telecom operators, as well as other operators' groupings, (38) have also expressed criticism to the UK authorities concerning, among others:






  — | the inappropriateness of applying a rating system, which was originally designed to assess buildings, to telecommunications infrastructure, including its infrequent revisions; |
| --- | --- | --- |

31.

It should be noted that UKCTA (37), representing various competitive telecom operators, as well as other operators' groupings, (38) have also expressed criticism to the UK authorities concerning, among others:

—

the inappropriateness of applying a rating system, which was originally designed to assess buildings, to telecommunications infrastructure, including its infrequent revisions;

| — | the asymmetry of the valuation, in which different methods are applied to operators involved in the same activity, i.e. delivering telecom services, with special regard to the distinct treatment of the incumbents; |
| --- | --- |

—

the asymmetry of the valuation, in which different methods are applied to operators involved in the same activity, i.e. delivering telecom services, with special regard to the distinct treatment of the incumbents;

| — | the disproportionate results yielded by the use of such differential methods, i.e. BT is estimated to pay about 2-4 % of revenues (39), while its competitors typically pay several times this proportion. |
| --- | --- |

—

the disproportionate results yielded by the use of such differential methods, i.e. BT is estimated to pay about 2-4 % of revenues (39), while its competitors typically pay several times this proportion.

| 32. | In response to the concerns of the industry, the UK Department of Trade and Industry, in association with the Office of the Prime Minister, OFCOM (the sector regulator) and the VOA, has appointed a contractor to review the rating system as it applies to telecommunications companies, including possible effects on competition. The expert was due to report back during the summer of 2004. However, according to the UK authorities, due to last minute unforeseen circumstances, this report has not yet been completed and could not be published. |
| --- | --- |

32.

In response to the concerns of the industry, the UK Department of Trade and Industry, in association with the Office of the Prime Minister, OFCOM (the sector regulator) and the VOA, has appointed a contractor to review the rating system as it applies to telecommunications companies, including possible effects on competition. The expert was due to report back during the summer of 2004. However, according to the UK authorities, due to last minute unforeseen circumstances, this report has not yet been completed and could not be published.

5.   ASSESSMENT

5.1.   Existence of aid

| 33. | According to Article 87(1) of the EC Treaty any State aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts competition or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the common market. According to the Commission's notice on the application of the State aid rules to measures relating to direct business taxation, tax benefits restricted to certain types of undertakings, insofar as they favour certain undertakings or the production of certain goods, may constitute State aid (40). |
| --- | --- |

33.

According to Article 87(1) of the EC Treaty any State aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts competition or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the common market. According to the Commission's notice on the application of the State aid rules to measures relating to direct business taxation, tax benefits restricted to certain types of undertakings, insofar as they favour certain undertakings or the production of certain goods, may constitute State aid (40).

State resources

| 34. | In applying Community rules, State resources can be in ‚any form whatsoever‘, including tax measures such as a reduction in the tax base. If and when there is a reduction in a tax burden compared to the general system, State resources are at stake. The relative reduction of the business rates tax burden lowers the tax revenues of local authorities and hence is equivalent to the use of State resources in the form of fiscal expenditure. |
| --- | --- |

34.

In applying Community rules, State resources can be in ‚any form whatsoever‘, including tax measures such as a reduction in the tax base. If and when there is a reduction in a tax burden compared to the general system, State resources are at stake. The relative reduction of the business rates tax burden lowers the tax revenues of local authorities and hence is equivalent to the use of State resources in the form of fiscal expenditure.

Selective advantage

| 35. | A reduction in the tax base, and consequently the level of taxation, that a telecommunications operator is liable for, confers an advantage upon that undertaking in that it reduces the costs that that undertaking would normally bear in the course of its business. This seems to be the case for BT and Kingston Communications, which benefit from a reduced tax base compared to other operators. |
| --- | --- |

35.

A reduction in the tax base, and consequently the level of taxation, that a telecommunications operator is liable for, confers an advantage upon that undertaking in that it reduces the costs that that undertaking would normally bear in the course of its business. This seems to be the case for BT and Kingston Communications, which benefit from a reduced tax base compared to other operators.

| 36. | The reasons behind this discriminatory taxation appear to be the application of a particular asset valuation method to BT and Kingston Communications, while applying a different method to other operators. Even if the method applied, including the corresponding revision mechanism, is foreseen in the relevant legislation as one of the possible approaches, the non-uniformity of the system and the discretionary powers given to the VOA to apply the general provisions to specific operators, while deciding to treat other operators differently, may lead to a selective advantage to a certain undertaking, while disadvantaging others who compete on the same market. |
| --- | --- |

36.

The reasons behind this discriminatory taxation appear to be the application of a particular asset valuation method to BT and Kingston Communications, while applying a different method to other operators. Even if the method applied, including the corresponding revision mechanism, is foreseen in the relevant legislation as one of the possible approaches, the non-uniformity of the system and the discretionary powers given to the VOA to apply the general provisions to specific operators, while deciding to treat other operators differently, may lead to a selective advantage to a certain undertaking, while disadvantaging others who compete on the same market.

| 37. | The justifications given by the UK authorities for applying the ‚Receipt and Expenditure‘ method to BT are:






  (a) | Asset ownership:
  BT owns 98 % of its infrastructure and does not pay rent for it which could serve as a basis for the ‚Rental‘ method. |
| --- | --- | --- |

37.

The justifications given by the UK authorities for applying the ‚Receipt and Expenditure‘ method to BT are:

(a)

Asset ownership:
  BT owns 98 % of its infrastructure and does not pay rent for it which could serve as a basis for the ‚Rental‘ method.

| (b) | Size and diversity of infrastructure:
  There is no network as large, or nearly as large, and as diverse as BT's. There are no comparable operators whose rental values could serve as benchmarks. |
| --- | --- |

(b)

Size and diversity of infrastructure:
  There is no network as large, or nearly as large, and as diverse as BT's. There are no comparable operators whose rental values could serve as benchmarks.

| (c) | The necessity to value ‚as a whole‘:

  BT's assessment is not made up of valuing many small parts and adding them together, but it has to be valued as a whole. Benchmarks on rental values of particular network elements are irrelevant. |
| --- | --- |

(c)

The necessity to value ‚as a whole‘:

  BT's assessment is not made up of valuing many small parts and adding them together, but it has to be valued as a whole. Benchmarks on rental values of particular network elements are irrelevant.

| (d) | Special obligations:
  The full value of BT's network is ‚depressed‘ by its onerous licence conditions such as its universal service obligations (‚USO‘) and price cap regulations. Vtesse, on the other hand, does not have USO (41). |
| --- | --- |

(d)

Special obligations:
  The full value of BT's network is ‚depressed‘ by its onerous licence conditions such as its universal service obligations (‚USO‘) and price cap regulations. Vtesse, on the other hand, does not have USO (41).

| 38. | As stated in the Commission's abovementioned notice on direct business taxation, the presence of aid may be ruled out where the different nature of the measure is justified by the nature and general scheme of the system. In line with the case-law of the Court of Justice (42), the Commission has continued to take the view that this justification must be based on the intrinsic features and inherent logic of the tax system. In the case at hand, however, the Commission has doubts about the validity of such arguments, and in particular: |
| --- | --- |

38.

As stated in the Commission's abovementioned notice on direct business taxation, the presence of aid may be ruled out where the different nature of the measure is justified by the nature and general scheme of the system. In line with the case-law of the Court of Justice (42), the Commission has continued to take the view that this justification must be based on the intrinsic features and inherent logic of the tax system. In the case at hand, however, the Commission has doubts about the validity of such arguments, and in particular:

| 39. | Asset ownership:
  The UK authorities stated that the ‚Rental‘ method can only apply to lessees (and not lessors). However, the rent received by BT when renting out its own infrastructure could serve as guidance for the value of the network. Moreover, BT's retail business units themselves effectively rent infrastructure and buy network services from BT Wholesale, the business unit that manages BT's infrastructure. The internal transfer prices between BT's retail businesses and BT Wholesale could provide a basis, or at least a benchmark, for estimating the rental value, with appropriate adjustments for network services (provided, of course, that those prices are set at arms length). |
| --- | --- |

39.

Asset ownership:
  The UK authorities stated that the ‚Rental‘ method can only apply to lessees (and not lessors). However, the rent received by BT when renting out its own infrastructure could serve as guidance for the value of the network. Moreover, BT's retail business units themselves effectively rent infrastructure and buy network services from BT Wholesale, the business unit that manages BT's infrastructure. The internal transfer prices between BT's retail businesses and BT Wholesale could provide a basis, or at least a benchmark, for estimating the rental value, with appropriate adjustments for network services (provided, of course, that those prices are set at arms length).

| 40. | Size and diversity of infrastructure:
  Such argumentation tends to suggest that bigger companies deserve reduced or digressive rates of taxation. This statement appears to be incompatible with the Commission's position in previous fiscal aid cases stipulating that nothing justified preferential treatment in favour of large companies (43). Moreover, if the logic of the business rates property tax system is to assess the value of infrastructure, the size of the company should not be taken into consideration during the valuation process. In any case, the cable TV companies in the UK are also active in the telecommunications market, especially residential and, similarly to BT, have both an access and a backbone network. Their taxation level could also serve as a benchmark (44). |
| --- | --- |

40.

Size and diversity of infrastructure:
  Such argumentation tends to suggest that bigger companies deserve reduced or digressive rates of taxation. This statement appears to be incompatible with the Commission's position in previous fiscal aid cases stipulating that nothing justified preferential treatment in favour of large companies (43). Moreover, if the logic of the business rates property tax system is to assess the value of infrastructure, the size of the company should not be taken into consideration during the valuation process. In any case, the cable TV companies in the UK are also active in the telecommunications market, especially residential and, similarly to BT, have both an access and a backbone network. Their taxation level could also serve as a benchmark (44).

| 41. | The necessity to value ‚as a whole‘:
  The UK was a forerunner in telecoms liberalisation, account separation and tariff regulation based on the cost-orientation of BT's tariffs. For these purposes, OFCOM, the UK regulatory authority, and its predecessor OFTEL, have been systematically collecting cost accounting data from BT since the 1980s. BT itself and OFCOM are in possession of detailed cost accounting data for BT's network. This data could be used to determine the taxable value of BT's network, at least to verify the assessment of the tax authorities. Moreover, liberalisation and network element unbundling have resulted in a variety of wholesale products which could serve as benchmarks for valuing the rental value of various infrastructure elements. |
| --- | --- |

41.

The necessity to value ‚as a whole‘:
  The UK was a forerunner in telecoms liberalisation, account separation and tariff regulation based on the cost-orientation of BT's tariffs. For these purposes, OFCOM, the UK regulatory authority, and its predecessor OFTEL, have been systematically collecting cost accounting data from BT since the 1980s. BT itself and OFCOM are in possession of detailed cost accounting data for BT's network. This data could be used to determine the taxable value of BT's network, at least to verify the assessment of the tax authorities. Moreover, liberalisation and network element unbundling have resulted in a variety of wholesale products which could serve as benchmarks for valuing the rental value of various infrastructure elements.

| 42. | Special obligations:
  The Commission is not aware of BT or Kingston Communications being compensated for the provision of universal service under the Universal Service Directive (45). Nor is the Commission aware of any compensation for universal service, or for any other obligation, which could be regarded as a service of general economic interest, specifically being granted through reduced property taxation. As regards to price regulation, while it may limit the returns of the incumbent and as such, the taxation level calculated based on the ‚R&E‘ method, this should not lead to inconsistency between the results of valuations by different methodologies. Finally, being an incumbent in a market tends to bring advantages in terms of asset value, while the arguments brought forward by the VOA tend to focus on disadvantages. |
| --- | --- |

42.

Special obligations:
  The Commission is not aware of BT or Kingston Communications being compensated for the provision of universal service under the Universal Service Directive (45). Nor is the Commission aware of any compensation for universal service, or for any other obligation, which could be regarded as a service of general economic interest, specifically being granted through reduced property taxation. As regards to price regulation, while it may limit the returns of the incumbent and as such, the taxation level calculated based on the ‚R&E‘ method, this should not lead to inconsistency between the results of valuations by different methodologies. Finally, being an incumbent in a market tends to bring advantages in terms of asset value, while the arguments brought forward by the VOA tend to focus on disadvantages.

| 43. | Adjustments:
  The Commission notes that even if the use of different methods could be justified by the logic of the system, these should deliver comparable results. The Commission's initial assessment of the use of various methods in this particular case is that they seem to lead to significantly different results based on similar facts. In particular, the ‚R&E‘ method estimates the rent value of the assets on the basis of revenues from the use of those assets, while the ‚Rental‘ and ‚Tone of the List‘ methods pick up the market values for the rent. Hence, it seems that the ‚R&E‘ method implicitly assumes that assets are used at capacity and profitably, which however may not always be the case. To avoid penalising operators whose assets are valued using a different method, appropriate adjustments would need to be made. The Commission does not question the validity of the methods themselves, but rather has doubts about the way they are applied to different operators. |
| --- | --- |

43.

Adjustments:
  The Commission notes that even if the use of different methods could be justified by the logic of the system, these should deliver comparable results. The Commission's initial assessment of the use of various methods in this particular case is that they seem to lead to significantly different results based on similar facts. In particular, the ‚R&E‘ method estimates the rent value of the assets on the basis of revenues from the use of those assets, while the ‚Rental‘ and ‚Tone of the List‘ methods pick up the market values for the rent. Hence, it seems that the ‚R&E‘ method implicitly assumes that assets are used at capacity and profitably, which however may not always be the case. To avoid penalising operators whose assets are valued using a different method, appropriate adjustments would need to be made. The Commission does not question the validity of the methods themselves, but rather has doubts about the way they are applied to different operators.

| 44. | Revisions:
  There does not seem to be any review mechanism in the system to ensure an equitable and proportionate tax burden among operators when applying the different methods. Scope for revisions within the five year cycle is very limited. While BT does enjoy a downwards revision mechanism, there does not seem to be a similar systematic review of the market conditions faced by competitors. The effect of such adjustment appears to move the tax payable by the incumbent closer to one based on operational performance and revenues, while for other operators it remains a tax based on rent of assets irrespective of performance. In addition, the failure to take into account the increase in the value of BT's infrastructure between two five-year review periods, while charging competitors incrementally as the value of their network increases, seems to further distort competition. |
| --- | --- |

44.

Revisions:
  There does not seem to be any review mechanism in the system to ensure an equitable and proportionate tax burden among operators when applying the different methods. Scope for revisions within the five year cycle is very limited. While BT does enjoy a downwards revision mechanism, there does not seem to be a similar systematic review of the market conditions faced by competitors. The effect of such adjustment appears to move the tax payable by the incumbent closer to one based on operational performance and revenues, while for other operators it remains a tax based on rent of assets irrespective of performance. In addition, the failure to take into account the increase in the value of BT's infrastructure between two five-year review periods, while charging competitors incrementally as the value of their network increases, seems to further distort competition.

| 45. | Discretionary powers:
  The valuation process gives discretionary powers to the VOA and seems to leave considerable scope for negotiation. According to the UK authorities, while there is an established practice, approved by the case law of the Courts of England, of applying a certain hierarchy of methods, there is no requirement in the LGFA 1988 to use any particular method in order to arrive at the rateable value and all methods can be considered (46). In many cases, negotiated settlements are reached. At this point, the Commission is unable to determine whether the reasoning behind adopting a certain rateable value for BT is well reasoned, justified, and documented and does not unduly disadvantage other operators (47). In any case, such a settlement should respect the principle of non-discrimination among operators and the parameters on which the agreement has been reached should be objective and opened for all operators. |
| --- | --- |

45.

Discretionary powers:
  The valuation process gives discretionary powers to the VOA and seems to leave considerable scope for negotiation. According to the UK authorities, while there is an established practice, approved by the case law of the Courts of England, of applying a certain hierarchy of methods, there is no requirement in the LGFA 1988 to use any particular method in order to arrive at the rateable value and all methods can be considered (46). In many cases, negotiated settlements are reached. At this point, the Commission is unable to determine whether the reasoning behind adopting a certain rateable value for BT is well reasoned, justified, and documented and does not unduly disadvantage other operators (47). In any case, such a settlement should respect the principle of non-discrimination among operators and the parameters on which the agreement has been reached should be objective and opened for all operators.

| 46. | Resulting taxation:
  The doubts about the justification of applying different valuation methods are further reinforced by the differences in the resulting taxation. Even if the use of different methods and revision mechanisms would be based on an objective set of criteria, the Commission would expect these different methods to ensure equal treatment by yielding comparable results. In this context, it would be useful to compare the tax levels to an objective measure of the economic use of the assets taxed, such as, for instance, revenues. The tax payable by BT seems to be in the range of 2-4 % of relevant revenues while that payable by Vtesse and other new entrant competitors is said to be two or three times as much, and to reach 20-30 % on an incremental basis. Moreover, the application of different methods seems to structurally produce different results when it comes to the frequency of revisions and adjustments. While some minor discrepancy might be justified in the context of a property tax, it needs to be ensured that such differences are not disproportionate and discriminatory. |
| --- | --- |

46.

Resulting taxation:
  The doubts about the justification of applying different valuation methods are further reinforced by the differences in the resulting taxation. Even if the use of different methods and revision mechanisms would be based on an objective set of criteria, the Commission would expect these different methods to ensure equal treatment by yielding comparable results. In this context, it would be useful to compare the tax levels to an objective measure of the economic use of the assets taxed, such as, for instance, revenues. The tax payable by BT seems to be in the range of 2-4 % of relevant revenues while that payable by Vtesse and other new entrant competitors is said to be two or three times as much, and to reach 20-30 % on an incremental basis. Moreover, the application of different methods seems to structurally produce different results when it comes to the frequency of revisions and adjustments. While some minor discrepancy might be justified in the context of a property tax, it needs to be ensured that such differences are not disproportionate and discriminatory.

Distortion of competition

| 47. | The UK telecommunications market has been opened to competition since 1992 and today is a highly competitive market with numerous operators. BT and Kingston Communications directly compete against Vtesse and other alternative providers active in the telecommunications services market. Hence on the assumption that the difference in business rates taxation among these operators involved State aid and conferred a selective advantage upon certain players, it would alter their competitive position on the market and hence distort competition. |
| --- | --- |

47.

The UK telecommunications market has been opened to competition since 1992 and today is a highly competitive market with numerous operators. BT and Kingston Communications directly compete against Vtesse and other alternative providers active in the telecommunications services market. Hence on the assumption that the difference in business rates taxation among these operators involved State aid and conferred a selective advantage upon certain players, it would alter their competitive position on the market and hence distort competition.

Effect on trade

| 48. | The mere fact that some firms' position is strengthened by the resulting lower rate of taxation compared to that of other firms which are competitors in intra-Community trade demonstrates that Community trade is affected. BT is a company active on a global scale, competing on several community markets in electronic communications services. Hence any advantage conferred upon it affects trade between Member States. This criterion also appears to be fulfilled to the extent that the telecoms companies affected by the measure at stake are able, actually or potentially, to trade with companies located in other Member States. |
| --- | --- |

48.

The mere fact that some firms' position is strengthened by the resulting lower rate of taxation compared to that of other firms which are competitors in intra-Community trade demonstrates that Community trade is affected. BT is a company active on a global scale, competing on several community markets in electronic communications services. Hence any advantage conferred upon it affects trade between Member States. This criterion also appears to be fulfilled to the extent that the telecoms companies affected by the measure at stake are able, actually or potentially, to trade with companies located in other Member States.

Conclusion

| 49. | In conclusion, it would appear that the measure under consideration involves State aid within the meaning of Article 87(1) EC. The Commission would like to emphasize, however, that this conclusion should not be seen as an attempt on its part to impose on the UK authorities the use of a particular valuation method. It is, in fact, for the UK authorities to choose the method they consider most appropriate to value the ‚rateable hereditament‘, provided that any differences between individual undertakings or economic sectors are justified by the intrinsic features and inherent logic of the tax system and that, eventually, all taxable persons are subject to the same objective and non-discriminatory treatment, leading to comparable levels of taxation. |
| --- | --- |

49.

In conclusion, it would appear that the measure under consideration involves State aid within the meaning of Article 87(1) EC. The Commission would like to emphasize, however, that this conclusion should not be seen as an attempt on its part to impose on the UK authorities the use of a particular valuation method. It is, in fact, for the UK authorities to choose the method they consider most appropriate to value the ‚rateable hereditament‘, provided that any differences between individual undertakings or economic sectors are justified by the intrinsic features and inherent logic of the tax system and that, eventually, all taxable persons are subject to the same objective and non-discriminatory treatment, leading to comparable levels of taxation.

5.2.   Nature and amount of the possible aid

| 50. | On the basis of the information provided so far, the Commission tends to believe that the measures constitute new aid and not existing aid. Despite the fact that communications systems have been rated since the middle of the 19th century, it is the Local Government Finance Act (LGFA) 1988 which largely governs the current non-domestic rates system in England and Wales. Prior to the 1988 Act, BT (and most other utilities) were rated by a mandated statutory formula. The LGFA put utilities on the same commercial basis as other enterprises by introducing an independent valuation by various methods and allowing for appeal. The provisions of the Act were implemented at the 1995 valuation when the ‚Receipt and Expenditure‘ method was first applied to BT and Kingston Communications. |
| --- | --- |

50.

On the basis of the information provided so far, the Commission tends to believe that the measures constitute new aid and not existing aid. Despite the fact that communications systems have been rated since the middle of the 19th century, it is the Local Government Finance Act (LGFA) 1988 which largely governs the current non-domestic rates system in England and Wales. Prior to the 1988 Act, BT (and most other utilities) were rated by a mandated statutory formula. The LGFA put utilities on the same commercial basis as other enterprises by introducing an independent valuation by various methods and allowing for appeal. The provisions of the Act were implemented at the 1995 valuation when the ‚Receipt and Expenditure‘ method was first applied to BT and Kingston Communications.

| 51. | Assuming that the measure qualifies as aid, within the meaning of Article 87(1) EC, the aid amount must, according to § 35 of the Commission's abovementioned notice on direct business taxation, be calculated on the basis of a comparison between the tax actually paid and the amount which should have been paid if the generally applicable rule had been applied. However, since, at this point in time the Commission cannot pronounce itself on which method, if any, and, which level of taxation, if any, is deemed to be the standard one in the present case, the amount of aid cannot be determined at this stage, either. |
| --- | --- |

51.

Assuming that the measure qualifies as aid, within the meaning of Article 87(1) EC, the aid amount must, according to § 35 of the Commission's abovementioned notice on direct business taxation, be calculated on the basis of a comparison between the tax actually paid and the amount which should have been paid if the generally applicable rule had been applied. However, since, at this point in time the Commission cannot pronounce itself on which method, if any, and, which level of taxation, if any, is deemed to be the standard one in the present case, the amount of aid cannot be determined at this stage, either.

5.3.   Compatibility

| 52. | At this stage and in view of the above, the Commission cannot exclude that BT, to whom the ‚Receipt and Expenditure‘ method is applied, may benefit from a specific and more favourable tax treatment amounting to State aid as defined under Article 87(1) EC. In addition, the Commission notes that Kingston Communication is likely to benefit from a similar tax treatment than BT. |
| --- | --- |

52.

At this stage and in view of the above, the Commission cannot exclude that BT, to whom the ‚Receipt and Expenditure‘ method is applied, may benefit from a specific and more favourable tax treatment amounting to State aid as defined under Article 87(1) EC. In addition, the Commission notes that Kingston Communication is likely to benefit from a similar tax treatment than BT.

| 53. | It is therefore necessary to determine if such an aid could be considered compatible with the common market under Article 87(2) or (3) of the EC Treaty. It appears that none of the exceptions under Article 87(2) EC Treaty apply in this case, as the measure is not aimed at the objectives listed in these provisions. |
| --- | --- |

53.

It is therefore necessary to determine if such an aid could be considered compatible with the common market under Article 87(2) or (3) of the EC Treaty. It appears that none of the exceptions under Article 87(2) EC Treaty apply in this case, as the measure is not aimed at the objectives listed in these provisions.

| 54. | Under Article 87(3)(a), an aid measure is considered compatible with the common market when it is designed to promote the economic development of areas where the standard of living is abnormally low or where there is serious underemployment. Such areas are defined by the United Kingdom's regional aid map. Since the measures are not limited to such areas, this provision does not apply. |
| --- | --- |

54.

Under Article 87(3)(a), an aid measure is considered compatible with the common market when it is designed to promote the economic development of areas where the standard of living is abnormally low or where there is serious underemployment. Such areas are defined by the United Kingdom's regional aid map. Since the measures are not limited to such areas, this provision does not apply.

| 55. | As regards the exceptions laid down in Article 87(3)(b) and (d), the aid in question is not intended to promote the execution of an important project of common European interest or to remedy a serious disturbance in the economy of the United Kingdom, nor is it intended to promote culture or heritage conservation. |
| --- | --- |

55.

As regards the exceptions laid down in Article 87(3)(b) and (d), the aid in question is not intended to promote the execution of an important project of common European interest or to remedy a serious disturbance in the economy of the United Kingdom, nor is it intended to promote culture or heritage conservation.

| 56. | Finally, it is necessary to examine if the aid can qualify for the exception laid down in Article 87(3)(c) which states that an aid may be considered compatible with the common market where it facilitates the development of certain economic activities or of certain economic areas and does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest. |
| --- | --- |

56.

Finally, it is necessary to examine if the aid can qualify for the exception laid down in Article 87(3)(c) which states that an aid may be considered compatible with the common market where it facilitates the development of certain economic activities or of certain economic areas and does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest.

| 57. | The preferential tax treatment does not seem to be related to investment or to job creation and constitutes a permanent relief from charges that should be normally met by these companies in the course of their business. The measure could, at this stage, be considered as an operating aid scheme, the benefits of which will cease as soon as it is withdrawn. According to the constant practice of the Commission, such aid cannot be considered to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas. |
| --- | --- |

57.

The preferential tax treatment does not seem to be related to investment or to job creation and constitutes a permanent relief from charges that should be normally met by these companies in the course of their business. The measure could, at this stage, be considered as an operating aid scheme, the benefits of which will cease as soon as it is withdrawn. According to the constant practice of the Commission, such aid cannot be considered to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas.

| 58. | Since, assuming that the measure qualifies as State aid, it would not seem to qualify for any of the exceptions provided for in the Treaty, the Commission doubts that it could be considered compatible with the common market. |
| --- | --- |

58.

Since, assuming that the measure qualifies as State aid, it would not seem to qualify for any of the exceptions provided for in the Treaty, the Commission doubts that it could be considered compatible with the common market.

6.   CONCLUSION

| 59. | In the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty, requests that the United Kingdom submit its comments and provide all such information as may help to assess the aid/measures to BT and Kingston Communications, within one month of the date of receipt of this letter. |
| --- | --- |

59.

In the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty, requests that the United Kingdom submit its comments and provide all such information as may help to assess the aid/measures to BT and Kingston Communications, within one month of the date of receipt of this letter.

| 60. | The Commission is in particular interested to receive the conclusions of the review of the system undertaken by the Department of Trade and Industry or details of the ongoing discussions and any working papers on this matter. In addition, it would like to receive the details of the agreement between the VOA and BT, the VOA and Kingston, concluded in 1995, applicable for the 1995-2000 period and especially the economic modelling behind the valuation and the justifications (including data on relevant revenues etc.) for any subsequent concessions made during the settlement. Similarly, the Commission would like to receive the details of BT's and Kingston's 2000 valuation, applicable for the 2000-05 period. Furthermore, the Commission is interested in tax levels and relevant revenue data for Vtesse and other alternative operators, including Cable and Wireless. It also requests that your authorities forward a copy of this letter to the potential recipients of the aid. |
| --- | --- |

60.

The Commission is in particular interested to receive the conclusions of the review of the system undertaken by the Department of Trade and Industry or details of the ongoing discussions and any working papers on this matter. In addition, it would like to receive the details of the agreement between the VOA and BT, the VOA and Kingston, concluded in 1995, applicable for the 1995-2000 period and especially the economic modelling behind the valuation and the justifications (including data on relevant revenues etc.) for any subsequent concessions made during the settlement. Similarly, the Commission would like to receive the details of BT's and Kingston's 2000 valuation, applicable for the 2000-05 period. Furthermore, the Commission is interested in tax levels and relevant revenue data for Vtesse and other alternative operators, including Cable and Wireless. It also requests that your authorities forward a copy of this letter to the potential recipients of the aid.

| 61. | The Commission wishes to remind the United Kingdom that Article 88(3) of the EC Treaty has a suspensory effect, and, that Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999 provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient.“ |
| --- | --- |

61.

The Commission wishes to remind the United Kingdom that Article 88(3) of the EC Treaty has a suspensory effect, and, that Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999 provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient.“

---

(1)  Property used for business as opposed to residential purposes.

1

(2)  ‚Business Rates — An Introduction‘, Valuation Office Agency.

2

(3)  Local government finance in the UK is a devolved matter. The UK Government is therefore only responsible for the rating system in England. Rates in Wales, Scotland and Northern Ireland are the responsibility of the Devolved Administrations. Pre-devolution legislation largely applies in England and Wales, where the system is very similar. Therefore the description primarily covers the situation that exists there. However, the situation in Scotland is broadly similar.

3

(4)  For telecommunications properties that are entered on Local Rating Lists, this is done in the area where it is considered by the VOA that the greatest proportion of rateable value resides.

4

(5)  Except in a revaluation year, the multiplier can not increase by more than the rate of increase of the Retail Price Index, South Oxford Council, www.southoxon.gov.uk

5

(6)  The multiplier in percent was 43,2 1995/6, 44,9 1996/97, 45,8 1997/98, 47,4 1998/99, 48,9 1999/00, 41,6 2000/1, 43,0 2001/02, 43,7 2002/03, 44,4 2003/04, 45,6 2004/5.

6

(7)  UK fiscal year 2003/4 covers the period 1 April 2003 — 31 March 2004.

7

(8)  www.voa.gov.uk

8

(9)  Economic circumstances are taken as at the ‚antecedent valuation date‘, while physical factors are taken as at the date of completing the rating list.

9

(10)  Schedule 6 of the Local Government Finance Act on valuation of non-domestic hereditament, www.hmso.gov.uk

10

(11)  Four tests of occupancy as established in John Laing and Son, Ltd. V. Kingswood Assessment Committee and Others [1948] 2 KB 116.

11

(12)  Statutory Instrument 2000/540, Valuation for Rating (Plant and Machinery) (England) Regulations 2000 N.540, Class 3 (4), www.hmso.gov.uk

12

(13)  The main provisions apply to cables, fibres and wires that are outside the building, with those inside excluded from rateability.

13

(14)  Brief Overview of the Telecoms Rating System for the purposes of the Broadband Stakeholders Group, Alan Roy Bradford CEO/VOA, 9 June 2003

14

(15)  Electric Telegraph Co v Salford Overseers, op. cit. footnote 14.

15

(16)  Most of the independent telecom companies were acquired by the General Post Office around 1912, except what is now Kingston Communications, which remained in the control of the local government in Hull.

16

(17)  Later renamed Cable &Wireless, which since has been divided into Cable & Wireless UK and ntl. See also supra paragraph 28.

17

(18)  Telecommunications Cable Networks Rating Review, presentation by Alan Roy Bradford, Valuation Office Agency, 25 June 2004.

18

(19)  The LGFA came into force in 1990, but assets were still valued using the prescribed formulae during 1990-95 since, allegedly, given the tight time frame the valuations could not be ready for this five year valuation period.

19

(20)  Op. cit. footnote 14.

20

(21)  Assuming the tenant undertook to pay the usual tenant's share and to bear the costs of the repairs and insurance and other expenses (if any) necessary to maintain the hereditament in a state to command rent.

21

(22)  The Receipts and Expenditure Method of Valuation of Non-Domestic Properties, A Guidance Note, RICS Books.

22

(23)  At the statutory rate of 5,5 % for the 2000 Rating List.

23

(24)  The Contractor's Basis of Valuation for Rating Purposes, a Guidance Note, RICS Books.

24

(25)  GBP 445 million for England and GBP 25 million for Wales.

25

(26)  Based on Total Receipts of about GBP 10,199 million as stated in the 1995 Central Rating List Assessment for BT, CVO Analysis of Agreed Rateable Value, Equated Figures.

26

(27)  GBP 467 million for England and GBP 26 million for Wales.

27

(28)  Apparently BT's current list valuation, with effect from 1 April 2003, is about GBP 472 million (GBP 447,5 million for England and GBP 24,9 million for Wales) but appeals are outstanding. It is unclear to the Commission whether this is the case, and if it is the case, why there has been a new valuation in April 2003 resulting in lower rateable values than those determined in the 2000 valuation.

28

(29)  Paragraph 2(7) of Schedule 6 to the Local Government Finance Act 1988 allows for alterations to be made to a Rateable List still in force in certain cases, for instance in the case of matters affecting ‚the physical state or physical enjoyment of the hereditament‘ or ‚the mode or category of occupation of the hereditament‘.

29

(30)  Since 1998 it also provides services to business customers in East Yorkshire where it is present on the market as an alternative provider.

30

(31)  Espicom Business Intelligence: UK Telecommunications Market, 09/2003.

31

(32)  BT and Kingston Communications in Hull do not benefit from this allowance, since it is only applied to those assessed by the ‚Tone of the List‘ method.

32

(33)  Letter from VOA to Complainant, 11 March 2004.

33

(34)  Recurring revenues include service revenues but exclude installation revenues. Given that Vtesse's operations only started in 2002, such distinction seems reasonable to allow for comparison with BT. Estimate for fiscal year 2004/05 is based on three quarter figures.

34

(35)  Op. cit. footnote 31.

35

(36)  Except the cable TV companies, which according to the knowledge of the Commission, are valued using a different method (based on ‚homes passed‘) than the four described in this decision to open the formal investigative procedure.

36

(37)  UKCTA submission of 23 October 2003 to the Hearing on Broadband by the Trade and Industry Sub-Committee appointed by the House of Commons.

37

(38)  Effect of Property Rating on Competition in the Market for Fixed Line Telecommunications Services in the UK: Proposed options for the future, paper drafted by alternative telecommunications providers, 12 July 2002.

38

(39)  4 % estimated for England based on 2001 revenues, op. cit. footnote 38.

39

(40)  OJ C 384, 10.12.1998, p. 3-9.

40

(41)  VOA's statement at the Berkshire Valuation Tribunal Hearing, 25 March 2004.

41

(42)  Judgement of the Court of Justice in Case C-308/01 of 29 April 2004 concerning Gil Insurance Ltd and Joint cases T-346/99, T-347/99, T-348/99 point 58 onwards.

42

(43)  Commission Decision of 17 February 2003 No C15/2002 on Belgian Coordination Centres (OJ L 282, 30.10.2003) and No C51/2001 on Dutch international financing activities (OJ L 180, 18.7.2003).

43

(44)  See footnote 36.

44

(45)  Directive 2002/22/EC on Universal Service and Users' Rights relating to electronic communications networks and services.

45

(46)  Op. cit. footnote 14.

46

(47)  According to the UK authorities, the VOA needs to obtain BT's consent to release to the Commission the relevant documentation which served for BT's valuation. In addition, it is said that BT itself arrived at its own valuation by the ‚Contractor's Basis‘method but the VOA is not in possession of this valuation.

47

Contractor's Basis

---

III Oznámení

Komise

| 12.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 62/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 62/19

---

UK-Greenock: Provozování pravidelné letecké dopravy

Nabídkové řízení vyhlášené Irskem podle čl. 4 odst. 1 písm. d) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 na provozování pravidelných leteckých služeb mezi Galway/Na Minnaa Aranskými ostrovy

(2005/C 62/09)

(Text s významem pro EHP)

1.   Úvod: Podle ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství uložilo Irsko závazky veřejné služby ve vztahu k pravidelné letecké dopravě provozované mezi Galway/Na Minna a Aranskými ostrovy s účinností od 1. srpna 2005. Normy požadované závazky veřejné služby byly zveřejněny v
  Úředním věstníku Evropských společenství C 281 ze dne 5. října 2001, s. 5, pozměněném v
  Úředním věstníku Evropských společenství C 61 ze dne 11. března 2004.

V případě, že žádný letecký dopravce nezahájí, nebo nebude mít v úmyslu zahájit k 1. červenci 2005 pravidelnou leteckou přepravu v souladu s uloženými závazky veřejné služby a bez požadavku na vyrovnání, Irsko rozhodlo, že v souladu s postupem stanoveným v čl. 4 odst. 1 písm. d) výše uvedeného nařízení i nadále omezí přístup na tuto trasu na jediného leteckého dopravce a nabídne provozní právo k této dopravě od 1. srpna 2005 ve veřejném nabídkovém řízení.

2.   Předmět nabídkového řízení: Provozování pravidelné letecké dopravy mezi Galway/Na Minna a Aranskými ostrovy od 1. srpna 2005 v souladu se závazky veřejné služby uloženými na danou trasu a zveřejněnými v
  Úředním věstníku Evropských společenství C 281 ze dne 5. října 2001, s. 5, pozměněném v
  Úředním věstníku Evropských společenství C 61 ze dne 11. března 2004.

3.   Účast: Zúčastnit se mohou všichni letečtí dopravci s platnou provozní licencí vydanou členským státem podle nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 ze dne 23. července 1992 o vydávání licencí leteckým dopravcům. Doprava bude provozována podle systému předpisů Irského leteckého úřadu (Irish Aviation Authority).

4.   Postup nabídkového řízení: Toto nabídkové řízení podléhá ustanovením čl. 4 odst. 1 písm. d), e), í), g), h) a i) nařízení (EHS) č. 2408/92.

5.   Zadávací dokumentace/Kvalifikace: Kompletní zadávací dokumentace, včetně formuláře smlouvy, specifikací, informačních podkladů, jakož i znění původních závazků veřejné služby zveřejněné v
  Úředním věstníku Evropských společenství C 281 ze dne 5. října 2001, s. 5, pozměněném v
  Úředním věstníku Evropských společenství C 61 ze dne 11. března 2004 je možné zdarma získat od subjektu zastupujícího zadavatele na adrese:

Saltire Management Ltd., Victoria House Business Centre, East Blackhall Street, - Greenock PA15 1HD.

V zadávací dokumentaci musí letečtí dopravci přiložit doklady o své finanční situaci (musí být dodána výroční zpráva a auditované účty za poslední 3 roky, včetně údajů o obratu a zisku před zdaněním za poslední 3 roky), o předchozí zkušenosti a technické schopnosti poskytovat popsanou dopravu. Zadavatel si vyhrazuje právo vyžádat si další informace o finančních a technických zdrojích a schopnostech každého žadatele.

Ceny v nabídce by měly být v euro a veškerá podpůrná dokumentace musí být v angličtině nebo irštině. Smlouva bude uzavřena podle irského práva a bude podléhat výlučné soudní pravomoci irských soudů.

6.   Finanční vyrovnání: V nabídkách musí být výslovně uvedena částka požadovaná za provozování dopravy na dané trase podle závazků veřejné služby za každý rok ze 3 let od data předpokládaného zahájení dopravy (spolu s rozborem pro každý rok). Výše vyrovnání se vypočítá v souladu s požadovanými minimálními normami.

Skutečnou částku vyrovnání, jež má Department of Community, Rural and Gaeltacht Affairs zaplatit, se stanoví ex-post pro každý rok a bude omezena na skutečné ztráty uchazeče při provozování dotčené dopravy s ohledem na skutečné náklady, příjmy a popřípadě na ziskové rozpětí, nejvýše však do limitu částky stanovené v nabídce pro každý rok.

Smlouva bude obsahovat ustanovení o možném zvýšení vyrovnání výhradně podle vlastního uvážení zadavatele pro určitý rok v případě změn v provozních podmínkách. Aniž jsou dotčena ustanovení týkající se vypovězení smlouvy, zadavatel při posuzování jakéhokoliv návrhu na zvýšení stropu vyrovnání uděleného v kterémkoliv roce náležitě zváží nové skutečnosti týkající se provozování dopravy, které nebyly nebo nemohly být uchazečem předvídány nebo které vyplývají z okolností, nad nimiž nemá uchazeč kontrolu.

Zakázku zadá Minister for Community, Rural and Gaeltacht Affairs. Všechny platby vyplývající ze smlouvy se uskuteční v euro a pod podmínkou, že zadavatel obdrží řádně doložené žádosti spolu s osvědčeními od auditora dopravce v souladu s podmínkami smlouvy.

7.   Doha platnosti smlouvy, dodatky ke smlouvě a vypovězení smlouvy: Smlouva bude platná na dobu až 3 let a začne platit dne 1. srpna 2005 a její platnost skončí nejpozději dne 31. července 2008. Nové nabídkové řízení bude případně vyhlášené před 31. červencem 2008. Dodatky ke smlouvě a vypovězení smlouvy musí být ve shodě s podmínkami smlouvy. Změny letecké dopravy budou povoleny jen se souhlasem zadavatele.

8.   Sankce v případě nedodržení smlouvy ze strany dopravce: V případě vyšší moci nebo v případě zrušení letu z důvodů, které lze přímo přisoudit dopravci, bude splatné vyrovnání zahrnovat pouze případné skutečné náklady dopravce na odbavení cestujících, kteří jsou zrušením letů dotčeni. Zadavatel si vyhrazuje právo vypovědět smlouvu v případě, že se domnívá, že normy požadované závazky veřejné služby nebyly nebo nejsou odpovídajícím způsobem plněny, a to s ohledem na dostatečnost dopravcem poskytovaných služeb a zejména na počet letů zrušených z důvodů, které lze přímo přisoudit dopravci.

9.   Lhůta pro podání nabídek: Jeden měsíc po dni zveřejnění tohoto sdělení v dodatku Úředního věstníku Evropských společenství.

10.   Postup pro podání nabídek: Nabídky musí být zaslány na adresu uvedenou v bodě 5 do 12 hod. (poledne) (irského času) dne uvedeného v bodě 9 a na obálce musí být uvedeno „EASP Tender“.

11.   Platnost nabídkového řízení: Podle čl. 4 odst. 1 písm. d) nařízení (EHS) č. 2408/92 je platnost tohoto nabídkového řízení podmíněná tím, že žádný letecký dopravce Společenství do 1. července 2005 nepředloží program pro provozování dotčených tras od 1. srpna 2005 nebo před tímto datem v souladu s uloženými závazky veřejné služby, v pozměněném znění, bez finančního vyrovnání.

12.   Zákony o svobodě informací z let 1997 a 2003: The Department of Community, Ruraland G aeltacht Affairs se zavazuje, že bude v největší možné míře usilovat o to, aby uchovalo v důvěrnosti jakékoli informace poskytnuté účastníky nabídkového řízení, a to při dodržování závazků uvedeného ministerstva vyplývajících ze zákona, včetně zákonů o svobodě informací z let 1997 a 2003. Pokud si účastníci nabídkového řízení nepřejí, aby některé z informací, jež uvádějí v nabídkách, nebyly zveřejněny vzhledem k tomu, že jsou obchodně citlivé, měli by tyto informace při jejich poskytování označit a uvést důvody, proč jsou tyto informace citlivé. Uvedené ministerstvo povede s účastníky nabídkového řízení konzultace o citlivých informacích, než rozhodne o zveřejnění informací na základě ustanovení zákona o svobodě informací. Pokud jsou účastníci nabídkového řízení přesvědčeni, že žádné z informací, které poskytují, nejsou obchodně citlivé, měli by učinit příslušné prohlášení, a takové informace mohou být v odpovědi na žádost na základě zákonů o svobodě informací zveřejněny.

---