# Europeiska unionens C 85/7 ap

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 85 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 48 årgången7 april 2005 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 85

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

48 årgången7 april 2005

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Rådet |
| 2005/C 085/1 | Rådets slutsatser av den 21 februari 2005 om utbildning inom ramen för halvtidsöversynen av lissabonstrategin | 1 |
| 2005/C 085/2 | Rådets slutsatser av den 21 februari 2005 om ungdomsfrågor inom ramen för halvtidsöversynen av Lissabonstrategin | 5 |
| | Kommissionen |
| 2005/C 085/3 | Eurons växelkurs | 7 |
| 2005/C 085/4 | Förteckning över vederbörliga certifikat som erkänts genom förfarandet i artikel 18.3 i direktiv 2001/25/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk (Situationen den 31 december 2004) (
  1
  ) | 8 |
| 2005/C 085/5 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.3773 – Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 19 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Rådet

2005/C 085/1

Rådets slutsatser av den 21 februari 2005 om utbildning inom ramen för halvtidsöversynen av lissabonstrategin

1

2005/C 085/2

Rådets slutsatser av den 21 februari 2005 om ungdomsfrågor inom ramen för halvtidsöversynen av Lissabonstrategin

5

Kommissionen

2005/C 085/3

Eurons växelkurs

7

2005/C 085/4

Förteckning över vederbörliga certifikat som erkänts genom förfarandet i artikel 18.3 i direktiv 2001/25/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk (Situationen den 31 december 2004) (
  1
  )

1

8

2005/C 085/5

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.3773 – Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

19

| | Rättelser |
| --- | --- |
| 2005/C 085/6 | Rättelse till ansökningsomgång för indirekta FoTU-åtgärder inom ramen för det särskilda programmet för forskning, teknisk utveckling och demonstration Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet (EUT L 63, 15.3.2005) | 20 |

Rättelser

2005/C 085/6

Rättelse till ansökningsomgång för indirekta FoTU-åtgärder inom ramen för det särskilda programmet för forskning, teknisk utveckling och demonstration Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet (EUT L 63, 15.3.2005)

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Rådet

| 7.4.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 85/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 85/1

---

RÅDETS SLUTSATSER

av den 21 februari 2005

om utbildning inom ramen för halvtidsöversynen av lissabonstrategin

(2005/C 85/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

som beaktar följande:

| 1. | Det nya strategiska målet för Europeiska unionen, som fastställdes av Europeiska rådet i Lissabon den 23–24 mars 2000 och bekräftades av Europeiska rådet i Stockholm den 23–24 mars 2001, att bli ”världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning”. |
| --- | --- |

1.

Det nya strategiska målet för Europeiska unionen, som fastställdes av Europeiska rådet i Lissabon den 23–24 mars 2000 och bekräftades av Europeiska rådet i Stockholm den 23–24 mars 2001, att bli ”världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning”.

| 2. | Det betydande bidraget från livslångt lärande, som omfattar alla former av lärande och alla nivåer och dimensioner av utbildning, till att uppnå alla dessa mål och åstadkomma hållbar utveckling, vilket erkändes av Europeiska rådet i Lissabon. |
| --- | --- |

2.

Det betydande bidraget från livslångt lärande, som omfattar alla former av lärande och alla nivåer och dimensioner av utbildning, till att uppnå alla dessa mål och åstadkomma hållbar utveckling, vilket erkändes av Europeiska rådet i Lissabon.

| 3. | Det faktum att omkring 33 miljoner människor i Europeiska unionen för närvarande inte är yrkesverksamma. Europas arbetskraft blir allt äldre och 32 % av befolkningen i arbetsför ålder (78 miljoner) är lågutbildade. Samtidigt kommer endast 15 % av nytillkomna arbetstillfällen under de kommande fem åren att erbjudas personer med grundläggande utbildning, medan 50 % av de nytillkomna arbetstillfällena kommer att kräva välutbildade arbetstagare. |
| --- | --- |

3.

Det faktum att omkring 33 miljoner människor i Europeiska unionen för närvarande inte är yrkesverksamma. Europas arbetskraft blir allt äldre och 32 % av befolkningen i arbetsför ålder (78 miljoner) är lågutbildade. Samtidigt kommer endast 15 % av nytillkomna arbetstillfällen under de kommande fem åren att erbjudas personer med grundläggande utbildning, medan 50 % av de nytillkomna arbetstillfällena kommer att kräva välutbildade arbetstagare.

| 4. | De framsteg som gjorts, särskilt i samband med arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” på nationell och europeisk nivå. |
| --- | --- |

4.

De framsteg som gjorts, särskilt i samband med arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” på nationell och europeisk nivå.

| 5. | Kommissionens meddelande till Europeiska rådets vårmöte 2005 (Att arbeta tillsammans för tillväxt och arbetstillfällen – en ny start för Lissabonstrategin) och behovet av att fastställa inom vilka områden Europeiska rådet kan stödja ytterligare framsteg. |
| --- | --- |

5.

Kommissionens meddelande till Europeiska rådets vårmöte 2005 (Att arbeta tillsammans för tillväxt och arbetstillfällen – en ny start för Lissabonstrategin) och behovet av att fastställa inom vilka områden Europeiska rådet kan stödja ytterligare framsteg.

BETONAR FÖLJANDE:

| 6. | Kunskapssamhället är nyckeln till Lissabonstrategin. Det bidrag som utbildningen ger är därför av största vikt, eftersom det ger den nödvändiga kunskapsgrunden och de kreativa utvecklingsmöjligheterna.






  — | Lissabonmålen om konkurrenskraft och ekonomisk tillväxt kan endast uppnås om de unga som kommer ut på arbetsmarknaden i tillräcklig utsträckning har utbildning av hög kvalitet i linje med samhällsutvecklingen. |
| --- | --- | --- |

6.

Kunskapssamhället är nyckeln till Lissabonstrategin. Det bidrag som utbildningen ger är därför av största vikt, eftersom det ger den nödvändiga kunskapsgrunden och de kreativa utvecklingsmöjligheterna.

—

Lissabonmålen om konkurrenskraft och ekonomisk tillväxt kan endast uppnås om de unga som kommer ut på arbetsmarknaden i tillräcklig utsträckning har utbildning av hög kvalitet i linje med samhällsutvecklingen.

| — | Effektivare utbildningsinvesteringar leder generellt till en signifikant ökning av ett lands nationalprodukt och bidrar till de utbildades framtida inkomster. |
| --- | --- |

—

Effektivare utbildningsinvesteringar leder generellt till en signifikant ökning av ett lands nationalprodukt och bidrar till de utbildades framtida inkomster.

| — | Bättre kvalitet på utbildningen och bättre tillgång och högre deltagande gör det inte endast möjligt för ett större antal människor att utvecklas som personer, utan bidrar också till hållbar ekonomisk tillväxt, social sammanhållning och fler och bättre arbetstillfällen. |
| --- | --- |

—

Bättre kvalitet på utbildningen och bättre tillgång och högre deltagande gör det inte endast möjligt för ett större antal människor att utvecklas som personer, utan bidrar också till hållbar ekonomisk tillväxt, social sammanhållning och fler och bättre arbetstillfällen.

| — | Ökat deltagande och fler som slutför grundutbildningen får en positiv inverkan på arbetskraftens kvalitet, förbättrar människors möjlighet att få anställning och minskar därmed de offentliga utgifterna. |
| --- | --- |

—

Ökat deltagande och fler som slutför grundutbildningen får en positiv inverkan på arbetskraftens kvalitet, förbättrar människors möjlighet att få anställning och minskar därmed de offentliga utgifterna.

| — | Den högre utbildningen är en sektor där forskning, utbildning och innovation möts och är därmed nyckeln till Europeiska unionens konkurrenskraft. |
| --- | --- |

—

Den högre utbildningen är en sektor där forskning, utbildning och innovation möts och är därmed nyckeln till Europeiska unionens konkurrenskraft.

| — | Ingen avancerad ekonomi kan överleva utan kontinuerlig uppgradering av människors kvalifikationer, oavsett deras ålder. Livslångt lärande är därför av avgörande betydelse och måste uppmuntras i alla medlemsstater. Det höjer nivån på arbetskraftens sammantagna kvalifikationer och gör det möjligt för människor att anpassa sig till arbetsmarknadens snabbt föränderliga behov och till ny teknik samt förbättrar villkoren för yrkesmässig och geografisk rörlighet. Här är grundläggande utbildning i informations- och kommunikationsteknik (digital läskunnighet) för alla nödvändigt. |
| --- | --- |

—

Ingen avancerad ekonomi kan överleva utan kontinuerlig uppgradering av människors kvalifikationer, oavsett deras ålder. Livslångt lärande är därför av avgörande betydelse och måste uppmuntras i alla medlemsstater. Det höjer nivån på arbetskraftens sammantagna kvalifikationer och gör det möjligt för människor att anpassa sig till arbetsmarknadens snabbt föränderliga behov och till ny teknik samt förbättrar villkoren för yrkesmässig och geografisk rörlighet. Här är grundläggande utbildning i informations- och kommunikationsteknik (digital läskunnighet) för alla nödvändigt.

| 7. | När det gäller hållbar tillväxt och ”fler och bättre arbetstillfällen” utgör utbildningen grunden för att skapa arbetstillfällen med högre kvalitet och stödja tillväxten. Detta gäller i än högre grad i kunskapsbaserade samhällen och ekonomier.






  — | Fler arbetstillfällen kan skapas endast om vi får bättre och mer arbetsintensiv ekonomisk tillväxt. Detta i sin tur kräver att arbetskraften har den kunskap och kompetens som företagare och företag behöver. |
| --- | --- | --- |

7.

När det gäller hållbar tillväxt och ”fler och bättre arbetstillfällen” utgör utbildningen grunden för att skapa arbetstillfällen med högre kvalitet och stödja tillväxten. Detta gäller i än högre grad i kunskapsbaserade samhällen och ekonomier.

—

Fler arbetstillfällen kan skapas endast om vi får bättre och mer arbetsintensiv ekonomisk tillväxt. Detta i sin tur kräver att arbetskraften har den kunskap och kompetens som företagare och företag behöver.

| — | Arbetstillfällen med högre kvalitet innebär att arbetstagaren måste ha en högre kompetensnivå, vilket i sin tur innebär en högre grad av individuell utveckling på alla utbildningsnivåer under hela livet, mot bakgrund av demografiska förändringar. Utbildning samt icke-formellt och informellt lärande är olika vägar att uppnå detta. |
| --- | --- |

—

Arbetstillfällen med högre kvalitet innebär att arbetstagaren måste ha en högre kompetensnivå, vilket i sin tur innebär en högre grad av individuell utveckling på alla utbildningsnivåer under hela livet, mot bakgrund av demografiska förändringar. Utbildning samt icke-formellt och informellt lärande är olika vägar att uppnå detta.

| — | Utbildning ökar unga människors medvetenhet om miljödimensionen och hjälper dem förstå att en hållbar ekonomisk tillväxt som tillgodoser nuvarande generationers behov inte får äventyra framtida generationers behov. |
| --- | --- |

—

Utbildning ökar unga människors medvetenhet om miljödimensionen och hjälper dem förstå att en hållbar ekonomisk tillväxt som tillgodoser nuvarande generationers behov inte får äventyra framtida generationers behov.

| 8. | När det gäller frågan om ”högre grad av social sammanhållning” främjar utbildning förståelse och tolerans. Vidare möjliggör den en mer jämlik start i livet för alla.






  — | Tidig utbildning ger den bästa möjligheten att utveckla sociala färdigheter hos barn och förbereda dem för den alltmer mångkulturella värld som vi lever i och i synnerhet göra barn med sämre möjligheter bättre förberedda för skolan. |
| --- | --- | --- |

8.

När det gäller frågan om ”högre grad av social sammanhållning” främjar utbildning förståelse och tolerans. Vidare möjliggör den en mer jämlik start i livet för alla.

—

Tidig utbildning ger den bästa möjligheten att utveckla sociala färdigheter hos barn och förbereda dem för den alltmer mångkulturella värld som vi lever i och i synnerhet göra barn med sämre möjligheter bättre förberedda för skolan.

| — | Medborgarutbildning i dess vidaste bemärkelse, inbegripet möjligheter att delta i det civila samhället, är ytterligare ett sätt att bekämpa kulturellt och socialt utanförskap samt underlätta integrationen av unga människor och personer med särskilda behov i samhället. |
| --- | --- |

—

Medborgarutbildning i dess vidaste bemärkelse, inbegripet möjligheter att delta i det civila samhället, är ytterligare ett sätt att bekämpa kulturellt och socialt utanförskap samt underlätta integrationen av unga människor och personer med särskilda behov i samhället.

ERINRAR OM FÖLJANDE:

| 9. | I enlighet med slutsatserna från Lissabon har rådet enats om ett konsekvent och integrerat arbetsprogram, som nu går under namnet ”Utbildning 2010”. Rådet och kommissionen underströk i den gemensamma delrapport som Europeiska rådet antog i februari 2004 följande tre prioriterade områden för de ytterligare åtgärder som omedelbart behöver vidtas:






  — | Inrikta reformer och investeringar på nyckelområdena i det kunskapsbaserade samhället. |
| --- | --- | --- |

9.

I enlighet med slutsatserna från Lissabon har rådet enats om ett konsekvent och integrerat arbetsprogram, som nu går under namnet ”Utbildning 2010”. Rådet och kommissionen underströk i den gemensamma delrapport som Europeiska rådet antog i februari 2004 följande tre prioriterade områden för de ytterligare åtgärder som omedelbart behöver vidtas:

—

Inrikta reformer och investeringar på nyckelområdena i det kunskapsbaserade samhället.

| — | Förverkliga livslångt lärande. |
| --- | --- |

—

Förverkliga livslångt lärande.

| — | Upprätta ett europeiskt område för utbildning. |
| --- | --- |

—

Upprätta ett europeiskt område för utbildning.

| 10. | En överenskommelse har nåtts om Europass samt om andra viktiga frågor som att identifiera och validera icke-formellt och informellt lärande, kvalitetssäkra yrkesutbildningar samt ge vägledning hela livet. Genomförandet av dessa överenskommelser på nationell nivå bör nu prioriteras. De framtida prioriteringarna för reformer av och investeringar i yrkesutbildning fastställs i rådets slutsatser av den 15 november 2004 och utgör grunden för Maastricht-kommunikén av den 14 december 2004. |
| --- | --- |

10.

En överenskommelse har nåtts om Europass samt om andra viktiga frågor som att identifiera och validera icke-formellt och informellt lärande, kvalitetssäkra yrkesutbildningar samt ge vägledning hela livet. Genomförandet av dessa överenskommelser på nationell nivå bör nu prioriteras. De framtida prioriteringarna för reformer av och investeringar i yrkesutbildning fastställs i rådets slutsatser av den 15 november 2004 och utgör grunden för Maastricht-kommunikén av den 14 december 2004.

| 11. | Med Bolognaprocessen som incitament har vissa framsteg gjorts med att stimulera reformen av kursplanerna för högre utbildning i hela Europa. Vidare antogs Erasmus Mundus-programmet i december 2003 för att främja EU som centrum för utbildning av högsta klass i hela världen. Emellertid skulle fler insatser och stöd från EU göra det möjligt för institutionerna för högre utbildning att uppfylla sin nyckelroll när det gäller att uppnå Lissabonmålen. |
| --- | --- |

11.

Med Bolognaprocessen som incitament har vissa framsteg gjorts med att stimulera reformen av kursplanerna för högre utbildning i hela Europa. Vidare antogs Erasmus Mundus-programmet i december 2003 för att främja EU som centrum för utbildning av högsta klass i hela världen. Emellertid skulle fler insatser och stöd från EU göra det möjligt för institutionerna för högre utbildning att uppfylla sin nyckelroll när det gäller att uppnå Lissabonmålen.

| 12. | För att framstegen med arbetsprogrammet skall kunna följas upp antog rådet ett antal riktmärken för hela EU i maj 2003. De är alla viktiga för Lissabonstrategin och bör därför ha uppnåtts senast 2010. |
| --- | --- |

12.

För att framstegen med arbetsprogrammet skall kunna följas upp antog rådet ett antal riktmärken för hela EU i maj 2003. De är alla viktiga för Lissabonstrategin och bör därför ha uppnåtts senast 2010.

| 13. | På nationell nivå har moderniseringen av utbildningssystemen inletts, men mycket återstår ännu att göra för att genomföra de reformer som krävs. |
| --- | --- |

13.

På nationell nivå har moderniseringen av utbildningssystemen inletts, men mycket återstår ännu att göra för att genomföra de reformer som krävs.

REKOMMENDERAR FÖLJANDE:

| 14. | Att ytterligare åtgärder på europeisk och nationell nivå vidtas som förberedelse för nästa gemensamma rapport från rådet och kommissionen till Europeiska rådet 2006 med beaktande av halvtidsöversynen av Lissabonstrategin i enlighet med prioriteringarna i ”Utbildning 2010” såsom dessa fastställdes i den gemensamma delrapporten 2004, särskilt i fråga om åtgärder för utveckling av humankapital.






  — | Inrikta reformer och investeringar på nyckelområdena i det kunskapsbaserade samhället






  — | Förverkliga Lissabonmålet om en betydande ökning och effektiv användning av offentliga och privata investeringar i utbildning. |
| --- | --- | --- | --- |

14.

Att ytterligare åtgärder på europeisk och nationell nivå vidtas som förberedelse för nästa gemensamma rapport från rådet och kommissionen till Europeiska rådet 2006 med beaktande av halvtidsöversynen av Lissabonstrategin i enlighet med prioriteringarna i ”Utbildning 2010” såsom dessa fastställdes i den gemensamma delrapporten 2004, särskilt i fråga om åtgärder för utveckling av humankapital.

—

Inrikta reformer och investeringar på nyckelområdena i det kunskapsbaserade samhället

—

Förverkliga Lissabonmålet om en betydande ökning och effektiv användning av offentliga och privata investeringar i utbildning.

| — | Utveckla en kultur för högsta kvalitet och utvärderingssystem för att se till att EU-utbildningssystemen blir en kvalitetsreferens i världsklass. |
| --- | --- |

—

Utveckla en kultur för högsta kvalitet och utvärderingssystem för att se till att EU-utbildningssystemen blir en kvalitetsreferens i världsklass.

| — | Förbättra styrningen på nationell nivå genom att involvera alla relevanta aktörer, däribland arbetsmarknadens parter, och genom att förbättra samordningen mellan de offentliga myndigheter som berörs. |
| --- | --- |

—

Förbättra styrningen på nationell nivå genom att involvera alla relevanta aktörer, däribland arbetsmarknadens parter, och genom att förbättra samordningen mellan de offentliga myndigheter som berörs.

| — | Förstärka synergieffekterna och komplementariteten mellan utbildning och andra politikområden som sysselsättning, forskning och innovation samt makroekonomisk politik. |
| --- | --- |

—

Förstärka synergieffekterna och komplementariteten mellan utbildning och andra politikområden som sysselsättning, forskning och innovation samt makroekonomisk politik.

| — | Förverkliga livslångt lärande
  Nationella strategier för livslångt lärande bör syfta till att alla medborgare garanteras den nyckelkompetens de behöver i ett kunskapssamhälle och att öppna, attraktiva och tillgängliga inlärningsmiljöer skapas. Följande åtgärder kan t.ex. bidra till att dessa mål uppnås:






  — | Öka möjligheterna till livslångt lärande genom distansundervisning, särskilt med hjälp av informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- | --- |

—

Förverkliga livslångt lärande

Nationella strategier för livslångt lärande bör syfta till att alla medborgare garanteras den nyckelkompetens de behöver i ett kunskapssamhälle och att öppna, attraktiva och tillgängliga inlärningsmiljöer skapas. Följande åtgärder kan t.ex. bidra till att dessa mål uppnås:

—

Öka möjligheterna till livslångt lärande genom distansundervisning, särskilt med hjälp av informations- och kommunikationsteknik.

| — | Stimulera efterfrågan på livslångt lärande genom åtgärder som gör det möjligt att förena arbetsliv med familjeliv. |
| --- | --- |

—

Stimulera efterfrågan på livslångt lärande genom åtgärder som gör det möjligt att förena arbetsliv med familjeliv.

| — | Utarbeta modeller för att dela på kostnaderna för vidareutbildning (arbetsgivare, anställda och den offentliga sektorn). |
| --- | --- |

—

Utarbeta modeller för att dela på kostnaderna för vidareutbildning (arbetsgivare, anställda och den offentliga sektorn).

| — | Utveckla nationella strategier som bland annat syftar till att överbrygga den nuvarande klyftan mellan stora och små företag samt mellan högutbildade och lågutbildade när det gäller möjligheter till livslångt lärande. |
| --- | --- |

—

Utveckla nationella strategier som bland annat syftar till att överbrygga den nuvarande klyftan mellan stora och små företag samt mellan högutbildade och lågutbildade när det gäller möjligheter till livslångt lärande.

| — | Anta det framtida integrerade handlingsprogrammet för livslångt lärande. |
| --- | --- |

—

Anta det framtida integrerade handlingsprogrammet för livslångt lärande.

| — | Upprätta ett europeiskt område för utbildning






  — | Stärka den öppna samordningsmetoden genom att till exempel






  — | arbeta i ”peer learning clusters” (grupper där man lär av varandra) med möjlighet för medlemsstaterna att inrikta sig på sina egna prioriterade områden, |
| --- | --- | --- | --- |

—

Upprätta ett europeiskt område för utbildning

—

Stärka den öppna samordningsmetoden genom att till exempel

—

arbeta i ”peer learning clusters” (grupper där man lär av varandra) med möjlighet för medlemsstaterna att inrikta sig på sina egna prioriterade områden,

| — | förbättra utbildningsstatistikens räckvidd, precision och tillförlitlighet, |
| --- | --- |

—

förbättra utbildningsstatistikens räckvidd, precision och tillförlitlighet,

| — | fastställa indikatorer inom nya områden och få dem att fungera, i enlighet med den gemensamma delrapporten, inbegripet den indikator för kompetens i främmande språk som begärdes av Europeiska rådet i Barcelona i mars 2002. |
| --- | --- |

—

fastställa indikatorer inom nya områden och få dem att fungera, i enlighet med den gemensamma delrapporten, inbegripet den indikator för kompetens i främmande språk som begärdes av Europeiska rådet i Barcelona i mars 2002.

| — | Anta gemensamma europeiska referenspunkter på sådana områden som grundläggande färdigheter samt utbildning av lärare och utbildare. |
| --- | --- |

—

Anta gemensamma europeiska referenspunkter på sådana områden som grundläggande färdigheter samt utbildning av lärare och utbildare.

| — | Stärka den roll som institutionerna för högre utbildning har i Lissabonstrategin och förbättra kvaliteten på den högre utbildningen så att den görs mer attraktiv internationellt samt öka rörligheten bland studenter och anställda. |
| --- | --- |

—

Stärka den roll som institutionerna för högre utbildning har i Lissabonstrategin och förbättra kvaliteten på den högre utbildningen så att den görs mer attraktiv internationellt samt öka rörligheten bland studenter och anställda.

| — | Förstärka synergin och komplementariteten mellan högre utbildning och forskning för att stimulera innovation och sysselsättning genom unga forskares rörlighet och nätverk av centrum med särskild kompetens. |
| --- | --- |

—

Förstärka synergin och komplementariteten mellan högre utbildning och forskning för att stimulera innovation och sysselsättning genom unga forskares rörlighet och nätverk av centrum med särskild kompetens.

| — | Senast 2006 utarbeta en europeisk ram för kvalifikationer som en gemensam referens för både yrkesutbildning och allmän utbildning (sekundärutbildning och högre), baserad på kompetens och inlärningsresultat. |
| --- | --- |

—

Senast 2006 utarbeta en europeisk ram för kvalifikationer som en gemensam referens för både yrkesutbildning och allmän utbildning (sekundärutbildning och högre), baserad på kompetens och inlärningsresultat.

UPPMANAR EUROPEISKA RÅDET

| 15. | att bekräfta att livslångt lärande är och förblir ett nödvändigt villkor för att nå Lissabonmålen. I detta sammanhang är ett framgångsrikt genomförande av arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” av avgörande betydelse, både för att utveckla kunskap och innovation och för att skapa fler och bättre arbetstillfällen, |
| --- | --- |

15.

att bekräfta att livslångt lärande är och förblir ett nödvändigt villkor för att nå Lissabonmålen. I detta sammanhang är ett framgångsrikt genomförande av arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” av avgörande betydelse, både för att utveckla kunskap och innovation och för att skapa fler och bättre arbetstillfällen,

| 16. | att ta till vara dynamiken i halvtidsöversynen genom att prioritera att






  — | senast 2006 införa enhetliga och övergripande strategier för livslångt lärande i medlemsstaterna som omfattar utbildningens alla nivåer och dimensioner för att utveckla den kunskap och kompetens som krävs, med deltagande av alla berörda aktörer, |
| --- | --- | --- |

16.

att ta till vara dynamiken i halvtidsöversynen genom att prioritera att

—

senast 2006 införa enhetliga och övergripande strategier för livslångt lärande i medlemsstaterna som omfattar utbildningens alla nivåer och dimensioner för att utveckla den kunskap och kompetens som krävs, med deltagande av alla berörda aktörer,

| — | främja högsta kvalitet på alla nivåer i utbildningssystemen för att bidra till arbetstillfällen och tillväxt samt social sammanhållning, |
| --- | --- |

—

främja högsta kvalitet på alla nivåer i utbildningssystemen för att bidra till arbetstillfällen och tillväxt samt social sammanhållning,

| — | genomföra arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” i medlemsstaterna, med en nödvändig ökning och ett effektivare utnyttjande av investeringar i utbildning, |
| --- | --- |

—

genomföra arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” i medlemsstaterna, med en nödvändig ökning och ett effektivare utnyttjande av investeringar i utbildning,

| — | stärka det europeiska samarbetet på utbildningsområdet för att stimulera och stödja reformer, särskilt genom






  — | metoder där man lär av varandra som är bättre anpassade till medlemsstaternas behov, |
| --- | --- | --- |

—

stärka det europeiska samarbetet på utbildningsområdet för att stimulera och stödja reformer, särskilt genom

—

metoder där man lär av varandra som är bättre anpassade till medlemsstaternas behov,

| — | bättre kvalitet på kontrollen av de framsteg som görs, |
| --- | --- |

—

bättre kvalitet på kontrollen av de framsteg som görs,

| — | ökade bidrag från yrkesutbildning, högre utbildning och forskning till Lissabonstrategin, |
| --- | --- |

—

ökade bidrag från yrkesutbildning, högre utbildning och forskning till Lissabonstrategin,

| — | utarbetande och genomförande av en europeisk ram för kvalifikationer, |
| --- | --- |

—

utarbetande och genomförande av en europeisk ram för kvalifikationer,

| 17. | att uppmana rådet (utbildning, ungdom och kultur) att inom Lissabonstrategins rapportmekanismer bidra till övervakningen av de aspekter som faller inom dess behörighetsområde, dvs. utbildning, |
| --- | --- |

17.

att uppmana rådet (utbildning, ungdom och kultur) att inom Lissabonstrategins rapportmekanismer bidra till övervakningen av de aspekter som faller inom dess behörighetsområde, dvs. utbildning,

| 18. | att inkludera initiativet till en europeisk ungdomspakt, inom ramen för halvtidsöversynen av Lissabonstrategin, för att främja en generation unga européer med arbeten av hög kvalitet och hög utbildningsnivå som utbildar sig för att bli mer mångsidiga samt att fastställa riktlinjer för konkreta åtgärder i detta syfte inom ramen för ”Utbildning 2010” och befintliga program. |
| --- | --- |

18.

att inkludera initiativet till en europeisk ungdomspakt, inom ramen för halvtidsöversynen av Lissabonstrategin, för att främja en generation unga européer med arbeten av hög kvalitet och hög utbildningsnivå som utbildar sig för att bli mer mångsidiga samt att fastställa riktlinjer för konkreta åtgärder i detta syfte inom ramen för ”Utbildning 2010” och befintliga program.

---

| 7.4.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 85/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 85/5

---

RÅDETS SLUTSATSER

av den 21 februari 2005

om ungdomsfrågor inom ramen för halvtidsöversynen av Lissabonstrategin

(2005/C 85/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

som beaktar

| 1. | det mål som fastställdes av Europeiska rådet i Lissabon den 23–24 mars 2000 och som bekräftades av Europeiska rådet i Stockholm den 23–24 mars 2001, nämligen att göra Europeiska unionen till ”världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning”, |
| --- | --- |

1.

det mål som fastställdes av Europeiska rådet i Lissabon den 23–24 mars 2000 och som bekräftades av Europeiska rådet i Stockholm den 23–24 mars 2001, nämligen att göra Europeiska unionen till ”världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning”,

| 2. | vitboken ”Nya insatser för Europas ungdom”, som antogs av kommissionen den 21 november 2001, i vilken följande fastställs: ”I denna strategi anges nya mål för olika politikområden som berör ungdomar direkt såsom utbildning, sysselsättning, social integration, information och det civila samhället”, |
| --- | --- |

2.

vitboken ”Nya insatser för Europas ungdom”, som antogs av kommissionen den 21 november 2001, i vilken följande fastställs: ”I denna strategi anges nya mål för olika politikområden som berör ungdomar direkt såsom utbildning, sysselsättning, social integration, information och det civila samhället”,

| 3. | rådets resolution av den 27 juni 2002, i vilken den öppna samordningsmetoden antas som ny ram för samarbetet på ungdomsområdet, på grundval av den ovan nämnda vitboken, och där det föreslås att ungdomsfrågorna skall inbegripas i andra politikområden och program, |
| --- | --- |

3.

rådets resolution av den 27 juni 2002, i vilken den öppna samordningsmetoden antas som ny ram för samarbetet på ungdomsområdet, på grundval av den ovan nämnda vitboken, och där det föreslås att ungdomsfrågorna skall inbegripas i andra politikområden och program,

| 4. | slutsatserna från Europeiska rådet den 4–5 november 2004, enligt vilka Europeiska rådet tog del av ett brev från stats- och regeringscheferna i Frankrike, Tyskland, Spanien och Sverige och framhöll hur viktiga demografiska faktorer är för Europas framtida ekonomiska och sociala utveckling och förespråkade utarbetandet av en ”Europeisk pakt för ungdomsfrågor”, |
| --- | --- |

4.

slutsatserna från Europeiska rådet den 4–5 november 2004, enligt vilka Europeiska rådet tog del av ett brev från stats- och regeringscheferna i Frankrike, Tyskland, Spanien och Sverige och framhöll hur viktiga demografiska faktorer är för Europas framtida ekonomiska och sociala utveckling och förespråkade utarbetandet av en ”Europeisk pakt för ungdomsfrågor”,

| 5. | kommissionens meddelande till Europeiska rådets vårmöte 2005 (”Att arbeta tillsammans för tillväxt och sysselsättning. Nystart för Lissabonstrategin”) om halvtidsöversynen av Lissabonstrategin, där det konstateras att vi behöver en samhällssyn i vilken såväl den åldrande befolkningen som de unga generationerna kan integreras och där det betonas att brådskande åtgärder behövs, |
| --- | --- |

5.

kommissionens meddelande till Europeiska rådets vårmöte 2005 (”Att arbeta tillsammans för tillväxt och sysselsättning. Nystart för Lissabonstrategin”) om halvtidsöversynen av Lissabonstrategin, där det konstateras att vi behöver en samhällssyn i vilken såväl den åldrande befolkningen som de unga generationerna kan integreras och där det betonas att brådskande åtgärder behövs,

BETONAR

| 6. | att det är viktigt att anlägga ett ungdomsperspektiv på Lissabonstrategin, med hänsyn till Europeiska unionens demografiska, ekonomiska, sociala och politiska utveckling, särskilt den åldrande befolkningen, |
| --- | --- |

6.

att det är viktigt att anlägga ett ungdomsperspektiv på Lissabonstrategin, med hänsyn till Europeiska unionens demografiska, ekonomiska, sociala och politiska utveckling, särskilt den åldrande befolkningen,

| 7. | att unga människors innovationsförmåga, företagaranda och initiativrikedom, rörlighet och förmåga till multikulturell integration bidrar till konkurrenskraft, hållbar tillväxt och social sammanhållning, |
| --- | --- |

7.

att unga människors innovationsförmåga, företagaranda och initiativrikedom, rörlighet och förmåga till multikulturell integration bidrar till konkurrenskraft, hållbar tillväxt och social sammanhållning,

| 8. | fördelarna med en samordnad, enhetlig och övergripande politik som fokuserar på unga människor, |
| --- | --- |

8.

fördelarna med en samordnad, enhetlig och övergripande politik som fokuserar på unga människor,

| 9. | betydelsen i detta sammanhang av vitboken om ungdomsfrågor, särskilt den öppna samordningsmetoden och att ungdomsfrågor inbegrips i andra politikområden, samt behovet av att stärka synergier och komplementaritet mellan olika politikområden och program som påverkar ungdomsfrågorna, |
| --- | --- |

9.

betydelsen i detta sammanhang av vitboken om ungdomsfrågor, särskilt den öppna samordningsmetoden och att ungdomsfrågor inbegrips i andra politikområden, samt behovet av att stärka synergier och komplementaritet mellan olika politikområden och program som påverkar ungdomsfrågorna,

| 10. | att bättre förståelse av ungdomsfrågor och ungdomars levnadsförhållanden är en förutsättning för effektiva åtgärder som uppmuntrar ungdomar till att göra mesta möjliga av sin potential, |
| --- | --- |

10.

att bättre förståelse av ungdomsfrågor och ungdomars levnadsförhållanden är en förutsättning för effektiva åtgärder som uppmuntrar ungdomar till att göra mesta möjliga av sin potential,

| 11. | att Lissabonstrategin behöver stöd från unga människor om den skall kunna bli framgångsrik, |
| --- | --- |

11.

att Lissabonstrategin behöver stöd från unga människor om den skall kunna bli framgångsrik,

DELAR

| 12. | i detta sammanhang kommissionens övertygelse om att Lissabonstrategin måste se till att de föreslagna reformerna bidrar till att ge ungdomar en första chans samt de färdigheter som de behöver under hela livet, |
| --- | --- |

12.

i detta sammanhang kommissionens övertygelse om att Lissabonstrategin måste se till att de föreslagna reformerna bidrar till att ge ungdomar en första chans samt de färdigheter som de behöver under hela livet,

| 13. | kommissionens inställning i meddelandet till Europeiska rådets vårmöte 2005, att det är angeläget inrikta sig på ungdomar inom vissa centrala områden, exempelvis sysselsättning, möjlighet att förena familje- och yrkesliv, investering i humankapital samt forskning och utveckling, |
| --- | --- |

13.

kommissionens inställning i meddelandet till Europeiska rådets vårmöte 2005, att det är angeläget inrikta sig på ungdomar inom vissa centrala områden, exempelvis sysselsättning, möjlighet att förena familje- och yrkesliv, investering i humankapital samt forskning och utveckling,

ANSER ATT

| 14. | en sådan strategi som inriktas på ungdomar med hjälp av befintliga instrument och mekanismer effektivt bör integreras i den politik som Lissabonstrategin syftar till, |
| --- | --- |

14.

en sådan strategi som inriktas på ungdomar med hjälp av befintliga instrument och mekanismer effektivt bör integreras i den politik som Lissabonstrategin syftar till,

| 15. | det i de särskilda insatserna för ungdomar bör tas hänsyn till jämställdhet mellan kvinnor och män och att insatserna också bör gälla ungdomar med färre möjligheter, särskilt på områdena utbildning, sysselsättning, social integration och rörlighet, |
| --- | --- |

15.

det i de särskilda insatserna för ungdomar bör tas hänsyn till jämställdhet mellan kvinnor och män och att insatserna också bör gälla ungdomar med färre möjligheter, särskilt på områdena utbildning, sysselsättning, social integration och rörlighet,

| 16. | ungdomars aktiva deltagande i samhället samtidigt är ett mål och en metod som garanterar de europeiska medborgarnas anslutning till Lissabonmålen och bidrar till ungdomarnas personliga utveckling, till deras sociala integration och till social sammanhållning i allmänhet; den utgör därför en kompletterande faktor för att Lissabonstrategin skall bli framgångsrik, |
| --- | --- |

16.

ungdomars aktiva deltagande i samhället samtidigt är ett mål och en metod som garanterar de europeiska medborgarnas anslutning till Lissabonmålen och bidrar till ungdomarnas personliga utveckling, till deras sociala integration och till social sammanhållning i allmänhet; den utgör därför en kompletterande faktor för att Lissabonstrategin skall bli framgångsrik,

UPPMANAR EUROPEISKA RÅDET ATT

| 17. | inom ramen för halvtidsöversynen av Lissabonstrategin och diskussionerna om kommissionens meddelande till Europeiska rådets vårmöte 2005 ta upp initiativet till en europeisk pakt för ungdomsfrågor, vari särskilt ingår sysselsättning, social sammanhållning, utbildning, rörlighet samt möjlighet att förena familje- och yrkesliv, |
| --- | --- |

17.

inom ramen för halvtidsöversynen av Lissabonstrategin och diskussionerna om kommissionens meddelande till Europeiska rådets vårmöte 2005 ta upp initiativet till en europeisk pakt för ungdomsfrågor, vari särskilt ingår sysselsättning, social sammanhållning, utbildning, rörlighet samt möjlighet att förena familje- och yrkesliv,

| 18. | fastställa riktlinjer för de konkreta åtgärder som är nödvändiga för att detta initiativ skall kunna genomföras inom alla berörda sektorer, |
| --- | --- |

18.

fastställa riktlinjer för de konkreta åtgärder som är nödvändiga för att detta initiativ skall kunna genomföras inom alla berörda sektorer,

| 19. | notera kommissionens avsikt att anta ett meddelande om detta initiativ, |
| --- | --- |

19.

notera kommissionens avsikt att anta ett meddelande om detta initiativ,

| 20. | åt kommissionen och medlemsstaterna anförtro uppgiften att se till att ungdomar och ungdomsorganisationer, bl.a. genom Europeiskt ungdomsforum, deltar fullt ut i denna strategi, |
| --- | --- |

20.

åt kommissionen och medlemsstaterna anförtro uppgiften att se till att ungdomar och ungdomsorganisationer, bl.a. genom Europeiskt ungdomsforum, deltar fullt ut i denna strategi,

| 21. | övervaka genomförandet av den europeiska pakten för ungdomsfrågor genom Lissabonstrategins rapportmekanismer och uppmana rådet (utbildning, ungdom och kultur) att bidra till övervakningen av de aspekter som faller inom dess behörighetsområde. |
| --- | --- |

21.

övervaka genomförandet av den europeiska pakten för ungdomsfrågor genom Lissabonstrategins rapportmekanismer och uppmana rådet (utbildning, ungdom och kultur) att bidra till övervakningen av de aspekter som faller inom dess behörighetsområde.

---

Kommissionen

| 7.4.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 85/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 85/7

---

Eurons växelkurs (1)

6 april 2005

(2005/C 85/03)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2860 |
| JPY | japansk yen | 139,75 |
| DKK | dansk krona | 7,4500 |
| GBP | pund sterling | 0,68505 |
| SEK | svensk krona | 9,1612 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5508 |
| ISK | isländsk krona | 78,76 |
| NOK | norsk krona | 8,1670 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiskt pund | 0,5842 |
| CZK | tjeckisk koruna | 29,956 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 247,23 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6961 |
| MTL | maltesisk lira | 0,4298 |
| PLN | polsk zloty | 4,1273 |
| ROL | rumänsk leu | 36 492 |
| SIT | slovensk tolar | 239,68 |
| SKK | slovakisk koruna | 38,915 |
| TRY | turkisk lira | 1,7462 |
| AUD | australisk dollar | 1,6804 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5708 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,0302 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,8092 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,1378 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 303,23 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 7,8774 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 10,6436 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4150 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 191,28 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,887 |
| PHP | filippinsk peso | 70,376 |
| RUB | rysk rubel | 35,8450 |
| THB | thailändsk baht | 50,872 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2860

JPY

japansk yen

139,75

DKK

dansk krona

7,4500

GBP

pund sterling

0,68505

SEK

svensk krona

9,1612

CHF

schweizisk franc

1,5508

ISK

isländsk krona

78,76

NOK

norsk krona

8,1670

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CYP

cypriotiskt pund

0,5842

CZK

tjeckisk koruna

29,956

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

247,23

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6961

MTL

maltesisk lira

0,4298

PLN

polsk zloty

4,1273

ROL

rumänsk leu

36 492

SIT

slovensk tolar

239,68

SKK

slovakisk koruna

38,915

TRY

turkisk lira

1,7462

AUD

australisk dollar

1,6804

CAD

kanadensisk dollar

1,5708

HKD

Hongkongdollar

10,0302

NZD

nyzeeländsk dollar

1,8092

SGD

singaporiansk dollar

2,1378

KRW

sydkoreansk won

1 303,23

ZAR

sydafrikansk rand

7,8774

CNY

kinesisk yuan renminbi

10,6436

HRK

kroatisk kuna

7,4150

IDR

indonesisk rupiah

12 191,28

MYR

malaysisk ringgit

4,887

PHP

filippinsk peso

70,376

RUB

rysk rubel

35,8450

THB

thailändsk baht

50,872

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 7.4.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 85/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 85/8

---

Förteckning över vederbörliga certifikat som erkänts genom förfarandet i artikel 18.3 i direktiv 2001/25/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk (1)

(Situationen den 31 december 2004)

(2005/C 85/04)

(Text av betydelse för EES)

| MS | Berört tredje land | Vederbörliga certifikat |
| --- | --- | --- |
| EL | Indonesien | Befälhavare obegränsad (reg. II/2)
  Överstyrman obegränsad (reg. II/2)
  Vaktstyrman, obegränsad (reg. II/2)
  Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på  ≥ 3000 kW (reg. III/3)
  1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW (reg. III/2)
  Vaktmaskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW (reg. III/1)
  Radiokommunikationsbefäl (reg. IV/2) |
| UK | Sydkorea | Befälhavare, obegränsad
  Däcksbefäl, klass 2
  Däcksbefäl, klass 3
  Däcksbefäl, klass 4 (befälhavare i kustfart)
  Däcksbefäl, klass 5
  Däcksbefäl, klass 6 |
| IT | Australien | Däcksbefäl
  Befälhavare, klass I (reg. II/2)
  Överstyrman, klass I (reg. II/2)
  Befälhavare, klass II (reg. II/2)
  Överstyrman, klass II (reg. II/2)
  2:e styrman, klass I (reg. II/1)
  2:e styrman, klass II (reg. II/3) |
| Maskinbefäl
  Maskinbefäl, klass I (reg. III/2)
  Maskinbefäl, klass II (reg. III/3)
  Vaktmaskinist (reg. III/1) |
| BE | Australien | 2:e styrman, klass I (reg. II/1)
  2:e styrman, klass II (reg. II/1)
  Överstyrman, klass I (reg. II/2)
  Överstyrman, klass II, V/ls < 3000 GT u/l (reg. II/2)
  Befälhavare, klass I (reg. II/2)
  Befälhavare, klass II, V/ls < 3000 GT u/l, (reg. II/2)
  Vaktmaskinist – ångfartyg/motorfartyg eller båda (obegränsad) (reg. III/1)
  1:e maskinist – ångfartyg/motorfartyg eller båda (obegränsad) (reg. III/2)
  Maskinchef – ångfartyg/motorfartyg eller båda (obegränsad) (reg. III/2) |
| BE | Kroatien | Vaktstyrman obegränsad
  Överstyrman obegränsad
  Överstyrman på fartyg < 3000 GT
  Befälhavare obegränsad
  Befälhavare på fartyg < 3000 GT
  Vaktstyrman på fartyg < 500 GT, i fartområde 3
  Vakthavande befälhavare på fartyg < 500 GT, i fartområde 3
  Vaktmaskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW
  1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW
  Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW
  Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på 750–3000 kW |
| BE | Filippinerna | 3:e styrman
  2:e styrman
  Överstyrman
  Befälhavare
  3:e maskinist
  2:e maskinist
  1:e maskinist
  Maskinchef |
| BE | Indonesien | Däcksbefäl, klass I
  Däcksbefäl, klass II
  Däcksbefäl, klass III
  Däcksbefäl, klass IV
  Maskinbefäl, klass I
  Maskinbefäl, klass II
  Maskinbefäl, klass III |
| BE | Ryska federationen | Befälhavare
  Överstyrman
  Vaktstyrman
  Befälhavare på fartyg < 500 GT, kustfart
  Vaktstyrman på fartyg < 500 GT, kustfart
  Maskinbefäl, klass I
  Maskinbefäl, klass II/B
  Maskinbefäl, klass II/A
  Maskinbefäl, klass III/B
  Maskinbefäl, klass III/A |
| L | Argentina | Certifikat för däcksbefäl
  Vaktstyrman reg. II/1
  Överstyrman reg. II/2
  Befälhavare reg. II/2 |
| Certifikat för maskinbefäl
  Vaktmaskinist reg. III/1
  1:e maskinist reg. III/2
  Maskinchef reg. III/2 |
| L | Australien | Certifikat för däcksbefäl
  2:e styrman, klass 1, reg. II/1
  Överstyrman, klass 1, reg. II/2
  Befälhavare, klass 1, reg. II/2 |
| Certifikat för maskinbefäl
  Vaktmaskinist, reg. III/1
  Maskinbefäl, klass 2, reg. III/2
  Maskinbefäl, klass 1, reg. III/2 |
| L | Bulgarien | Certifikat för däcksbefäl
  3:e styrman, reg. II/1
  2:e styrman, reg. II/1
  Överstyrman, reg. II/2
  Befälhavare, reg. II/2 |
| Certifikat för maskinbefäl
  3:e maskinist, reg. III/1
  2:e maskinist, reg. III/1
  1:e maskinist, reg. III/2
  Maskinchef, reg. III/2 |
| L | Kanada | Certifikat för däcksbefäl
  Vaktstyrman, obegränsad, reg. II/1
  Överstyrman, nationell fart, reg. II/1
  Överstyrman, begränsad, reg. II/1
  Befälhavare, nationell fart, reg. II/1
  Befälhavare, begränsad, reg. II/2
  Befälhavare, internationell fart, reg. II/2
  Befälhavare, reg. II/2 |
| Certifikat för maskinbefäl
  Maskinbefäl (klass 4), reg. III/1
  Maskinbefäl (klass 3), reg. III/1
  Maskinbefäl (klass 2), reg. III/2
  Maskinbefäl (klass 1), reg. III/2 |
| L | Kroatien | Certifikat för däcksbefäl
  Vaktstyrman obegränsad, reg. II/1
  Överstyrman obegränsad, reg. II/2
  Överstyrman på fartyg < 3000 GT, reg. II/2
  Befälhavare på fartyg < 3000 GT, reg. II/2
  Befälhavare obegränsad, reg. II/2 |
| Certifikat för maskinbefäl
  Vaktmaskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW, reg. III/1
  1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2
  Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2
  Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på 750– 3000kW, reg. III/3 |
| L | Estland | Certifikat för däcksbefäl
  Vaktstyrman obegränsad, reg. II/1
  Överstyrman på fartyg < 3000 GT, reg. II/2
  Överstyrman obegränsad, reg. II/2
  Befälhavare på fartyg < 3000 GT, reg. II/2
  Befälhavare obegränsad, reg. II/2 |
| Certifikat för maskinbefäl
  Vaktmaskinist på fartyg med dieselmotorer och ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW, reg. III/1
  1:e maskinist på fartyg med dieselmotorer och ett huvudframdrivningsmaskineri på < 3000 kW, reg. III/3
  Maskinchef på fartyg med dieselmotorer och ett huvudframdrivningsmaskineri på < 3000 kW, reg. III/3
  1:e maskinist på fartyg med dieselmotorer och ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2
  Maskinchef på fartyg med dieselmotorer och ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2 |
| L | Indien | Certifikat för däcksbefäl
  Befälhavare på ett fartyg i utrikestrafik, behörighetscertifikat (däck) klass 1, reg. II/2 (befälhavare)
  Överstyrman på ett fartyg i utrikestrafik, behörighetscertifikat (däck) klass 2, reg. II/2 (överstyrman)
  2:e styrman på ett fartyg i utrikestrafik, behörighetscertifikat (däck) klass 3, reg. II/1 (vaktstyrman) |
| Certifikat för maskinbefäl
  Maskinbefäl, behörighetscertifikat (MEO-1) klass 1 (maskinchef), reg. III/2
  Maskinbefäl, behörighetscertifikat (MEO-2) klass 2 (1:e maskinist), reg. III/2
  Maskinbefäl, behörighetscertifikat (EOOW-IV) klass 4 (vaktmaskinist), reg. III/1 |
| L | Indonesien | Certifikat för däcksbefäl
  Befälhavare, obegränsad, reg. II/2
  Däcksbefäl, klass I, reg. II/2
  Däcksbefäl, klass III, reg. II/1, II/2.4.1, II/3.5
  Däcksbefäl, klass IV, reg. II/1, II/3 |
| Certifikat för maskinbefäl
  Maskinbefäl, klass I, reg. III/2
  Maskinbefäl, klass II, reg. III/2
  Maskinbefäl, klass III, reg. III/1, III/3
  Maskinbefäl, klass IV, reg. III/1, III/3 |
| L | Lettland | Certifikat för däcksbefäl
  Vaktstyrman obegränsad, reg. II/1
  Överstyrman på fartyg < 3000 GT, reg. II/2
  Befälhavare på fartyg < 3000 GT, reg. II/2
  Överstyrman obegränsad, ”Deep-sea Navigator” reg. II/2
  Befälhavare på fartyg < 3000 GT, ”Deep-sea Master” reg. II/2 |
| Certifikat för maskinbefäl
  Vaktmaskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW, reg. III/1
  Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på < 750 kW, reg. III/2
  1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri ≥ 3000 kW, reg. III/2
  Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri ≥ 3000 kW, reg. III/2 |
| L | Litauen | Befälhavare obegränsad, reg. II/2
  Överstyrman obegränsad, reg. II/2
  Befälhavare på fartyg 500–3000 GT, reg. II/2
  Överstyrman på fartyg 500–3000 GT, reg. II/2
  Vaktstyrman obegränsad, reg. II/1
  Befälhavare på fartyg < 500 GT, reg. II/3
  Vaktstyrman < 500 GT, reg. II/3
  Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW (reg. III/2)
  1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW (reg. III/2)
  Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på 750–3000 kW (reg. III/2)
  1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på 750–3000 kW (reg. III/2)
  Vaktmaskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW (reg. III/1)
  Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på < 750 kW, reg. III/3
  Vaktstyrman på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på < 750 kW, reg. III/3 |
| L | Madagaskar | Däcksbefäl
  Överstyrman, obegränsad, reg. II/2
  Överstyrman, klass 2 (fartyg < 3000 GT), reg. II/2
  Befälhavare i kustfart (på fartyg < 500 GT, högst 200 nautiska mil från kusten), reg. II/3
  Vaktstyrman, obegränsad, reg. II/1 |
| Maskinbefäl
  1:e maskinist, obegränsad, reg. III/2
  1:e maskinist, klass 2 (< 3000 kW), reg. III/3
  Vaktmaskinist, obegränsad, reg. III/4L |
| L | Filippinerna | Certifikat för däcksbefäl
  D1 – befälhavare, reg. II/2
  D2 – överstyrman, reg. II/2
  D3 – 2:e styrman, reg. II/1
  D4 – 3:e styrman, reg. II/1 |
| Certifikat för maskinbefäl
  E1 – Maskinchef, reg. III/2
  E2 – 1:e maskinist, reg. III/2
  E3 – 2:e maskinist, reg. III/1
  E4 – 3:e maskinist, reg. III/1 |
| L | Polen | Certifikat för däcksbefäl
  Vaktstyrman obegränsad, reg. II/1
  Överstyrman på fartyg på 500–3000 GT, reg. II/2
  Överstyrman på fartyg ≥ 3000 GT, reg. II/2
  Befälhavare på fartyg på 500–3000 GT, reg. II/2
  Befälhavare obegränsad, reg. II/2
  Vaktstyrman, kustfart, reg. II/3
  Befälhavare, kustfart, reg. II/3 |
| Certifikat för maskinbefäl
  Vaktmaskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på < 750 kW, reg. III/1
  Vaktmaskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW, reg. III/1
  1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på 750–3000kW, reg. III/3
  1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2
  Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på 750–3000kW, reg. III/3
  Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2 |
| L | Rumänien | Certifikat för däcksbefäl
  Befälhavare obegränsad, reg. II/2
  Överstyrman obegränsad, reg. II/2
  Vaktstyrman obegränsad, reg. II/1
  Befälhavare på fartyg < 200 GT, kustfart, reg. II/3 |
| Certifikat för maskinbefäl
  Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2
  1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2
  Vaktmaskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW, reg. III/1 |
| L | Ryska federationen | Certifikat för däcksbefäl
  Befälhavare, reg. II/2
  Överstyrman, reg. II/2
  Vaktstyrman, reg. II/1
  Befälhavare på fartyg < 500 GT, kustfart, reg. II/3
  Vaktstyrman på fartyg < 500 GT, kustfart, reg. II/3 |
| Certifikat för maskinbefäl
  Maskinbefäl, klass 1, reg. III/2
  Maskinbefäl, klass 2/B, reg. III/3
  Maskinbefäl, klass 2/A, reg. III/2
  Maskinbefäl, klass 3/B, reg. III/3
  Maskinbefäl, klass 3/A, reg. III/1 |
| L | Senegal | Däcksbefäl
  Befälhavare, obegränsad, reg. II/2
  Överstyrman, obegränsad, reg. II/2
  Befäl på fartyg 500–3000 GT, reg. II/2
  Överstyrman på fartyg 500–3000 GT, reg. II/2
  Vaktstyrman, obegränsad, reg. II/1 |
| Maskinbefäl
  Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2
  1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2
  Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på 750–3000 kW, reg. III/2
  1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på 750–3000 kW, reg. III/2
  Vaktmaskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW, reg. III/1 |
| L | Ukraina | Certifikat för däcksbefäl
  Short sea voyage navigator, reg. II/1
  Deep-sea navigator, reg. II/2.2.1.1
  Master in short voyages, reg. II/3.5
  Deep-sea captain, reg. II/2.2.1.2 |
| Certifikat för maskinbefäl
  Maskinbefäl (klass 3), reg. III/1
  Maskinbefäl (klass 2), reg. III/2.2.1.1
  Maskinbefäl (klass 1), reg. III/2.2.1.2 |
| IT | Tjeckiska republiken | Däcksbefäl
  Befälhavare, reg. II/2
  Överstyrman, reg. II/2
  Vaktstyrman, reg. II/1 |
| Maskinbefäl
  Maskinchef, reg. III/2
  1:e maskinist, reg. III/2
  Vaktmaskinist, reg. III/1 |
| UK | Malaysia | Vaktstyrman, obegränsad
  Överstyrman, obegränsad
  Befälhavare, obegränsad
  Överstyrman på fartyg < 3000 GT, kustfart
  Befälhavare på fartyg < 3000 GT, kustfart
  Överstyrman på fartyg ≥ 3000 GT, kustfart
  Befälhavare på fartyg ≥ 3000 GT, kustfart
  Vaktstyrman på fartyg < 500 GT, kustfart
  Befälhavare på fartyg < 500 GT, kustfart |
| EL | Kina | Befälhavare obegränsad, reg. II/2
  Överstyrman obegränsad, reg. II/2
  Vaktstyrman obegränsad, reg. II/1
  Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2
  1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2
  Vaktmaskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW, reg. III/1
  Radiokommunikationsbefäl, reg. IV/2 |
| EL | Australien | Befälhavare obegränsad, reg. II/2
  Överstyrman obegränsad, reg. II/2
  Vaktstyrman obegränsad, reg. II/1
  Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2
  1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2
  Vaktmaskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW, reg. III/1
  Radiokommunikationsbefäl, reg. IV/2 |
| EL | Kanada | Befälhavare obegränsad, reg. II/2
  Överstyrman obegränsad, reg. II/2
  Vaktstyrman obegränsad, reg. II/1
  Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2
  1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2
  Vaktmaskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW, reg. III/1
  Radiokommunikationsbefäl, reg. IV/2 |
| EL | Georgien | Befälhavare obegränsad, reg. II/2
  Överstyrman obegränsad, reg. II/2
  Vaktstyrman obegränsad, reg. II/1
  Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2
  1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2
  Vaktmaskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW, reg. III/1
  Radiokommunikationsbefäl, reg. IV/2 |
| UK | Iran | 2:e styrman (obegränsad vaktstyrman), reg. II/1
  Överstyrman, obegränsad, (reg. II/2)
  Befälhavare, reg. II/2
  Maskinbefäl (klass 3)(OOW Nil), reg. III/1
  Maskinbefäl (2 klass) (maskinchef på fartyg < 3000 kW, 1:e maskinist ”Nil”), reg. III/2 & 3
  Maskinchef (Ch. Eng. Nil), reg. III/2 |
| L | Turkiet | Däcksbefäl:
  Begränsat behörig vaktstyrman (reg. II/3)
  Begränsat behörig befälhavare (reg. II/3)
  Vaktstyrman på fartyg på 500–3000 GT, reg. II/1
  Överstyrman på fartyg på 500–3000 GT, reg. II/2
  Befälhavare på fartyg på 500–3000 GT, reg. II/2
  Vaktstyrman obegränsad (reg. II/1)
  Överstyrman obegränsad, reg. II/2
  Befälhavare obegränsad, reg. II/2 |
| Maskinbefäl:
  Maskinbefäl på fartyg på 750–3000 kW, reg. III/1
  1:e maskinist på fartyg på 750–3000 kW, reg. III/3
  Maskinchef på fartyg på 750–3000 kW, reg. III/3
  Maskinbefäl obegränsad, reg. III/1
  1:e maskinist obegränsad, reg. III/2
  Maskinchef, obegränsad, reg. III/2 |
| Allmänt behörig radiooperatör, reg. IV/2
  Begränsat behörig radiooperatör, reg. IV/2 |
| L | Slovenien | Havsgående – alla fartyg ≥ 3000 GT
  Befälhavare, reg. II/2
  Överstyrman, reg. II/2 |
| Havsgående – alla fartyg 500–3000 GT
  Befälhavare, reg. II/2
  Överstyrman, reg. II/2
  Vaktstyrman obegränsad, reg. II/1 |
| Havsgående – alla fartyg < 500 GT
  Befälhavare, reg. II/3
  Vaktstyrman, reg. II/3
  Radioelektroniksbefäl, klass 1, reg. IV/2
  Radioelektroniksbefäl, klass 2, reg. IV/2
  Allmänt behörig radioelektroniksbefäl, reg. IV/2
  Begränsat behörig radioelektroniksbefäl, reg. IV/2 |
| Alla fartyg ≥ 3000 kW
  Maskinchef, reg. III/2
  1:e maskinist, reg. III/2 |
| Alla fartyg 750–3000 kW
  Maskinchef, reg. III/3
  1:e maskinist, reg. III/3 |
| Alla fartyg ≥ 750 kW
  Vaktmaskinist, reg. III/1 |
| EL | Pakistan | Befälhavare obegränsad (reg. II/2)
  Överstyrman obegränsad (reg. II/2)
  Vaktstyrman obegränsad (reg. II/1)
  Befälhavare och vaktstyrman på fartyg < 500 GT, reg. II/3
  Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2
  Vaktmaskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW, reg. III/1
  Maskinchef och 1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på 750–3000 kW (reg. III/3)
  GMDSS radiokommunikationspersonal, reg. IV/2
  Specialutbildning för befälhavare och befäl på tankfartyg, reg. V/1 |
| UK | Serbien & Montenegro | Vaktstyrman obegränsad
  Överstyrman obegränsad
  Befälhavare obegränsad
  Överstyrman på fartyg < 3000 GT
  Befälhavare på fartyg < 3000 GT
  Vakthavande överstyrman på fartyg < 500 GT, kustfart
  Befälhavare på fartyg < 500 GT, kustfart
  Vaktmaskinist obegränsad
  1:e maskinist obegränsad
  Maskinchef obegränsad
  1:e maskinist på fartyg 750–3000 kW, kustfart
  Maskinchef på fartyg 750–3000 kW kustfart |
| Polen | Turkiet | Befälhavare obegränsad
  Överstyrman obegränsad
  Överstyrman på fartyg 500–3000 GT
  Däcksbefäl obegränsad
  Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW
  Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på 750–3000 kW
  1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på >3000 kW
  1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på 750–3000 kW
  Maskinbefäl på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på > 750 kW
  Allmänt behörig radiooperatör
  Begränsat behörig radiooperatör |

MS

Berört tredje land

Vederbörliga certifikat

EL

Indonesien

Befälhavare obegränsad (reg. II/2)

Överstyrman obegränsad (reg. II/2)

Vaktstyrman, obegränsad (reg. II/2)

Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på  ≥ 3000 kW (reg. III/3)

1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW (reg. III/2)

Vaktmaskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW (reg. III/1)

Radiokommunikationsbefäl (reg. IV/2)

UK

Sydkorea

Befälhavare, obegränsad

Däcksbefäl, klass 2

Däcksbefäl, klass 3

Däcksbefäl, klass 4 (befälhavare i kustfart)

Däcksbefäl, klass 5

Däcksbefäl, klass 6

IT

Australien

Däcksbefäl

Befälhavare, klass I (reg. II/2)

Överstyrman, klass I (reg. II/2)

Befälhavare, klass II (reg. II/2)

Överstyrman, klass II (reg. II/2)

2:e styrman, klass I (reg. II/1)

2:e styrman, klass II (reg. II/3)

Maskinbefäl

Maskinbefäl, klass I (reg. III/2)

Maskinbefäl, klass II (reg. III/3)

Vaktmaskinist (reg. III/1)

BE

Australien

2:e styrman, klass I (reg. II/1)

2:e styrman, klass II (reg. II/1)

Överstyrman, klass I (reg. II/2)

Överstyrman, klass II, V/ls < 3000 GT u/l (reg. II/2)

Befälhavare, klass I (reg. II/2)

Befälhavare, klass II, V/ls < 3000 GT u/l, (reg. II/2)

Vaktmaskinist – ångfartyg/motorfartyg eller båda (obegränsad) (reg. III/1)

1:e maskinist – ångfartyg/motorfartyg eller båda (obegränsad) (reg. III/2)

Maskinchef – ångfartyg/motorfartyg eller båda (obegränsad) (reg. III/2)

BE

Kroatien

Vaktstyrman obegränsad

Överstyrman obegränsad

Överstyrman på fartyg < 3000 GT

Befälhavare obegränsad

Befälhavare på fartyg < 3000 GT

Vaktstyrman på fartyg < 500 GT, i fartområde 3

Vakthavande befälhavare på fartyg < 500 GT, i fartområde 3

Vaktmaskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW

1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW

Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW

Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på 750–3000 kW

BE

Filippinerna

3:e styrman

2:e styrman

Överstyrman

Befälhavare

3:e maskinist

2:e maskinist

1:e maskinist

Maskinchef

BE

Indonesien

Däcksbefäl, klass I

Däcksbefäl, klass II

Däcksbefäl, klass III

Däcksbefäl, klass IV

Maskinbefäl, klass I

Maskinbefäl, klass II

Maskinbefäl, klass III

BE

Ryska federationen

Befälhavare

Överstyrman

Vaktstyrman

Befälhavare på fartyg < 500 GT, kustfart

Vaktstyrman på fartyg < 500 GT, kustfart

Maskinbefäl, klass I

Maskinbefäl, klass II/B

Maskinbefäl, klass II/A

Maskinbefäl, klass III/B

Maskinbefäl, klass III/A

L

Argentina

Certifikat för däcksbefäl

Vaktstyrman reg. II/1

Överstyrman reg. II/2

Befälhavare reg. II/2

Certifikat för maskinbefäl

Vaktmaskinist reg. III/1

1:e maskinist reg. III/2

Maskinchef reg. III/2

L

Australien

Certifikat för däcksbefäl

2:e styrman, klass 1, reg. II/1

Överstyrman, klass 1, reg. II/2

Befälhavare, klass 1, reg. II/2

Certifikat för maskinbefäl

Vaktmaskinist, reg. III/1

Maskinbefäl, klass 2, reg. III/2

Maskinbefäl, klass 1, reg. III/2

L

Bulgarien

Certifikat för däcksbefäl

3:e styrman, reg. II/1

2:e styrman, reg. II/1

Överstyrman, reg. II/2

Befälhavare, reg. II/2

Certifikat för maskinbefäl

3:e maskinist, reg. III/1

2:e maskinist, reg. III/1

1:e maskinist, reg. III/2

Maskinchef, reg. III/2

L

Kanada

Certifikat för däcksbefäl

Vaktstyrman, obegränsad, reg. II/1

Överstyrman, nationell fart, reg. II/1

Överstyrman, begränsad, reg. II/1

Befälhavare, nationell fart, reg. II/1

Befälhavare, begränsad, reg. II/2

Befälhavare, internationell fart, reg. II/2

Befälhavare, reg. II/2

Certifikat för maskinbefäl

Maskinbefäl (klass 4), reg. III/1

Maskinbefäl (klass 3), reg. III/1

Maskinbefäl (klass 2), reg. III/2

Maskinbefäl (klass 1), reg. III/2

L

Kroatien

Certifikat för däcksbefäl

Vaktstyrman obegränsad, reg. II/1

Överstyrman obegränsad, reg. II/2

Överstyrman på fartyg < 3000 GT, reg. II/2

Befälhavare på fartyg < 3000 GT, reg. II/2

Befälhavare obegränsad, reg. II/2

Certifikat för maskinbefäl

Vaktmaskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW, reg. III/1

1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2

Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2

Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på 750– 3000kW, reg. III/3

L

Estland

Certifikat för däcksbefäl

Vaktstyrman obegränsad, reg. II/1

Överstyrman på fartyg < 3000 GT, reg. II/2

Överstyrman obegränsad, reg. II/2

Befälhavare på fartyg < 3000 GT, reg. II/2

Befälhavare obegränsad, reg. II/2

Certifikat för maskinbefäl

Vaktmaskinist på fartyg med dieselmotorer och ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW, reg. III/1

1:e maskinist på fartyg med dieselmotorer och ett huvudframdrivningsmaskineri på < 3000 kW, reg. III/3

Maskinchef på fartyg med dieselmotorer och ett huvudframdrivningsmaskineri på < 3000 kW, reg. III/3

1:e maskinist på fartyg med dieselmotorer och ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2

Maskinchef på fartyg med dieselmotorer och ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2

L

Indien

Certifikat för däcksbefäl

Befälhavare på ett fartyg i utrikestrafik, behörighetscertifikat (däck) klass 1, reg. II/2 (befälhavare)

Överstyrman på ett fartyg i utrikestrafik, behörighetscertifikat (däck) klass 2, reg. II/2 (överstyrman)

2:e styrman på ett fartyg i utrikestrafik, behörighetscertifikat (däck) klass 3, reg. II/1 (vaktstyrman)

Certifikat för maskinbefäl

Maskinbefäl, behörighetscertifikat (MEO-1) klass 1 (maskinchef), reg. III/2

Maskinbefäl, behörighetscertifikat (MEO-2) klass 2 (1:e maskinist), reg. III/2

Maskinbefäl, behörighetscertifikat (EOOW-IV) klass 4 (vaktmaskinist), reg. III/1

L

Indonesien

Certifikat för däcksbefäl

Befälhavare, obegränsad, reg. II/2

Däcksbefäl, klass I, reg. II/2

Däcksbefäl, klass III, reg. II/1, II/2.4.1, II/3.5

Däcksbefäl, klass IV, reg. II/1, II/3

Certifikat för maskinbefäl

Maskinbefäl, klass I, reg. III/2

Maskinbefäl, klass II, reg. III/2

Maskinbefäl, klass III, reg. III/1, III/3

Maskinbefäl, klass IV, reg. III/1, III/3

L

Lettland

Certifikat för däcksbefäl

Vaktstyrman obegränsad, reg. II/1

Överstyrman på fartyg < 3000 GT, reg. II/2

Befälhavare på fartyg < 3000 GT, reg. II/2

Överstyrman obegränsad, ”Deep-sea Navigator” reg. II/2

Befälhavare på fartyg < 3000 GT, ”Deep-sea Master” reg. II/2

Certifikat för maskinbefäl

Vaktmaskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW, reg. III/1

Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på < 750 kW, reg. III/2

1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri ≥ 3000 kW, reg. III/2

Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri ≥ 3000 kW, reg. III/2

L

Litauen

Befälhavare obegränsad, reg. II/2

Överstyrman obegränsad, reg. II/2

Befälhavare på fartyg 500–3000 GT, reg. II/2

Överstyrman på fartyg 500–3000 GT, reg. II/2

Vaktstyrman obegränsad, reg. II/1

Befälhavare på fartyg < 500 GT, reg. II/3

Vaktstyrman < 500 GT, reg. II/3

Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW (reg. III/2)

1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW (reg. III/2)

Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på 750–3000 kW (reg. III/2)

1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på 750–3000 kW (reg. III/2)

Vaktmaskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW (reg. III/1)

Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på < 750 kW, reg. III/3

Vaktstyrman på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på < 750 kW, reg. III/3

L

Madagaskar

Däcksbefäl

Överstyrman, obegränsad, reg. II/2

Överstyrman, klass 2 (fartyg < 3000 GT), reg. II/2

Befälhavare i kustfart (på fartyg < 500 GT, högst 200 nautiska mil från kusten), reg. II/3

Vaktstyrman, obegränsad, reg. II/1

Maskinbefäl

1:e maskinist, obegränsad, reg. III/2

1:e maskinist, klass 2 (< 3000 kW), reg. III/3

Vaktmaskinist, obegränsad, reg. III/4L

L

Filippinerna

Certifikat för däcksbefäl

D1 – befälhavare, reg. II/2

D2 – överstyrman, reg. II/2

D3 – 2:e styrman, reg. II/1

D4 – 3:e styrman, reg. II/1

Certifikat för maskinbefäl

E1 – Maskinchef, reg. III/2

E2 – 1:e maskinist, reg. III/2

E3 – 2:e maskinist, reg. III/1

E4 – 3:e maskinist, reg. III/1

L

Polen

Certifikat för däcksbefäl

Vaktstyrman obegränsad, reg. II/1

Överstyrman på fartyg på 500–3000 GT, reg. II/2

Överstyrman på fartyg ≥ 3000 GT, reg. II/2

Befälhavare på fartyg på 500–3000 GT, reg. II/2

Befälhavare obegränsad, reg. II/2

Vaktstyrman, kustfart, reg. II/3

Befälhavare, kustfart, reg. II/3

Certifikat för maskinbefäl

Vaktmaskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på < 750 kW, reg. III/1

Vaktmaskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW, reg. III/1

1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på 750–3000kW, reg. III/3

1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2

Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på 750–3000kW, reg. III/3

Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2

L

Rumänien

Certifikat för däcksbefäl

Befälhavare obegränsad, reg. II/2

Överstyrman obegränsad, reg. II/2

Vaktstyrman obegränsad, reg. II/1

Befälhavare på fartyg < 200 GT, kustfart, reg. II/3

Certifikat för maskinbefäl

Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2

1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2

Vaktmaskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW, reg. III/1

L

Ryska federationen

Certifikat för däcksbefäl

Befälhavare, reg. II/2

Överstyrman, reg. II/2

Vaktstyrman, reg. II/1

Befälhavare på fartyg < 500 GT, kustfart, reg. II/3

Vaktstyrman på fartyg < 500 GT, kustfart, reg. II/3

Certifikat för maskinbefäl

Maskinbefäl, klass 1, reg. III/2

Maskinbefäl, klass 2/B, reg. III/3

Maskinbefäl, klass 2/A, reg. III/2

Maskinbefäl, klass 3/B, reg. III/3

Maskinbefäl, klass 3/A, reg. III/1

L

Senegal

Däcksbefäl

Befälhavare, obegränsad, reg. II/2

Överstyrman, obegränsad, reg. II/2

Befäl på fartyg 500–3000 GT, reg. II/2

Överstyrman på fartyg 500–3000 GT, reg. II/2

Vaktstyrman, obegränsad, reg. II/1

Maskinbefäl

Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2

1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2

Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på 750–3000 kW, reg. III/2

1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på 750–3000 kW, reg. III/2

Vaktmaskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW, reg. III/1

L

Ukraina

Certifikat för däcksbefäl

Short sea voyage navigator, reg. II/1

Deep-sea navigator, reg. II/2.2.1.1

Master in short voyages, reg. II/3.5

Deep-sea captain, reg. II/2.2.1.2

Certifikat för maskinbefäl

Maskinbefäl (klass 3), reg. III/1

Maskinbefäl (klass 2), reg. III/2.2.1.1

Maskinbefäl (klass 1), reg. III/2.2.1.2

IT

Tjeckiska republiken

Däcksbefäl

Befälhavare, reg. II/2

Överstyrman, reg. II/2

Vaktstyrman, reg. II/1

Maskinbefäl

Maskinchef, reg. III/2

1:e maskinist, reg. III/2

Vaktmaskinist, reg. III/1

UK

Malaysia

Vaktstyrman, obegränsad

Överstyrman, obegränsad

Befälhavare, obegränsad

Överstyrman på fartyg < 3000 GT, kustfart

Befälhavare på fartyg < 3000 GT, kustfart

Överstyrman på fartyg ≥ 3000 GT, kustfart

Befälhavare på fartyg ≥ 3000 GT, kustfart

Vaktstyrman på fartyg < 500 GT, kustfart

Befälhavare på fartyg < 500 GT, kustfart

EL

Kina

Befälhavare obegränsad, reg. II/2

Överstyrman obegränsad, reg. II/2

Vaktstyrman obegränsad, reg. II/1

Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2

1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2

Vaktmaskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW, reg. III/1

Radiokommunikationsbefäl, reg. IV/2

EL

Australien

Befälhavare obegränsad, reg. II/2

Överstyrman obegränsad, reg. II/2

Vaktstyrman obegränsad, reg. II/1

Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2

1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2

Vaktmaskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW, reg. III/1

Radiokommunikationsbefäl, reg. IV/2

EL

Kanada

Befälhavare obegränsad, reg. II/2

Överstyrman obegränsad, reg. II/2

Vaktstyrman obegränsad, reg. II/1

Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2

1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2

Vaktmaskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW, reg. III/1

Radiokommunikationsbefäl, reg. IV/2

EL

Georgien

Befälhavare obegränsad, reg. II/2

Överstyrman obegränsad, reg. II/2

Vaktstyrman obegränsad, reg. II/1

Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2

1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2

Vaktmaskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW, reg. III/1

Radiokommunikationsbefäl, reg. IV/2

UK

Iran

2:e styrman (obegränsad vaktstyrman), reg. II/1

Överstyrman, obegränsad, (reg. II/2)

Befälhavare, reg. II/2

Maskinbefäl (klass 3)(OOW Nil), reg. III/1

Maskinbefäl (2 klass) (maskinchef på fartyg < 3000 kW, 1:e maskinist ”Nil”), reg. III/2 & 3

Maskinchef (Ch. Eng. Nil), reg. III/2

L

Turkiet

Däcksbefäl:

Begränsat behörig vaktstyrman (reg. II/3)

Begränsat behörig befälhavare (reg. II/3)

Vaktstyrman på fartyg på 500–3000 GT, reg. II/1

Överstyrman på fartyg på 500–3000 GT, reg. II/2

Befälhavare på fartyg på 500–3000 GT, reg. II/2

Vaktstyrman obegränsad (reg. II/1)

Överstyrman obegränsad, reg. II/2

Befälhavare obegränsad, reg. II/2

Maskinbefäl:

Maskinbefäl på fartyg på 750–3000 kW, reg. III/1

1:e maskinist på fartyg på 750–3000 kW, reg. III/3

Maskinchef på fartyg på 750–3000 kW, reg. III/3

Maskinbefäl obegränsad, reg. III/1

1:e maskinist obegränsad, reg. III/2

Maskinchef, obegränsad, reg. III/2

Allmänt behörig radiooperatör, reg. IV/2

Begränsat behörig radiooperatör, reg. IV/2

L

Slovenien

Havsgående – alla fartyg ≥ 3000 GT

Befälhavare, reg. II/2

Överstyrman, reg. II/2

Havsgående – alla fartyg 500–3000 GT

Befälhavare, reg. II/2

Överstyrman, reg. II/2

Vaktstyrman obegränsad, reg. II/1

Havsgående – alla fartyg < 500 GT

Befälhavare, reg. II/3

Vaktstyrman, reg. II/3

Radioelektroniksbefäl, klass 1, reg. IV/2

Radioelektroniksbefäl, klass 2, reg. IV/2

Allmänt behörig radioelektroniksbefäl, reg. IV/2

Begränsat behörig radioelektroniksbefäl, reg. IV/2

Alla fartyg ≥ 3000 kW

Maskinchef, reg. III/2

1:e maskinist, reg. III/2

Alla fartyg 750–3000 kW

Maskinchef, reg. III/3

1:e maskinist, reg. III/3

Alla fartyg ≥ 750 kW

Vaktmaskinist, reg. III/1

EL

Pakistan

Befälhavare obegränsad (reg. II/2)

Överstyrman obegränsad (reg. II/2)

Vaktstyrman obegränsad (reg. II/1)

Befälhavare och vaktstyrman på fartyg < 500 GT, reg. II/3

Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW, reg. III/2

Vaktmaskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 750 kW, reg. III/1

Maskinchef och 1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på 750–3000 kW (reg. III/3)

GMDSS radiokommunikationspersonal, reg. IV/2

Specialutbildning för befälhavare och befäl på tankfartyg, reg. V/1

UK

Serbien & Montenegro

Vaktstyrman obegränsad

Överstyrman obegränsad

Befälhavare obegränsad

Överstyrman på fartyg < 3000 GT

Befälhavare på fartyg < 3000 GT

Vakthavande överstyrman på fartyg < 500 GT, kustfart

Befälhavare på fartyg < 500 GT, kustfart

Vaktmaskinist obegränsad

1:e maskinist obegränsad

Maskinchef obegränsad

1:e maskinist på fartyg 750–3000 kW, kustfart

Maskinchef på fartyg 750–3000 kW kustfart

Polen

Turkiet

Befälhavare obegränsad

Överstyrman obegränsad

Överstyrman på fartyg 500–3000 GT

Däcksbefäl obegränsad

Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på ≥ 3000 kW

Maskinchef på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på 750–3000 kW

1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på >3000 kW

1:e maskinist på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på 750–3000 kW

Maskinbefäl på fartyg med ett huvudframdrivningsmaskineri på > 750 kW

Allmänt behörig radiooperatör

Begränsat behörig radiooperatör

---

(1)  Nederländerna och Förenade kungariket har inte erkänt enskilda marina utbildningsanstalter; dessa länder erkänner i stället alla marina utbildningsanstalter som godkänts av de berörda tredje länderna.

---

| 7.4.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 85/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 85/19

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.3773 – Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(2005/C 85/05)

(Text av betydelse för EES)

| 1. | Kommissionen mottog den 1 april 2005 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Lehman Brothers Real Estate Partners (LBREP II. USA) som tillhör den amerikanska koncernen Lehman Brothers Group (Lehman Brothers, USA), och Europe Realty Holdings Pte. Ltd, (Europe Realty, Singapore) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar gemensam kontroll över företaget IHG Portfolio (IHG Portfolio, Förenade kungariket) genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 1 april 2005 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Lehman Brothers Real Estate Partners (LBREP II. USA) som tillhör den amerikanska koncernen Lehman Brothers Group (Lehman Brothers, USA), och Europe Realty Holdings Pte. Ltd, (Europe Realty, Singapore) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar gemensam kontroll över företaget IHG Portfolio (IHG Portfolio, Förenade kungariket) genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | LBREP II: Investmentbolag, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

LBREP II: Investmentbolag,

| — | Europe Realty: Holdingbolag som investerar i fastigheter i Europa för Singapores regerings räkning, |
| --- | --- |

—

Europe Realty: Holdingbolag som investerar i fastigheter i Europa för Singapores regerings räkning,

| — | IHG Portfolio: Fyra företag som äger 73 hotell i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

—

IHG Portfolio: Fyra företag som äger 73 hotell i Förenade kungariket.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.3773 – Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.3773 – Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Finns tillgänglig på GD Konkurrens hemsida:

http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation/consultation/simplified_tru.pdf.

---

Rättelser

| 7.4.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 85/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 85/20

---

Rättelse till ansökningsomgång för indirekta FoTU-åtgärder inom ramen för det särskilda programmet för forskning, teknisk utveckling och demonstration ”Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet”

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 63 av den 15 mars 2005
  )

(2005/C 85/06)

På sidan 15 i bilagan, punkt 8, tabellen, första kolumnen, skall det

i stället för:

”1.2.4.2.2”

vara:

vara:

”1.2.3.3”.

På sidan 16 i bilagan, punkt 13, tabellen, sista kolumnen första raden, skall det

i stället för:

i stället för:

”1.2.4.2.1”

vara:

vara:

”1.2.3.3”.

---