# Euroopan unionin C 62/12.

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 62 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 48. vuosikerta12. maaliskuu 2005 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 62

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

48. vuosikerta12. maaliskuu 2005

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Neuvosto |
| 2005/C 062/1 | Neuvoston päätöslauselma, annettu 9 päivänä joulukuuta 2004 tieto- ja viestintätekniikan tulevaisuudennäkymistä | 1 |
| | Komissio |
| 2005/C 062/2 | Euron kurssi | 4 |
| 2005/C 062/3 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.3745 — Severstal/Lucchini) — Asiaan sovelletaan mahdollisesti yksinkertaistettua menettelyä (
  1
  ) | 5 |
| 2005/C 062/4 | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  ) | 6 |
| 2005/C 062/5 | Maltan hallituksen 21 päivänä tammikuuta 2005 antama ilmoitus hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY nojalla (
  1
  ) | 7 |
| 2005/C 062/6 | Maltan hallituksen 21 päivänä tammikuuta 2005 antama ilmoitus hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY nojalla (
  1
  ) | 8 |
| 2005/C 062/7 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.3743 — DuPont/DDE) — Asiaan sovelletaan mahdollisesti yksinkertaistettua menettelyä (
  1
  ) | 9 |
| 2005/C 062/8 | Valtiontuki — Yhdistynyt kuningaskunta — Valtiontuki N:o C 4/2005 (ex NN 57/2004) — Televiestintäinfrastruktuurin kiinteistövero — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 10 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Neuvosto

2005/C 062/1

Neuvoston päätöslauselma, annettu 9 päivänä joulukuuta 2004 tieto- ja viestintätekniikan tulevaisuudennäkymistä

1

Komissio

2005/C 062/2

Euron kurssi

4

2005/C 062/3

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.3745 — Severstal/Lucchini) — Asiaan sovelletaan mahdollisesti yksinkertaistettua menettelyä (
  1
  )

1

5

2005/C 062/4

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  )

1

6

2005/C 062/5

Maltan hallituksen 21 päivänä tammikuuta 2005 antama ilmoitus hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY nojalla (
  1
  )

1

7

2005/C 062/6

Maltan hallituksen 21 päivänä tammikuuta 2005 antama ilmoitus hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY nojalla (
  1
  )

1

8

2005/C 062/7

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.3743 — DuPont/DDE) — Asiaan sovelletaan mahdollisesti yksinkertaistettua menettelyä (
  1
  )

1

9

2005/C 062/8

Valtiontuki — Yhdistynyt kuningaskunta — Valtiontuki N:o C 4/2005 (ex NN 57/2004) — Televiestintäinfrastruktuurin kiinteistövero — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

10

| | III   Tiedotteita |
| --- | --- |
| | Komissio |
| 2005/C 062/9 | UK-Greenock: Säännöllisen lentoliikenteen harjoittaminen — Irlannin järjestämä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukainen tarjouskilpailu säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta Galway/Na Minnan ja Aransaarten välillä (
  1
  ) | 19 |

III   Tiedotteita

Komissio

2005/C 062/9

UK-Greenock: Säännöllisen lentoliikenteen harjoittaminen — Irlannin järjestämä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukainen tarjouskilpailu säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta Galway/Na Minnan ja Aransaarten välillä (
  1
  )

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Neuvosto

| 12.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 62/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖSLAUSELMA,

annettu 9 päivänä joulukuuta 2004

tieto- ja viestintätekniikan tulevaisuudennäkymistä

(2005/C 62/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

Panee tyytyväisenä merkille komission tiedonannon eurooppalaisen tietoyhteiskunnan haasteista vuoden 2005 jälkeen ja komission tiedonannon laajakaistaisista matkaviestintäpalveluista,

palauttaa mieliin

| 1. | Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 pidetyn Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät; |
| --- | --- |

1.

Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 pidetyn Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät;

| 2. | kesäkuussa 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, joissa hyväksytään eEurope 2005 -toimintasuunnitelman tavoitteet; |
| --- | --- |

2.

kesäkuussa 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, joissa hyväksytään eEurope 2005 -toimintasuunnitelman tavoitteet;

| 3. | neuvoston päätöslauselman 18 päivältä helmikuuta 2003 eEurope -toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

3.

neuvoston päätöslauselman 18 päivältä helmikuuta 2003 eEurope -toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta;

| 4. | kevään 2003 Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, joissa kehotetaan EU:n 15 jäsenvaltiota laatimaan kansalliset laajakaistastrategiat vuoden 2003 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

4.

kevään 2003 Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, joissa kehotetaan EU:n 15 jäsenvaltiota laatimaan kansalliset laajakaistastrategiat vuoden 2003 loppuun mennessä;

| 5. | neuvoston päätelmät 20 päivältä marraskuuta 2003 sähköisen hallinnon merkityksestä huomisen Euroopassa; |
| --- | --- |

5.

neuvoston päätelmät 20 päivältä marraskuuta 2003 sähköisen hallinnon merkityksestä huomisen Euroopassa;

| 6. | kevään 2004 Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, joissa korostetaan uusien strategioiden tarvetta sähköisen viestinnän alalla; |
| --- | --- |

6.

kevään 2004 Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, joissa korostetaan uusien strategioiden tarvetta sähköisen viestinnän alalla;

| 7. | sähköisen viestinnän alan viimeaikaista kehitystä Euroopassa koskevat neuvoston päätelmät 8 päivältä maaliskuuta 2004, joissa vahvistetaan tieto- ja viestintätekniikan merkitys kasvulle ja kilpailukyvylle; |
| --- | --- |

7.

sähköisen viestinnän alan viimeaikaista kehitystä Euroopassa koskevat neuvoston päätelmät 8 päivältä maaliskuuta 2004, joissa vahvistetaan tieto- ja viestintätekniikan merkitys kasvulle ja kilpailukyvylle;

| 8. | eEurope 2005 -toimintasuunnitelman väliarviointia koskevat neuvoston päätelmät 8 päivältä maaliskuuta 2004, joissa vahvistetaan eEurope 2005 -toimintasuunnitelman tavoitteiden merkitys laajentumisen yhteydessä; |
| --- | --- |

8.

eEurope 2005 -toimintasuunnitelman väliarviointia koskevat neuvoston päätelmät 8 päivältä maaliskuuta 2004, joissa vahvistetaan eEurope 2005 -toimintasuunnitelman tavoitteiden merkitys laajentumisen yhteydessä;

| 9. | neuvoston päätelmät 10 päivältä kesäkuuta eEurope 2005 -toimintasuunnitelman tarkistamisesta ja kansallisista laajakaistastrategioista; |
| --- | --- |

9.

neuvoston päätelmät 10 päivältä kesäkuuta eEurope 2005 -toimintasuunnitelman tarkistamisesta ja kansallisista laajakaistastrategioista;

| 10. | 4.—5. marraskuuta 2004 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, joissa pannaan merkille korkean tason asiantuntijaryhmän Wim Kokin johdolla laatima raportti; |
| --- | --- |

10.

4.—5. marraskuuta 2004 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, joissa pannaan merkille korkean tason asiantuntijaryhmän Wim Kokin johdolla laatima raportti;

| 11. | 29. ja 30. syyskuuta 2004 kokoontuneen korkean tason kokouksen suuntaviivat tieto- ja viestintätekniikan tulevaisuudennäkymistä. |
| --- | --- |

11.

29. ja 30. syyskuuta 2004 kokoontuneen korkean tason kokouksen suuntaviivat tieto- ja viestintätekniikan tulevaisuudennäkymistä.

toteaa, että

| 1. | maaliskuussa 2000 asetettujen Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseksi on ilmeistä tarvetta Euroopan ja kansallisella tasolla tarkastella uudelleen ja tarvittaessa parantaa politiikkoja tieto- ja viestintätekniikan omaksumisen ja leviämisen lisäämiseksi kaikkialla yhteiskunnassa; |
| --- | --- |

1.

maaliskuussa 2000 asetettujen Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseksi on ilmeistä tarvetta Euroopan ja kansallisella tasolla tarkastella uudelleen ja tarvittaessa parantaa politiikkoja tieto- ja viestintätekniikan omaksumisen ja leviämisen lisäämiseksi kaikkialla yhteiskunnassa;

| 2. | tieto- ja viestintätekniikan ala on sinällään merkittävä talouden ala, joka käsittää tietotekniikkateollisuuden, sähköiset viestintäpalvelut ja audio-visuaalisen alan, ja jolla on huomattavat kasvumahdollisuudet ja joka vaikuttaa lähes kaikkeen muuhun taloudelliseen toimintaan; |
| --- | --- |

2.

tieto- ja viestintätekniikan ala on sinällään merkittävä talouden ala, joka käsittää tietotekniikkateollisuuden, sähköiset viestintäpalvelut ja audio-visuaalisen alan, ja jolla on huomattavat kasvumahdollisuudet ja joka vaikuttaa lähes kaikkeen muuhun taloudelliseen toimintaan;

| 3. | tieto- ja viestintätekniikan käytöllä on huomattava suora vaikutus Euroopan talouden tuottavuuteen ja kilpailukykyyn; |
| --- | --- |

3.

tieto- ja viestintätekniikan käytöllä on huomattava suora vaikutus Euroopan talouden tuottavuuteen ja kilpailukykyyn;

| 4. | tieto- ja viestintätekniikka on merkittävä väline sosiaalisen ja maantieteellisen yhteenkuuluvuuden ja osallisuutta edistävän Euroopan kansalaisuuden luomisessa, kulttuuri-identiteettien, sosiaalisen integroitumisen ja monikielisyyden edistämisessä ja avoimuuden ja yhteiskunnallisen osallistumisen lisäämisessä; |
| --- | --- |

4.

tieto- ja viestintätekniikka on merkittävä väline sosiaalisen ja maantieteellisen yhteenkuuluvuuden ja osallisuutta edistävän Euroopan kansalaisuuden luomisessa, kulttuuri-identiteettien, sosiaalisen integroitumisen ja monikielisyyden edistämisessä ja avoimuuden ja yhteiskunnallisen osallistumisen lisäämisessä;

| 5. | kattavalla ja kokonaisvaltaisella tieto- ja viestintätekniikkapolitiikalla voidaan voimakkaasti edistää EU:n kasvua, tuottavuutta ja kilpailukykyä koskevia tavoitteita luomalla korkealaatuisia työpaikkoja, parantamalla talouden yleistä suorituskykyä ja nykyaikaistamalla julkisia palveluja sekä kannustamalla uusien liiketoimintaprosessien käyttöön yksityisellä ja julkisella sektorilla; |
| --- | --- |

5.

kattavalla ja kokonaisvaltaisella tieto- ja viestintätekniikkapolitiikalla voidaan voimakkaasti edistää EU:n kasvua, tuottavuutta ja kilpailukykyä koskevia tavoitteita luomalla korkealaatuisia työpaikkoja, parantamalla talouden yleistä suorituskykyä ja nykyaikaistamalla julkisia palveluja sekä kannustamalla uusien liiketoimintaprosessien käyttöön yksityisellä ja julkisella sektorilla;

| 6. | politiikkoja olisi kehitettävä julkisten viranomaisten, yksityissektorin ja muiden sidosryhmien välisenä jatkuvana vuoropuheluna, jotta pystyttäisiin vastaamaan tieto- ja viestintätekniikan alan uusimman kehityksen haasteisiin; |
| --- | --- |

6.

politiikkoja olisi kehitettävä julkisten viranomaisten, yksityissektorin ja muiden sidosryhmien välisenä jatkuvana vuoropuheluna, jotta pystyttäisiin vastaamaan tieto- ja viestintätekniikan alan uusimman kehityksen haasteisiin;

| 7. | EU:lle olisi hyötyä innovoivasta ja kilpailukykyisestä tieto- ja viestintätekniikan alasta nopeasti laajentuvilla maailmanmarkkinoilla, joilla kilpailu on entistä kovempaa. |
| --- | --- |

7.

EU:lle olisi hyötyä innovoivasta ja kilpailukykyisestä tieto- ja viestintätekniikan alasta nopeasti laajentuvilla maailmanmarkkinoilla, joilla kilpailu on entistä kovempaa.

KATSOO, että seuraavat kysymykset ovat kattavan ja kokonaisvaltaisen tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan kannalta merkityksellisiä:

Korkeatasoinen tieto- ja viestintätekniikan ala ja innovaatiokykyiset yritykset

| — | Jatketaan investointeja vahvaan tieto- ja viestintätekniikan tutkimukseen ja kehitykseen julkisella ja yksityissektorilla ja vahvistetaan Euroopan huippuosaamista tutkimus- ja kehitystyössä luomalla tieteelliselle, taloudelliselle ja yritystoiminnalle suotuisa ympäristö. |
| --- | --- |

—

Jatketaan investointeja vahvaan tieto- ja viestintätekniikan tutkimukseen ja kehitykseen julkisella ja yksityissektorilla ja vahvistetaan Euroopan huippuosaamista tutkimus- ja kehitystyössä luomalla tieteelliselle, taloudelliselle ja yritystoiminnalle suotuisa ympäristö.

| — | Tuetaan kannustavaa ympäristöä, joka edistää tietojen, taitojen ja innovaatioiden vapaata liikkuvuutta, ja jossa tutkimustulokset muuttuvat lisäarvoa tuottaviksi sovelluksiksi ja tuotteiksi. |
| --- | --- |

—

Tuetaan kannustavaa ympäristöä, joka edistää tietojen, taitojen ja innovaatioiden vapaata liikkuvuutta, ja jossa tutkimustulokset muuttuvat lisäarvoa tuottaviksi sovelluksiksi ja tuotteiksi.

| — | Kannustetaan erityisesti pk-yrityksiä aloittamaan tehokkaasti uusia sähköisiä liiketoimintaprosesseja ja ottamaan käyttöön uusia liiketoimintamalleja tieto- ja viestintätekniikan mahdollisuuksien hyödyntämiseksi. |
| --- | --- |

—

Kannustetaan erityisesti pk-yrityksiä aloittamaan tehokkaasti uusia sähköisiä liiketoimintaprosesseja ja ottamaan käyttöön uusia liiketoimintamalleja tieto- ja viestintätekniikan mahdollisuuksien hyödyntämiseksi.

Tieto- ja viestintätekniikka kansalaisten käyttöön — tieto- ja viestintätekniikkataidot

| — | Pyritään saamaan tieto- ja viestintätekniikkapalvelut kaikkien kansalaisten ulottuville ja käyttöön muun muassa lisäämällä tietoisuutta sen mahdollisesti tuomasta hyödystä ja kannustamalla käyttäjäystävällisten teknologioiden jatkuvaan kehittämiseen pyrkien näin edelleen vähentämään digitaalista kahtiajakoa. |
| --- | --- |

—

Pyritään saamaan tieto- ja viestintätekniikkapalvelut kaikkien kansalaisten ulottuville ja käyttöön muun muassa lisäämällä tietoisuutta sen mahdollisesti tuomasta hyödystä ja kannustamalla käyttäjäystävällisten teknologioiden jatkuvaan kehittämiseen pyrkien näin edelleen vähentämään digitaalista kahtiajakoa.

| — | Kannustetaan erilaisiin toimenpiteisiin, kuten tietotekniikkaa hyödyntävä opetus, kaikkien kansalaisten, erityisesti vanhenevan väestön, eri sukupuolten ja etniseltä ja sosiaaliselta taustaltaan erilaisten ihmisten tietoteknisten taitojen kehittämiseksi edelleen niin, että he voisivat hyödyntää kaikkia tietoyhteiskunnan tarjoamia mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

—

Kannustetaan erilaisiin toimenpiteisiin, kuten tietotekniikkaa hyödyntävä opetus, kaikkien kansalaisten, erityisesti vanhenevan väestön, eri sukupuolten ja etniseltä ja sosiaaliselta taustaltaan erilaisten ihmisten tietoteknisten taitojen kehittämiseksi edelleen niin, että he voisivat hyödyntää kaikkia tietoyhteiskunnan tarjoamia mahdollisuuksia.

| — | Lisätään tieto- ja viestintätekniikan integrointia työpaikoilla siten, että tuottavuus ja työn laatu kohoavat, ja vahvistetaan tieto- ja viestintätekniikan osuutta koulutuksessa. |
| --- | --- |

—

Lisätään tieto- ja viestintätekniikan integrointia työpaikoilla siten, että tuottavuus ja työn laatu kohoavat, ja vahvistetaan tieto- ja viestintätekniikan osuutta koulutuksessa.

| — | Etsitään strategisia vastauksia työpaikkojen muualle siirtymisestä syntyneisiin ongelmiin edistämällä työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä ja joustavuutta sekä työmarkkinaturvaa. |
| --- | --- |

—

Etsitään strategisia vastauksia työpaikkojen muualle siirtymisestä syntyneisiin ongelmiin edistämällä työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä ja joustavuutta sekä työmarkkinaturvaa.

Tieto- ja viestintätekniikka julkisissa palveluissa

| — | Sovitaan ja toteutetaan tarvittaessa Euroopan tasolla yhdenmukaisia toimintatapoja sähköisiin viranomaispalveluihin liittyvien sovellusten käytössä erityisesti lisäämällä yhteistyötä ja tietojen vaihtoa parhaista käytänteistä. |
| --- | --- |

—

Sovitaan ja toteutetaan tarvittaessa Euroopan tasolla yhdenmukaisia toimintatapoja sähköisiin viranomaispalveluihin liittyvien sovellusten käytössä erityisesti lisäämällä yhteistyötä ja tietojen vaihtoa parhaista käytänteistä.

| — | Kehitetään organisaation mukauttamistarve huomioon ottaen kokonaisvaltainen lähestymistapa toimivamman ja tehokkaamman julkisen sektorin luomiseksi samalla kohdistaen yksilöllisiä suorakäyttöpalveluja liikeyrityksille ja kansalaisille niiden tarpeiden mukaan ja vähentäen huomattavasti hallinnollista työtä ottaen erityisesti huomioon rajatylittävien eurooppalaisten palvelujen tarve. |
| --- | --- |

—

Kehitetään organisaation mukauttamistarve huomioon ottaen kokonaisvaltainen lähestymistapa toimivamman ja tehokkaamman julkisen sektorin luomiseksi samalla kohdistaen yksilöllisiä suorakäyttöpalveluja liikeyrityksille ja kansalaisille niiden tarpeiden mukaan ja vähentäen huomattavasti hallinnollista työtä ottaen erityisesti huomioon rajatylittävien eurooppalaisten palvelujen tarve.

| — | Kehitetään Euroopan laajuisia palveluja sähköisen terveydenhuollon alalla kiinnittämällä erityistä huomiota standardointiin ja yhteensopivuuteen liittyviin kysymyksiin potilaiden hoidon järjestämiseksi mahdollisimman hyvin. |
| --- | --- |

—

Kehitetään Euroopan laajuisia palveluja sähköisen terveydenhuollon alalla kiinnittämällä erityistä huomiota standardointiin ja yhteensopivuuteen liittyviin kysymyksiin potilaiden hoidon järjestämiseksi mahdollisimman hyvin.

Tuotteiden ja palvelujen sisältö ja kehittäminen

| — | Edistetään rikkaan ja luovan sisällön kehittämistä ja levittämistä esimerkiksi kannustamalla julkisen sektorin tietojen uudelleen käyttöön. |
| --- | --- |

—

Edistetään rikkaan ja luovan sisällön kehittämistä ja levittämistä esimerkiksi kannustamalla julkisen sektorin tietojen uudelleen käyttöön.

| — | Poistetaan tarvittaessa sisällön saatavuuden rajoja eri järjestelmäalustojen välillä esimerkiksi kannustamalla etsimään käytännön ratkaisuja digitaalisten oikeuksien hallintajärjestelmien alalla. |
| --- | --- |

—

Poistetaan tarvittaessa sisällön saatavuuden rajoja eri järjestelmäalustojen välillä esimerkiksi kannustamalla etsimään käytännön ratkaisuja digitaalisten oikeuksien hallintajärjestelmien alalla.

| — | Tuetaan uusien palvelujen tuloa laajentuneille sisämarkkinoille edistämällä sitä helpottavaa sääntely-ympäristöä, jossa otetaan huomioon uusin kehitys, esimerkiksi tekniset innovaatiot. |
| --- | --- |

—

Tuetaan uusien palvelujen tuloa laajentuneille sisämarkkinoille edistämällä sitä helpottavaa sääntely-ympäristöä, jossa otetaan huomioon uusin kehitys, esimerkiksi tekniset innovaatiot.

| — | Luodaan vastauksena tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvien sovellusten määrän kasvuun suotuisa ympäristö, jossa teollisuus ja julkinen sektori voivat kehittää Euroopassa ja maailmanlaajuisesti tehokkaita yhteensopivia ratkaisuja, erityisesti sähköisiin maksujärjestelmiin, todentamiseen, henkilöllisyyden tunnistamiseen ja turvallisuuteen. |
| --- | --- |

—

Luodaan vastauksena tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvien sovellusten määrän kasvuun suotuisa ympäristö, jossa teollisuus ja julkinen sektori voivat kehittää Euroopassa ja maailmanlaajuisesti tehokkaita yhteensopivia ratkaisuja, erityisesti sähköisiin maksujärjestelmiin, todentamiseen, henkilöllisyyden tunnistamiseen ja turvallisuuteen.

Verkkojen kehittäminen

| — | Varmistetaan sähköiselle viestinnälle johdonmukainen ja tehokas sääntely-ympäristö, joka edistää kilpailua, investointeja ja innovaatiota. |
| --- | --- |

—

Varmistetaan sähköiselle viestinnälle johdonmukainen ja tehokas sääntely-ympäristö, joka edistää kilpailua, investointeja ja innovaatiota.

| — | Tuetaan avoimien standardien kehittämistä ja käyttöä ja edistetään verkkojen ja palvelujen yhteentoimivuutta. |
| --- | --- |

—

Tuetaan avoimien standardien kehittämistä ja käyttöä ja edistetään verkkojen ja palvelujen yhteentoimivuutta.

| — | Tuetaan teknologisen puolueettomuuden periaatetta sekä laajakaistayhteyksien laajempaa käyttöä ja saatavuutta erityisesti edistämällä keskenään kilpailevia järjestelmäalustoja ja yhteensopivia verkkoja. |
| --- | --- |

—

Tuetaan teknologisen puolueettomuuden periaatetta sekä laajakaistayhteyksien laajempaa käyttöä ja saatavuutta erityisesti edistämällä keskenään kilpailevia järjestelmäalustoja ja yhteensopivia verkkoja.

| — | Arvioidaan edelleen erilaisia radiotaajuuksien hallinnointimalleja radiotaajuuksien käytön joustavuuden ja tehokkuuden lisäämiseksi Euroopassa ja maailmanlaajuisesti ottaen huomioon uusien ja innovoivien teknologioiden kehittyminen ja markkinamekanismeja hyödyntävät menetelmät. |
| --- | --- |

—

Arvioidaan edelleen erilaisia radiotaajuuksien hallinnointimalleja radiotaajuuksien käytön joustavuuden ja tehokkuuden lisäämiseksi Euroopassa ja maailmanlaajuisesti ottaen huomioon uusien ja innovoivien teknologioiden kehittyminen ja markkinamekanismeja hyödyntävät menetelmät.

Luottamus ja turvallisuus

| — | Kehitetään johdonmukaista lähestymistapaa kaikkien luottamukseen liittyvien kysymysten käsittelemiseksi, jotta edistettäisiin edelleen verkko- ja tietoturvallisuuskulttuuria tarkoituksena luotettavan ja tehokkaan sähköisen viestinnän tukeminen ja osallistuminen turvallisten Euroopan laajuisten palvelujen kehittämiseen. |
| --- | --- |

—

Kehitetään johdonmukaista lähestymistapaa kaikkien luottamukseen liittyvien kysymysten käsittelemiseksi, jotta edistettäisiin edelleen verkko- ja tietoturvallisuuskulttuuria tarkoituksena luotettavan ja tehokkaan sähköisen viestinnän tukeminen ja osallistuminen turvallisten Euroopan laajuisten palvelujen kehittämiseen.

| — | Kehitetään toimenpiteitä laittoman, vahingollisen ja ei-toivotun sisällön torjumiseksi Internetissä erityisesti, kun se koskee lapsia, ja myös roskapostin torjumiseksi yhteistyössä kaikkien asianomaisten viiteryhmien kanssa myös kansainvälisesti. |
| --- | --- |

—

Kehitetään toimenpiteitä laittoman, vahingollisen ja ei-toivotun sisällön torjumiseksi Internetissä erityisesti, kun se koskee lapsia, ja myös roskapostin torjumiseksi yhteistyössä kaikkien asianomaisten viiteryhmien kanssa myös kansainvälisesti.

| — | Varmistetaan verkko- ja tietoturvallisuuden riittävä taso otettaessa käyttöön ja käytettäessä uusia palveluja ja varmistetaan muiden tieto- ja viestintätekniikasta riippuvaisten infrastruktuurien asianmukainen toiminta ottaen huomioon luottamukseen ja turvallisuuteen liittyvät asiat. |
| --- | --- |

—

Varmistetaan verkko- ja tietoturvallisuuden riittävä taso otettaessa käyttöön ja käytettäessä uusia palveluja ja varmistetaan muiden tieto- ja viestintätekniikasta riippuvaisten infrastruktuurien asianmukainen toiminta ottaen huomioon luottamukseen ja turvallisuuteen liittyvät asiat.

KEHOTTAA JÄSENVALTIOTA tarkistamaan aktiivisesti strategiansa ja täytäntöönpanonsa ja tehostamaan niitä uuden vuoteen 2010 tähtäävän tietoyhteiskuntaa koskevan toimintaohjelman toteuttamiseksi.

KEHOTTAA KOMISSIOTA

| 1. | jatkamaan lainsäädäntöpuitteiden valvontaa nykyisen ja tulevan teknologian ja markkinoiden kehityksen valossa ja esittämään tarvittaessa ehdotuksia sellaisen asianmukaisen sääntely-ympäristön ylläpitämiseksi, jolla helpotetaan tehokasta kilpailua ja joka johtaa lisääntyneisiin investointeihin, innovaatioon, uusiin palveluihin ja halvempiin hintoihin; |
| --- | --- |

1.

jatkamaan lainsäädäntöpuitteiden valvontaa nykyisen ja tulevan teknologian ja markkinoiden kehityksen valossa ja esittämään tarvittaessa ehdotuksia sellaisen asianmukaisen sääntely-ympäristön ylläpitämiseksi, jolla helpotetaan tehokasta kilpailua ja joka johtaa lisääntyneisiin investointeihin, innovaatioon, uusiin palveluihin ja halvempiin hintoihin;

| 2. | analysoimaan tieto- ja viestintätekniikan alan kilpailukykyä ja, ottaen huomioon tieto- ja viestintätekniikoiden vaikutukset Euroopan talouteen, aloittamaan eEurope 2005 -toimintasuunnitelman jatkotointen valmistelutyöt tärkeänä osana uutta vuoden 2005 jälkeistä tietoyhteiskuntaa koskevaa toimintaohjelmaa; |
| --- | --- |

2.

analysoimaan tieto- ja viestintätekniikan alan kilpailukykyä ja, ottaen huomioon tieto- ja viestintätekniikoiden vaikutukset Euroopan talouteen, aloittamaan eEurope 2005 -toimintasuunnitelman jatkotointen valmistelutyöt tärkeänä osana uutta vuoden 2005 jälkeistä tietoyhteiskuntaa koskevaa toimintaohjelmaa;

| 3. | tunnustamaan tieto- ja viestintätekniikan merkityksen tulevassa seuraavaa tutkimuksen puiteohjelmaan koskevassa ehdotuksessaan. |
| --- | --- |

3.

tunnustamaan tieto- ja viestintätekniikan merkityksen tulevassa seuraavaa tutkimuksen puiteohjelmaan koskevassa ehdotuksessaan.

KEHOTTAA TEOLLISUUTTA jatkamaan uusien innovatiivisten tieto- ja viestintätekniikkasovellusten ja palvelujen tuomista markkinoille ja tuottamaan uusia houkuttelevia sisältöjä, joissa ne hyödyntävät myös Euroopan kulttuurin monimuotoisuutta ja monikielisyyttä.

KEHOTTAA KAIKKIA VIITERYHMIÄ ottamaan tieto- ja viestintätekniikan yhä enemmän osaksi toimintaansa saadakseen siitä kaiken mahdollisen hyödyn.

TOIMITTAA tämän päätöslauselman vuoden 2005 kevään Eurooppa-neuvostolle osana Lissabonin strategian välitarkistuksesta käytävää keskustelua.

---

Komissio

| 12.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 62/4 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 62/4

---

Euron kurssi (1)

11. maaliskuuta 2005

(2005/C 62/02)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3416 |
| JPY | Japanin jeniä | 139,67 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4462 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,69865 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,0630 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5500 |
| ISK | Islannin kruunua | 79,27 |
| NOK | Norjan kruunua | 8,177 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9559 |
| CYP | Kyproksen puntaa | 0,5825 |
| CZK | Tšekin korunaa | 29,475 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 243,20 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6960 |
| MTL | Maltan liiraa | 0,4330 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,9519 |
| ROL | Romanian leuta | 35 885 |
| SIT | Slovenian tolaria | 239,72 |
| SKK | Slovakian korunaa | 37,649 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,7002 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6944 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,6176 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,4638 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,8173 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,1733 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 342,14 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 7,8354 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3416

JPY

Japanin jeniä

139,67

DKK

Tanskan kruunua

7,4462

GBP

Englannin puntaa

0,69865

SEK

Ruotsin kruunua

9,0630

CHF

Sveitsin frangia

1,5500

ISK

Islannin kruunua

79,27

NOK

Norjan kruunua

8,177

BGN

Bulgarian leviä

1,9559

CYP

Kyproksen puntaa

0,5825

CZK

Tšekin korunaa

29,475

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

243,20

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6960

MTL

Maltan liiraa

0,4330

PLN

Puolan zlotya

3,9519

ROL

Romanian leuta

35 885

SIT

Slovenian tolaria

239,72

SKK

Slovakian korunaa

37,649

TRY

Turkin liiraa

1,7002

AUD

Australian dollaria

1,6944

CAD

Kanadan dollaria

1,6176

HKD

Hongkongin dollaria

10,4638

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,8173

SGD

Singaporin dollaria

2,1733

KRW

Etelä-Korean wonia

1 342,14

ZAR

Etelä-Afrikan randia

7,8354

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 12.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 62/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 62/5

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.3745 — Severstal/Lucchini)

Asiaan sovelletaan mahdollisesti yksinkertaistettua menettelyä

(2005/C 62/03)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

| 1. | Komissio vastaanotti 4. maaliskuuta 2005 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yritys ZAO Severstal Group (”Severstal”, Venäjä) hankkii neuvoston asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä määräysvallan yrityksessä Lucchini SpA (”Lucchini”, Italia) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 4. maaliskuuta 2005 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yritys ZAO Severstal Group (”Severstal”, Venäjä) hankkii neuvoston asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä määräysvallan yrityksessä Lucchini SpA (”Lucchini”, Italia) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Severstal: pääasiassa metallurgisten tuotteiden valmistus ja jakelu sekä muita toimintoja kuten pankki- ja vakuutustoiminta ja muut toimialat |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Severstal: pääasiassa metallurgisten tuotteiden valmistus ja jakelu sekä muita toimintoja kuten pankki- ja vakuutustoiminta ja muut toimialat

| — | Lucchini: terästuotteiden valmistus ja markkinointi |
| --- | --- |

—

Lucchini: terästuotteiden valmistus ja markkinointi

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu toimi voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty. On huomattava, että asiaan sovelletaan mahdollisesti yksinkertaistettua menettelyä yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (2) nojalla annetun komission tiedonannon mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu toimi voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty. On huomattava, että asiaan sovelletaan mahdollisesti yksinkertaistettua menettelyä yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (2) nojalla annetun komission tiedonannon mukaisesti.

| 4. | Komissio kehottaa asianomaisia kolmansia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.3745 — Severstal/Lucchini, seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun pääosasto |
| Yrityskeskittymien valvonta — Kirjaamo |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio kehottaa asianomaisia kolmansia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.3745 — Severstal/Lucchini, seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun pääosasto

Yrityskeskittymien valvonta — Kirjaamo

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Tiedonanto on komission kilpailun pääosaston sivuilla:

http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation/consultation/simplified_tru.pdf.

---

| 12.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 62/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 62/6

---

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(2005/C 62/04)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Päätöksen tekopäivä:

Jäsenvaltio [alue]: Italia

Tuen numero: N 584/2003

Nimike: Kahden ro-ro-aluksen toimitusmääräajan pidentäminen (numerot C.209 ja C.210)

Tarkoitus [ala]: Laivanrakennus

Oikeusperusta: Articolo 2 della Legge n. 522 del 28.12.1999

Tuen intensiteetti tai määrä: 9 %

Muita tietoja: Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisilla kielillä Internet-osoitteesta

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids

---

| 12.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 62/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 62/7

---

Maltan hallituksen 21 päivänä tammikuuta 2005 antama ilmoitus hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY (1) nojalla

(2005/C 62/05)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30. toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY 10 artiklan mukaisesti Maltan tasavalta ilmoittaa Euroopan komissiolle, että ainoa toimivaltainen viranomainen on Maltan tasavallan luonnonvaroista ja infrastruktuurista vastaava ministeri (Minister for Resources and Infrastructure, Block B, Floriana CMR 02, Malta).

Direktiivin 94/22/EY 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti Maltan tasavallan luonnonvaroista ja infrastruktuurista vastaava ministeri ilmoittaa, että lupien antamisen perusteet ovat seuraavat:

| (a) | hakijan rahoitusedellytykset, |
| --- | --- |

(a)

hakijan rahoitusedellytykset,

| (b) | hakijan tekninen pätevyys ja kokemus, |
| --- | --- |

(b)

hakijan tekninen pätevyys ja kokemus,

| (c) | hakijan ehdottama työohjelma, |
| --- | --- |

(c)

hakijan ehdottama työohjelma,

| (d) | tarvittaessa hakijan toiminta aiemmin myönnettyjen lupien yhteydessä ja |
| --- | --- |

(d)

tarvittaessa hakijan toiminta aiemmin myönnettyjen lupien yhteydessä ja

| (e) | hinta, jonka yritys on valmis maksamaan luvasta, jos lupa on myynnissä. |
| --- | --- |

(e)

hinta, jonka yritys on valmis maksamaan luvasta, jos lupa on myynnissä.

Direktiivin 94/22/EY 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti tiedot toimien toteuttamista ja lopettamista koskevista edellytyksistä ja vaatimuksista, joita sovelletaan kuhunkin lupatyyppiin, on saatavissa asiakirjoista Model ESA (2001) ja Model PSC (2001), jotka on julkaissut luonnonvaroista ja infrastruktuurista vastaavan ministeriön öljynetsintäosasto (Oil Exploration Department, Ministry for Resources and Infrastructure, Block B, Floriana CMR 02, Malta). Kyseisiä tietoja ei välttämättä voida soveltaa direktiivin 94/22/EY 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa.

---

(1)  EYVL L 164, 30.6.1994, s. 3.

---

| 12.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 62/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 62/8

---

Maltan hallituksen 21 päivänä tammikuuta 2005 antama ilmoitus hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY (1) nojalla

(2005/C 62/06)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30. toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti Maltan tasavallan luonnonvaroista ja infrastruktuurista vastaava ministeri ilmoittaa, että joko hyödyntämislupa tai hyödyntämis- ja tuotantolupa voidaan antaa pysyväisluonteisesti seuraaville merellä sijaitseville Maltan alueille (tai alueiden osille):

| (i) | alue 1 |
| --- | --- |

(i)

alue 1

| (ii) | alue 3 (jäljempänä ilmoitettuja lohkoja lukuun ottamatta) |
| --- | --- |

(ii)

alue 3 (jäljempänä ilmoitettuja lohkoja lukuun ottamatta)

| (iii) | alue 4 (jäljempänä ilmoitettua lohkoa lukuun ottamatta) |
| --- | --- |

(iii)

alue 4 (jäljempänä ilmoitettua lohkoa lukuun ottamatta)

| (iv) | alue 6 |
| --- | --- |

(iv)

alue 6

Lupa on jo annettu seuraaville alueille/lohkoille ennen 1. toukokuuta 2004 eivätkä ne ole käytettävissä ennen uutta ilmoitusta:

| (i) | alue 2 |
| --- | --- |

(i)

alue 2

| (ii) | alueen 3 lohko 4 ja lohko 5 |
| --- | --- |

(ii)

alueen 3 lohko 4 ja lohko 5

| (iii) | alueen 4 lohko 3 |
| --- | --- |

(iii)

alueen 4 lohko 3

| (iv) | alue 5 |
| --- | --- |

(iv)

alue 5

| (v) | alue 7 |
| --- | --- |

(v)

alue 7

Hakijoiden on toimitettava pyydetyt tiedot asiakirjassa Petroleum (Production) Regulations 2001 (Legal Notice 320/2001, 1. joulukuuta 2001) julkaistussa muodossa.

Alueita/lohkoja, joille lupa voidaan antaa, sekä alueita/lohkoja, joille lupa on jo annettu, rajoittavat maantieteelliset koordinaatit, jotka ovat muiden tietojen ohella saatavissa luonnonvaroista ja infrastruktuurista vastaavan ministeriön öljynetsintäosastolta (Oil Exploration Department, Ministry for Resources and Infrastructure, Block B, Floriana CMR 02, Malta, puhelin (356) 21 237921).

---

(1)  EYVL L 164, 30.6.1994, s. 3.

---

| 12.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 62/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 62/9

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.3743 — DuPont/DDE)

Asiaan sovelletaan mahdollisesti yksinkertaistettua menettelyä

(2005/C 62/07)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

| 1. | Komissio vastaanotti 4. maaliskuuta 2005 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yritys E.I. du Pont de Nemours and Company (”DuPont”, USA) hankkii neuvoston asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä määräysvallan osiin yrityksestä DuPont Dow Elastomers L.L.C. (”DDE”, USA), ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 4. maaliskuuta 2005 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yritys E.I. du Pont de Nemours and Company (”DuPont”, USA) hankkii neuvoston asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä määräysvallan osiin yrityksestä DuPont Dow Elastomers L.L.C. (”DDE”, USA), ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | DuPont: maailmanlaajuinen monialainen yhtiö, joka toimii muun muassa maataloustuotteiden, ravinnon, elektroniikan, viestinnän, turvallisuuden, kodinsisustamisen, rakentamisen sekä liikenteen aloilla |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

DuPont: maailmanlaajuinen monialainen yhtiö, joka toimii muun muassa maataloustuotteiden, ravinnon, elektroniikan, viestinnän, turvallisuuden, kodinsisustamisen, rakentamisen sekä liikenteen aloilla

| — | DDE: elastomeerien tutkimus- ja kehitystyö, valmistus ja markkinointi |
| --- | --- |

—

DDE: elastomeerien tutkimus- ja kehitystyö, valmistus ja markkinointi

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu toimi voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty. On huomattava, että asiaan sovelletaan mahdollisesti yksinkertaistettua menettelyä yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (2) nojalla annetun komission tiedonannon mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu toimi voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty. On huomattava, että asiaan sovelletaan mahdollisesti yksinkertaistettua menettelyä yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (2) nojalla annetun komission tiedonannon mukaisesti.

| 4. | Komissio kehottaa asianomaisia kolmansia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.3743 — DuPont/DDE, seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun pääosasto |
| Yrityskeskittymien valvonta — Kirjaamo |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio kehottaa asianomaisia kolmansia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.3743 — DuPont/DDE, seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun pääosasto

Yrityskeskittymien valvonta — Kirjaamo

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Tiedonanto on komission kilpailun pääosaston sivuilla:

http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation/consultation/simplified_tru.pdf.

---

| 12.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 62/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 62/10

---

VALTIONTUKI — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

Valtiontuki N:o C 4/2005 (ex NN 57/2004)

Televiestintäinfrastruktuurin kiinteistövero

Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(2005/C 62/08)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio on ilmoittanut 19. tammikuuta 2005 päivätyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla kirjeellä Yhdistyneelle kuningaskunnalle päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee mainittua tukea/toimenpidettä.

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa toimenpiteestä, jota koskevan menettelyn komissio aloittaa, kuukauden kuluessa tämän tiivistelmän ja sitä seuraavan kirjeen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä osoitteeseen

| Euroopan komissio |
| --- |
| Kilpailun pääosasto |
| Valtiontukien kirjaamo |
| B-1049 Bryssel |
| Faksi (32-2) 296 12 42 |

Euroopan komissio

Kilpailun pääosasto

Valtiontukien kirjaamo

B-1049 Bryssel

Faksi (32-2) 296 12 42

Huomautukset toimitetaan Yhdistyneelle kuningaskunnalle. Huomautuksia esittävä asianomainen voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä, ja tämä pyyntö on perusteltava.

TIIVISTELMÄ

Menettely

Vtesse Networks Ltd, brittiläinen teletoiminnan harjoittaja, teki helmikuussa 2004 kantelun, jonka mukaan vakiintuneelle teletoiminnan harjoittajalle British Telecom Plc:lle (jäljempänä ’BT’) on mahdollisesti myönnetty valtiontukea veroedun muodossa. Kantelun perusteella komissio pyysi tietoja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta ja sai vastauksen huhtikuussa 2004.

Kuvaus toimenpiteestä, jota koskevan menettelyn komissio aloittaa

Toimenpide koskee Yhdistyneen kuningaskunnan kiinteistöveroa, jota peritään liikekiinteistöistä, myös televiestintäinfrastruktuurista. Tärkein tähän verojärjestelmään Englannissa ja Walesissa sovellettava säädös on paikallishallinnon rahoitusta koskeva laki (Local Government Finance Act) vuodelta 1988. Laissa säädetään arvostusmenetelmästä, jolla määritetään omaisuuden arvo. Tämä arvo muodostaa veroperustan, johon verokantaa sovelletaan veron laskemiseksi. Verokanta määritetään vuosittain ja on sama kaikille teletoiminnan harjoittajille. Kunkin teletoiminnan harjoittajan veroperusteen määrittää valtion virasto nimeltä Valuation Office Agency (jäljempänä ’VOA’). Se soveltaa erilaisia arvostusmenetelmiä ja sen päätöksestä voi valittaa. VOA soveltaa tiettyä omaisuuden arvostusmenetelmää BT:hen ja Kingston Communicationsiin (joka on vakiintunut teletoiminnan harjoittaja Hullin seudulla) ja toista menetelmää kantelun tekijään ja muihin kilpaileviin teletoiminnan harjoittajiin. Eri menetelmien soveltaminen näyttää johtavan siihen, että telemarkkinoilla kilpailevien yritysten verotaakka vaihtelee ja on kohtuuton.

Arviointi

Valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen annetun komission tiedonannon (EYVL C 384, 10.12.1998, s. 3) mukaan tiettyihin yritysmuotoihin rajoittuvat veroetuudet voivat olla valtiontukea, jos ne suosivat joitakin yrityksiä tai tuotannonaloja. Veroperusteen alentaminen ja sen johdosta BT:n ja Kingstonin verotuksen tason aleneminen antaa näille yrityksille valikoivan edun, joka vähentää niiden liiketoiminnasta tavallisesti aiheutuvia kustannuksia. Yhdistyneen kuningaskunnan televiestintämarkkinat on avattu kilpailulle ja sen vuoksi BT:lle ja Kingston Communicationsille myönnetyt edut voivat vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan. Näyttää siltä, että valtiontukea koskevat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan edellytykset ovat täyttyneet.

Näin ollen komissio on menettelyn tässä vaiheessa päätellyt, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat saattaneet myöntää perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea BT:lle ja Kingston Communicationsille. Vaikka valtiontuen mahdollisuus voidaan sulkea pois silloin kun erilainen menettely on perusteltua järjestelmän luonteen ja yleisen rakenteen vuoksi, komissio epäilee tässä asiassa, voiko erilainen menettely olla perusteltua verojärjestelmän olennaisten piirteiden ja sisäisen logiikan perusteella.

Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaiset poikkeukset eivät näytä soveltuvan tähän tapaukseen. Koska komissio epäilee, että tuki ei ole perustamissopimuksen mukainen, se on päättänyt aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn muodollisen tutkintamenettelyn. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan mukaisesti kaikki sääntöjenvastainen tuki voidaan periä takaisin tuensaajalta.

KIRJEEN TEKSTI

| ”1. | The Commission wishes to inform the United Kingdom that, having examined the information supplied by your authorities in relation to the measure referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty. |
| --- | --- |

”1.

The Commission wishes to inform the United Kingdom that, having examined the information supplied by your authorities in relation to the measure referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty.

1.   PROCEDURE

| 2. | On 17 February 2004 (A/31115) the Commission registered a complaint from Vtesse Networks Ltd (’Vtesse’), a UK telecommunications operator, concerning alleged preferential tax treatment in favour of British Telecom plc (’BT’), the incumbent telecommunications operator. Additional information was received from the complainant on 23 March 2004, 29 March 2004, 30 March 2004, 30 June 2004, 1 July 2004, 27 July 2004 and 11 October 2004. A meeting with the complainant was held on 30 June 2004 to further clarify the technical details of the information submitted. |
| --- | --- |

2.

On 17 February 2004 (A/31115) the Commission registered a complaint from Vtesse Networks Ltd (’Vtesse’), a UK telecommunications operator, concerning alleged preferential tax treatment in favour of British Telecom plc (’BT’), the incumbent telecommunications operator. Additional information was received from the complainant on 23 March 2004, 29 March 2004, 30 March 2004, 30 June 2004, 1 July 2004, 27 July 2004 and 11 October 2004. A meeting with the complainant was held on 30 June 2004 to further clarify the technical details of the information submitted.

| 3. | The Commission also received on 28 April 2004 (A/33044) a letter from the UK Competitive Telecommunications Association (’UKCTA’), a trade association representing the interests of fixed-line telecommunications companies competing with BT, substantiating some of the issues brought forward by the complaint. |
| --- | --- |

3.

The Commission also received on 28 April 2004 (A/33044) a letter from the UK Competitive Telecommunications Association (’UKCTA’), a trade association representing the interests of fixed-line telecommunications companies competing with BT, substantiating some of the issues brought forward by the complaint.

| 4. | On 16 March 2004 (D/51920) the Commission sent a request for information to the UK, which was answered on 23 April 2004 (A/32924). The UK authorities submitted additional information on 11 October 2004 (A/37753). |
| --- | --- |

4.

On 16 March 2004 (D/51920) the Commission sent a request for information to the UK, which was answered on 23 April 2004 (A/32924). The UK authorities submitted additional information on 11 October 2004 (A/37753).

| 5. | Finally, the Commission has received letters dated 19 November 2004 (A/38972) and 30 November 2004 (A/39285) from BT submitting their views on the issue. |
| --- | --- |

5.

Finally, the Commission has received letters dated 19 November 2004 (A/38972) and 30 November 2004 (A/39285) from BT submitting their views on the issue.

2.   BACKGROUND

2.1.   Rating system

| 6. | ’Business rates’ are a UK property tax levied on non-domestic property (1). Its aim is to contribute towards the cost of services provided by Local Authorities (2). The primary regulation on non-domestic rating in England and Wales is the Local Government Finance Act (’LGFA’) 1988 (3). In addition, a number of statutory instruments govern the implementation of the system. |
| --- | --- |

6.

’Business rates’ are a UK property tax levied on non-domestic property (1). Its aim is to contribute towards the cost of services provided by Local Authorities (2). The primary regulation on non-domestic rating in England and Wales is the Local Government Finance Act (’LGFA’) 1988 (3). In addition, a number of statutory instruments govern the implementation of the system.

| 7. | Most properties are entered on so-called ’Local Rating Lists’, i.e. the rating lists of the authorities in whose territory the properties are located. However, since properties such as telecommunications infrastructure extend beyond the boundaries of a single local authority, their valuations are typically entered on the so-called ’Central Rating List’, which exists for England and Wales (4). The rate payments made are then redistributed to the local authorities in proportion to their populations. |
| --- | --- |

7.

Most properties are entered on so-called ’Local Rating Lists’, i.e. the rating lists of the authorities in whose territory the properties are located. However, since properties such as telecommunications infrastructure extend beyond the boundaries of a single local authority, their valuations are typically entered on the so-called ’Central Rating List’, which exists for England and Wales (4). The rate payments made are then redistributed to the local authorities in proportion to their populations.

| 8. | The tax rate, the so called ’multiplier’, which applies equally to all business properties, is determined annually by the Secretary of State (5) and applies equally to all operators. It was set at 44,4 % of the rateable hereditament (6) for the fiscal year 2003/4 (7). |
| --- | --- |

8.

The tax rate, the so called ’multiplier’, which applies equally to all business properties, is determined annually by the Secretary of State (5) and applies equally to all operators. It was set at 44,4 % of the rateable hereditament (6) for the fiscal year 2003/4 (7).

| 9. | The base of this tax, the so called ’rateable values’ in England and Wales, are determined by the Valuation Office Agency (’VOA’), an executive agency of the Inland Revenue, part of central government (8). The VOA is responsible for valuing the assets and including them on the ’Rating Lists’. Revaluations are held every five years, so the rateable values determined on 1 April 1998 (so called ’antecedent valuation date’) apply to the current five year period of 2000-05. Valuations completed on 1 April 2003 will apply for the next period of 2005-10 (9). |
| --- | --- |

9.

The base of this tax, the so called ’rateable values’ in England and Wales, are determined by the Valuation Office Agency (’VOA’), an executive agency of the Inland Revenue, part of central government (8). The VOA is responsible for valuing the assets and including them on the ’Rating Lists’. Revaluations are held every five years, so the rateable values determined on 1 April 1998 (so called ’antecedent valuation date’) apply to the current five year period of 2000-05. Valuations completed on 1 April 2003 will apply for the next period of 2005-10 (9).

| 10. | The property unit as valued for rating purposes is called the ’rateable hereditament’ and includes land, buildings and rateable plant and machinery (10). Liability for the rates falls on the person in occupation of the rateable hereditament, i.e. the person who is in ’paramount control’ of the assets. According to the VOA, there has to be an actual, exclusive and non transient occupation, which brings commercial benefits to the occupier (11). According to the complainant, in relation to rateable occupation of buildings, which constitute the majority of UK rateable hereditaments, the test is ’he who turns on the lights pays the rates’. |
| --- | --- |

10.

The property unit as valued for rating purposes is called the ’rateable hereditament’ and includes land, buildings and rateable plant and machinery (10). Liability for the rates falls on the person in occupation of the rateable hereditament, i.e. the person who is in ’paramount control’ of the assets. According to the VOA, there has to be an actual, exclusive and non transient occupation, which brings commercial benefits to the occupier (11). According to the complainant, in relation to rateable occupation of buildings, which constitute the majority of UK rateable hereditaments, the test is ’he who turns on the lights pays the rates’.

2.2.   Rating of telecommunications

| 11. | Business rates are also levied on telecommunications infrastructure. The Plant and Machinery Regulation (’Regulation’) 2000 (12) stipulates that plant and machinery that are rateable for telecommunications infrastructure are ’cables, fibres, wires, conductors or any system of such items, or any part of such items or such system, used or intended to be used in connection with the transmission of communications signals, and which are considered in the equipment of and are situated within premises’ (13). Plants and machinery not specifically described in the Regulation, such as for example telecommunications switching and transmission equipment, are not rateable (14). |
| --- | --- |

11.

Business rates are also levied on telecommunications infrastructure. The Plant and Machinery Regulation (’Regulation’) 2000 (12) stipulates that plant and machinery that are rateable for telecommunications infrastructure are ’cables, fibres, wires, conductors or any system of such items, or any part of such items or such system, used or intended to be used in connection with the transmission of communications signals, and which are considered in the equipment of and are situated within premises’ (13). Plants and machinery not specifically described in the Regulation, such as for example telecommunications switching and transmission equipment, are not rateable (14).

| 12. | Telecommunications property has been subject to business rates since 1855 when telegraph poles on railways were deemed to be liable for rates (15), to be followed in 1969 by the telephones belonging to the Post Office (’PO’) (16). Following the split-up of the PO and the privatisation of BT in 1984, this tax was also levied on the latter's infrastructure, as well as on that of Mercury Communications (17), BT's only competitor during the duopoly situation of the 1980s. Initially, the tax amount payable was determined by applying a prescribed ’standard formula’ (18). |
| --- | --- |

12.

Telecommunications property has been subject to business rates since 1855 when telegraph poles on railways were deemed to be liable for rates (15), to be followed in 1969 by the telephones belonging to the Post Office (’PO’) (16). Following the split-up of the PO and the privatisation of BT in 1984, this tax was also levied on the latter's infrastructure, as well as on that of Mercury Communications (17), BT's only competitor during the duopoly situation of the 1980s. Initially, the tax amount payable was determined by applying a prescribed ’standard formula’ (18).

| 13. | When the telecommunications industry was gradually opened up to competition starting in 1992, the tax was levied on all telecommunications infrastructure, including that belonging to cable television companies, public utilities and other competitive providers entering the telecom market. The LGFA 1988 laid down the legal basis of the system, which foresaw a valuation of rateable hereditament, with a possibility to appeal, to determine the base of the business rates tax (19). |
| --- | --- |

13.

When the telecommunications industry was gradually opened up to competition starting in 1992, the tax was levied on all telecommunications infrastructure, including that belonging to cable television companies, public utilities and other competitive providers entering the telecom market. The LGFA 1988 laid down the legal basis of the system, which foresaw a valuation of rateable hereditament, with a possibility to appeal, to determine the base of the business rates tax (19).

| 14. | As new technological solutions appeared, those too were submitted to the business rates tax regime. For instance, fibre optic long distance and metropolitan area networks were added in the late 1990s (20). Fibre optic services involve three different levels of assets: (i) the duct, (ii) the ’dark’ fibre and (iii) the ’lit’ fibre. It is the current policy of the VOA to only rate fibres from when they are lit and carry traffic. Ducts are rateable items, but only when used or intended to be used in connection with fibres, wires and cables. Consequently, empty ducts and dark (unlit) fibres are not rated. |
| --- | --- |

14.

As new technological solutions appeared, those too were submitted to the business rates tax regime. For instance, fibre optic long distance and metropolitan area networks were added in the late 1990s (20). Fibre optic services involve three different levels of assets: (i) the duct, (ii) the ’dark’ fibre and (iii) the ’lit’ fibre. It is the current policy of the VOA to only rate fibres from when they are lit and carry traffic. Ducts are rateable items, but only when used or intended to be used in connection with fibres, wires and cables. Consequently, empty ducts and dark (unlit) fibres are not rated.

2.3.   Valuation

| 15. | The LGFA 1988 laid down the legal basis of the system to be applied in the new market environment. Schedule 6 of the Act foresees a valuation of rateable hereditament to determine the base of the business rates tax. The objective of the valuation is to make a proportionate assessment of the annual rental value for a property if it is available on the market (21). If rental evidence is not available, the objective is to calculate the amount a hypothetical tenant would pay in rent to a hypothetical landlord for the actual hereditament. |
| --- | --- |

15.

The LGFA 1988 laid down the legal basis of the system to be applied in the new market environment. Schedule 6 of the Act foresees a valuation of rateable hereditament to determine the base of the business rates tax. The objective of the valuation is to make a proportionate assessment of the annual rental value for a property if it is available on the market (21). If rental evidence is not available, the objective is to calculate the amount a hypothetical tenant would pay in rent to a hypothetical landlord for the actual hereditament.

| 16. | Since a specific method for valuing telecommunications networks is not prescribed, the VOA has a choice of four methods for calculating the ’rateable value’ of assets. According to the VOA, there is an accepted hierarchy between the possible methods depending on the individual circumstances and the evidence available:






  (a) | First, if there is rental evidence of the property then the ’Rental’ method is to be used, i.e. the price at which the property is let. |
| --- | --- | --- |

16.

Since a specific method for valuing telecommunications networks is not prescribed, the VOA has a choice of four methods for calculating the ’rateable value’ of assets. According to the VOA, there is an accepted hierarchy between the possible methods depending on the individual circumstances and the evidence available:

(a)

First, if there is rental evidence of the property then the ’Rental’ method is to be used, i.e. the price at which the property is let.

| (b) | Second, if direct rental evidence is not available, a comparison with the rental evidence of other comparable properties can be made. This method is called ’Tone of the List’, basically referring to a benchmarking exercise. |
| --- | --- |

(b)

Second, if direct rental evidence is not available, a comparison with the rental evidence of other comparable properties can be made. This method is called ’Tone of the List’, basically referring to a benchmarking exercise.

| (c) | Third, a ’Receipts and Expenditure’(’R&E’) method is to be applied for properties which are seldom let, typically utilities. It calculates the hypothetical annual rental value by examining the receipts and expenditures to arrive at a net profit, the so called ’divisible balance’. The rateable value is determined by deducting the return required by a tenant on his capital (’tenant's share’) from the divisible balance to arrive at the hypothetical rent (’landlord's share’) (22). |
| --- | --- |

(c)

Third, a ’Receipts and Expenditure’(’R&E’) method is to be applied for properties which are seldom let, typically utilities. It calculates the hypothetical annual rental value by examining the receipts and expenditures to arrive at a net profit, the so called ’divisible balance’. The rateable value is determined by deducting the return required by a tenant on his capital (’tenant's share’) from the divisible balance to arrive at the hypothetical rent (’landlord's share’) (22).

| (d) | Fourth, one can resort to the ’Contractor's Basis’ method. This method arrives at the rental value by estimating the decapitalised (23) costs of constructing a similar hereditament adjusted for age and obsolescence, by looking at the cost of the capital which would need to be raised to finance the build-out, i.e. the interest that one would need to pay for a loan or the foregone interest if one's own capital is used (24). |
| --- | --- |

(d)

Fourth, one can resort to the ’Contractor's Basis’ method. This method arrives at the rental value by estimating the decapitalised (23) costs of constructing a similar hereditament adjusted for age and obsolescence, by looking at the cost of the capital which would need to be raised to finance the build-out, i.e. the interest that one would need to pay for a loan or the foregone interest if one's own capital is used (24).

3.   DESCRIPTION OF THE MEASURE

3.1.   British Telecommunications

Valuations

| 17. | 1995-2000 period: The VOA applied the ’Receipts and Expenditure’ method to BT. Accordingly, BT's tax liability for the period of 1995-2000 was determined by a valuation based on the ’R&E’ method undertaken by the VOA, as subsequently adjusted following a negotiated settlement with BT who appealed against the original valuation at the Central London Valuation Tribunal, which is a technical tribunal. The case was also due to be heard by the Lands Tribunal, a UK court, when BT and the VOA reached a settlement. |
| --- | --- |

17.

1995-2000 period: The VOA applied the ’Receipts and Expenditure’ method to BT. Accordingly, BT's tax liability for the period of 1995-2000 was determined by a valuation based on the ’R&E’ method undertaken by the VOA, as subsequently adjusted following a negotiated settlement with BT who appealed against the original valuation at the Central London Valuation Tribunal, which is a technical tribunal. The case was also due to be heard by the Lands Tribunal, a UK court, when BT and the VOA reached a settlement.

| 18. | The detailed inputs into the economic model forming the basis of the original valuation by the VOA using the ’R&E’ method and the content of the subsequent adjustments made following the negotiations with BT (who have constructed their own model based on the ’Contractor's basis’ method) are at this stage not available to the Commission and their transmission necessitates, according to the UK authorities, BT's consent. The outcome was an agreement between the VOA and BT, which set the rateable value of BT's assets at GBP 470 million for the fiscal year 1995/96 (25). Applying the 1995/96 multiplier of 43,2 % to this rateable value, BT's tax liability is estimated to equal about GBP 203 million for this period, which represented approximately 2 % of BT's relevant annual revenues (26). |
| --- | --- |

18.

The detailed inputs into the economic model forming the basis of the original valuation by the VOA using the ’R&E’ method and the content of the subsequent adjustments made following the negotiations with BT (who have constructed their own model based on the ’Contractor's basis’ method) are at this stage not available to the Commission and their transmission necessitates, according to the UK authorities, BT's consent. The outcome was an agreement between the VOA and BT, which set the rateable value of BT's assets at GBP 470 million for the fiscal year 1995/96 (25). Applying the 1995/96 multiplier of 43,2 % to this rateable value, BT's tax liability is estimated to equal about GBP 203 million for this period, which represented approximately 2 % of BT's relevant annual revenues (26).

| 19. | 2000-2005 period: For the 2000 revaluation, applicable for the period of 2000-2005, the VOA settled BT's asset valuation at GBP 493 million (27). The 2000 value was based on the principles and values agreed at the same time the 1995 list agreement was concluded (28). |
| --- | --- |

19.

2000-2005 period: For the 2000 revaluation, applicable for the period of 2000-2005, the VOA settled BT's asset valuation at GBP 493 million (27). The 2000 value was based on the principles and values agreed at the same time the 1995 list agreement was concluded (28).

Revisions

| 20. | In principle, a review of the system only takes place every five years. According to the UK authorities, when applying the ’R&E’ method to BT, economic modelling was used to estimate the prospects of changes to the level of receipts over a period of five years, and an ’equated’ level of receipts and expenditure was estimated as being representative of the five year period. This increased the level of certainty regarding BT's tax liabilities, as highlighted by the fact that the 1995 valuation also served as a basis for determining the 2000 values and as such conferred a de facto 10 year certainty upon BT. |
| --- | --- |

20.

In principle, a review of the system only takes place every five years. According to the UK authorities, when applying the ’R&E’ method to BT, economic modelling was used to estimate the prospects of changes to the level of receipts over a period of five years, and an ’equated’ level of receipts and expenditure was estimated as being representative of the five year period. This increased the level of certainty regarding BT's tax liabilities, as highlighted by the fact that the 1995 valuation also served as a basis for determining the 2000 values and as such conferred a de facto 10 year certainty upon BT.

| 21. | Moreover, subsequent downward revisions have been made to the 1995 valuation, to reflect the loss of market share of the company in the UK fixed telecommunications market resulting from the physical roll-out of competing telecommunications systems. In practice, these revisions meant for instance a decrease of an estimated 22 % in the value of the rateable hereditament in 1999/00 compared to 1995/96, resulting in a reduction in BT's tax liability over the same period. According to the authorities, such revisions are in line with the LGFA 1988 provisions which allow alterations to reflect changes in the physical state and enjoyment of the network (29). To the Commission's knowledge, no similar upward adjustment has been made to reflect possible extensions or upgrades of the network. |
| --- | --- |

21.

Moreover, subsequent downward revisions have been made to the 1995 valuation, to reflect the loss of market share of the company in the UK fixed telecommunications market resulting from the physical roll-out of competing telecommunications systems. In practice, these revisions meant for instance a decrease of an estimated 22 % in the value of the rateable hereditament in 1999/00 compared to 1995/96, resulting in a reduction in BT's tax liability over the same period. According to the authorities, such revisions are in line with the LGFA 1988 provisions which allow alterations to reflect changes in the physical state and enjoyment of the network (29). To the Commission's knowledge, no similar upward adjustment has been made to reflect possible extensions or upgrades of the network.

3.2.   Kingston Communications

| 22. | Kingston Communications (Hull) plc is the incumbent telecommunications operator in the region of Hull (30). During the privatisation of the telecommunications networks in the UK in the late 1980s, the network in Hull remained State owned and the property of the municipality. Part of it was then sold to the public in 1999 with the Hull City Council remaining the only substantial single shareholder (31). |
| --- | --- |

22.

Kingston Communications (Hull) plc is the incumbent telecommunications operator in the region of Hull (30). During the privatisation of the telecommunications networks in the UK in the late 1980s, the network in Hull remained State owned and the property of the municipality. Part of it was then sold to the public in 1999 with the Hull City Council remaining the only substantial single shareholder (31).

| 23. | The Commission has at this stage no information about the results of its valuation and hence the taxes it has been liable for. However, according to the UK authorities, the only other operator valued by the full ’R&E’ method since 1995 is Kingston Communications in Hull. |
| --- | --- |

23.

The Commission has at this stage no information about the results of its valuation and hence the taxes it has been liable for. However, according to the UK authorities, the only other operator valued by the full ’R&E’ method since 1995 is Kingston Communications in Hull.

3.3.   Vtesse

Valuations

| 24. | Vtesse is a ’fibre to the business’ service provider offering high-capacity retail leased lines, currently ranging from 25Mbits/s to 32Mbits/s, mainly supplied to large corporate users. |
| --- | --- |

24.

Vtesse is a ’fibre to the business’ service provider offering high-capacity retail leased lines, currently ranging from 25Mbits/s to 32Mbits/s, mainly supplied to large corporate users.

| 25. | According to Vtesse, these products de facto compete with BT's 10Mbits/s and above leased line offers. In order to connect its customers, Vtesse leases ’dark’ fibre from other backbone operators and complements this with their own built infrastructure. The property rented, i.e. the dark fibre, which is then lit, is included in the ’rateable hereditament’ of Vtesse. The VOA has decided to rate Vtesse based on the ’Tone of the List’ method which establishes the ’rateable value’ of a kilometre of fibre route (consisting of a fibre pair), which is then applied each time new fibre is rented and lit. This is the method generally used for other competitive providers as well. |
| --- | --- |

25.

According to Vtesse, these products de facto compete with BT's 10Mbits/s and above leased line offers. In order to connect its customers, Vtesse leases ’dark’ fibre from other backbone operators and complements this with their own built infrastructure. The property rented, i.e. the dark fibre, which is then lit, is included in the ’rateable hereditament’ of Vtesse. The VOA has decided to rate Vtesse based on the ’Tone of the List’ method which establishes the ’rateable value’ of a kilometre of fibre route (consisting of a fibre pair), which is then applied each time new fibre is rented and lit. This is the method generally used for other competitive providers as well.

| 26. | Based on benchmarks of actual rates paid, the VOA has set the tone rate for one kilometre route of fibre at GBP 1,200/km for the London metropolitan area and GBP 1,000/km in other parts of the country. In addition, in 2001 a so called ’oversupply allowance’ was granted by the VOA to fibre providers assessed by the ’Tone of the list’ method (32) equalling a 15 % discount on the rateable value effective as of 1 April 2001 and 25 % as of 1 April 2002 (33). According to the complainant, this was a one-off measure taking into account the chronic over-investment in fibre during the telecommunications boom and the subsequent drastic reduction in value of telecommunications networks. Accordingly, Vtesse's tax liability was around 7 % of its recurring revenues in 2003/04, and is expected to be about 10 % for 2004/05 (34). According to UKCTA, business rates paid by other competitive providers represent a similar percentage of their revenues to that of Vtesse. |
| --- | --- |

26.

Based on benchmarks of actual rates paid, the VOA has set the tone rate for one kilometre route of fibre at GBP 1,200/km for the London metropolitan area and GBP 1,000/km in other parts of the country. In addition, in 2001 a so called ’oversupply allowance’ was granted by the VOA to fibre providers assessed by the ’Tone of the list’ method (32) equalling a 15 % discount on the rateable value effective as of 1 April 2001 and 25 % as of 1 April 2002 (33). According to the complainant, this was a one-off measure taking into account the chronic over-investment in fibre during the telecommunications boom and the subsequent drastic reduction in value of telecommunications networks. Accordingly, Vtesse's tax liability was around 7 % of its recurring revenues in 2003/04, and is expected to be about 10 % for 2004/05 (34). According to UKCTA, business rates paid by other competitive providers represent a similar percentage of their revenues to that of Vtesse.

Revisions

| 27. | While the tone rate is set at the beginning of the five year period, the tone of a kilometre route of fibre is applied each time new fibre is rented and lit. Vtesse has the obligation to regularly inform the VOA of extension to its network so that the valuation of its hereditament can be adjusted. As a consequence, whenever it procures fibre to provide services to its customers, it is liable for rates that may equal up to 20-30 % of the recurring revenues of a new contract. |
| --- | --- |

27.

While the tone rate is set at the beginning of the five year period, the tone of a kilometre route of fibre is applied each time new fibre is rented and lit. Vtesse has the obligation to regularly inform the VOA of extension to its network so that the valuation of its hereditament can be adjusted. As a consequence, whenever it procures fibre to provide services to its customers, it is liable for rates that may equal up to 20-30 % of the recurring revenues of a new contract.

3.4.   Other operators

| 28. | Mercury Communications (later Cable and Wireless, ’C&W’) was the first company to establish a nationwide telecommunications infrastructure to rival BT in the early 1980s, during the so called duopoly period. In May 2000, C&W was divided into two businesses: the residential telephony, cable and internet access part was sold to cable TV operator ntl, while C&W retained the UK corporate internet access business and was renamed C&W UK. With the full liberalisation of the market in the 1990s, C&W UK became an alternative telecoms provider competing with several other players in the market (35). Originally C&W was valued just like BT by a prescribed formulae. However, it is unclear for the Commission which valuation method is currently used for C&W UK. |
| --- | --- |

28.

Mercury Communications (later Cable and Wireless, ’C&W’) was the first company to establish a nationwide telecommunications infrastructure to rival BT in the early 1980s, during the so called duopoly period. In May 2000, C&W was divided into two businesses: the residential telephony, cable and internet access part was sold to cable TV operator ntl, while C&W retained the UK corporate internet access business and was renamed C&W UK. With the full liberalisation of the market in the 1990s, C&W UK became an alternative telecoms provider competing with several other players in the market (35). Originally C&W was valued just like BT by a prescribed formulae. However, it is unclear for the Commission which valuation method is currently used for C&W UK.

| 29. | Regarding other operators active on the UK market, it is the Commission's understanding that they are valued based on the ’Rental’ or the ’Tone of the List’ method (36). According to UKCTA, alternative telecoms operators typically pay two or three times the tax, expressed as a percentage of revenues, than BT. However, the Commission currently is not in possession of exact data concerning business rates tax liabilities and relevant revenues of alternative telecommunications operators. |
| --- | --- |

29.

Regarding other operators active on the UK market, it is the Commission's understanding that they are valued based on the ’Rental’ or the ’Tone of the List’ method (36). According to UKCTA, alternative telecoms operators typically pay two or three times the tax, expressed as a percentage of revenues, than BT. However, the Commission currently is not in possession of exact data concerning business rates tax liabilities and relevant revenues of alternative telecommunications operators.

4.   COMPLAINT AND COMMENTS

| 30. | The complainant has raised the following specific claims and concerns:






  (a) | Choice of methods:
  If BT was valued using the ’Rental’ or ’Tone of the List’ methods as is used for Vtesse, it would end-up with a substantially higher and more proportionate tax liability. It questions why the ’Rental’ or ’Tone of the List’ methods are not used for BT. |
| --- | --- | --- |

30.

The complainant has raised the following specific claims and concerns:

(a)

Choice of methods:
  If BT was valued using the ’Rental’ or ’Tone of the List’ methods as is used for Vtesse, it would end-up with a substantially higher and more proportionate tax liability. It questions why the ’Rental’ or ’Tone of the List’ methods are not used for BT.

| (b) | Adjustments:
  In any case, the various methods should in principle yield similar results if appropriate adjustments were made. The complainant doubts whether such adjustments are made in the process of BT's valuations, given the different results. |
| --- | --- |

(b)

Adjustments:
  In any case, the various methods should in principle yield similar results if appropriate adjustments were made. The complainant doubts whether such adjustments are made in the process of BT's valuations, given the different results.

| (c) | Downward revisions:
  There is no downward revision in the valuation of competitors similar to that foreseen for BT to account for their eventual loss of market share or change in network topology. |
| --- | --- |

(c)

Downward revisions:
  There is no downward revision in the valuation of competitors similar to that foreseen for BT to account for their eventual loss of market share or change in network topology.

| (d) | Upward revisions:
  There does not seem to be a systematic upward revision of BT's valuation either, should the value of its assets increase. At the same time, Vtesse is charged incrementally, which causes an increase in the recurring price it can offer to its customers, whenever it leases new fibre, and lights this fibre to serve them. The complainant claims to have lost several contracts to BT by a small margin due to the incremental tax burden it is obliged to include in its price bid versus BT who has no such incremental burden. |
| --- | --- |

(d)

Upward revisions:
  There does not seem to be a systematic upward revision of BT's valuation either, should the value of its assets increase. At the same time, Vtesse is charged incrementally, which causes an increase in the recurring price it can offer to its customers, whenever it leases new fibre, and lights this fibre to serve them. The complainant claims to have lost several contracts to BT by a small margin due to the incremental tax burden it is obliged to include in its price bid versus BT who has no such incremental burden.

| (e) | Discretionary powers
  : The rating values and the valuation methods can be appealed, subject to time limits. Once an appeal has been made, typically negotiations are held to agree on an appropriate value. If no agreement is reached, it is referred to the relevant Valuation Tribunal, and at a second stage to the Lands Tribunal for determination. However, in most cases a negotiated settlement is reached. According to the complainant, the settlement signed with BT in 1995 gives the incumbent preferential treatment. |
| --- | --- |

(e)

Discretionary powers
  : The rating values and the valuation methods can be appealed, subject to time limits. Once an appeal has been made, typically negotiations are held to agree on an appropriate value. If no agreement is reached, it is referred to the relevant Valuation Tribunal, and at a second stage to the Lands Tribunal for determination. However, in most cases a negotiated settlement is reached. According to the complainant, the settlement signed with BT in 1995 gives the incumbent preferential treatment.

| 31. | It should be noted that UKCTA (37), representing various competitive telecom operators, as well as other operators' groupings, (38) have also expressed criticism to the UK authorities concerning, among others:






  — | the inappropriateness of applying a rating system, which was originally designed to assess buildings, to telecommunications infrastructure, including its infrequent revisions; |
| --- | --- | --- |

31.

It should be noted that UKCTA (37), representing various competitive telecom operators, as well as other operators' groupings, (38) have also expressed criticism to the UK authorities concerning, among others:

—

the inappropriateness of applying a rating system, which was originally designed to assess buildings, to telecommunications infrastructure, including its infrequent revisions;

| — | the asymmetry of the valuation, in which different methods are applied to operators involved in the same activity, i.e. delivering telecom services, with special regard to the distinct treatment of the incumbents; |
| --- | --- |

—

the asymmetry of the valuation, in which different methods are applied to operators involved in the same activity, i.e. delivering telecom services, with special regard to the distinct treatment of the incumbents;

| — | the disproportionate results yielded by the use of such differential methods, i.e. BT is estimated to pay about 2-4 % of revenues (39), while its competitors typically pay several times this proportion. |
| --- | --- |

—

the disproportionate results yielded by the use of such differential methods, i.e. BT is estimated to pay about 2-4 % of revenues (39), while its competitors typically pay several times this proportion.

| 32. | In response to the concerns of the industry, the UK Department of Trade and Industry, in association with the Office of the Prime Minister, OFCOM (the sector regulator) and the VOA, has appointed a contractor to review the rating system as it applies to telecommunications companies, including possible effects on competition. The expert was due to report back during the summer of 2004. However, according to the UK authorities, due to last minute unforeseen circumstances, this report has not yet been completed and could not be published. |
| --- | --- |

32.

In response to the concerns of the industry, the UK Department of Trade and Industry, in association with the Office of the Prime Minister, OFCOM (the sector regulator) and the VOA, has appointed a contractor to review the rating system as it applies to telecommunications companies, including possible effects on competition. The expert was due to report back during the summer of 2004. However, according to the UK authorities, due to last minute unforeseen circumstances, this report has not yet been completed and could not be published.

5.   ASSESSMENT

5.1.   Existence of aid

| 33. | According to Article 87(1) of the EC Treaty any State aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts competition or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the common market. According to the Commission's notice on the application of the State aid rules to measures relating to direct business taxation, tax benefits restricted to certain types of undertakings, insofar as they favour certain undertakings or the production of certain goods, may constitute State aid (40). |
| --- | --- |

33.

According to Article 87(1) of the EC Treaty any State aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts competition or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the common market. According to the Commission's notice on the application of the State aid rules to measures relating to direct business taxation, tax benefits restricted to certain types of undertakings, insofar as they favour certain undertakings or the production of certain goods, may constitute State aid (40).

State resources

| 34. | In applying Community rules, State resources can be in ’any form whatsoever’, including tax measures such as a reduction in the tax base. If and when there is a reduction in a tax burden compared to the general system, State resources are at stake. The relative reduction of the business rates tax burden lowers the tax revenues of local authorities and hence is equivalent to the use of State resources in the form of fiscal expenditure. |
| --- | --- |

34.

In applying Community rules, State resources can be in ’any form whatsoever’, including tax measures such as a reduction in the tax base. If and when there is a reduction in a tax burden compared to the general system, State resources are at stake. The relative reduction of the business rates tax burden lowers the tax revenues of local authorities and hence is equivalent to the use of State resources in the form of fiscal expenditure.

Selective advantage

| 35. | A reduction in the tax base, and consequently the level of taxation, that a telecommunications operator is liable for, confers an advantage upon that undertaking in that it reduces the costs that that undertaking would normally bear in the course of its business. This seems to be the case for BT and Kingston Communications, which benefit from a reduced tax base compared to other operators. |
| --- | --- |

35.

A reduction in the tax base, and consequently the level of taxation, that a telecommunications operator is liable for, confers an advantage upon that undertaking in that it reduces the costs that that undertaking would normally bear in the course of its business. This seems to be the case for BT and Kingston Communications, which benefit from a reduced tax base compared to other operators.

| 36. | The reasons behind this discriminatory taxation appear to be the application of a particular asset valuation method to BT and Kingston Communications, while applying a different method to other operators. Even if the method applied, including the corresponding revision mechanism, is foreseen in the relevant legislation as one of the possible approaches, the non-uniformity of the system and the discretionary powers given to the VOA to apply the general provisions to specific operators, while deciding to treat other operators differently, may lead to a selective advantage to a certain undertaking, while disadvantaging others who compete on the same market. |
| --- | --- |

36.

The reasons behind this discriminatory taxation appear to be the application of a particular asset valuation method to BT and Kingston Communications, while applying a different method to other operators. Even if the method applied, including the corresponding revision mechanism, is foreseen in the relevant legislation as one of the possible approaches, the non-uniformity of the system and the discretionary powers given to the VOA to apply the general provisions to specific operators, while deciding to treat other operators differently, may lead to a selective advantage to a certain undertaking, while disadvantaging others who compete on the same market.

| 37. | The justifications given by the UK authorities for applying the ’Receipt and Expenditure’ method to BT are:






  (a) | Asset ownership:
  BT owns 98 % of its infrastructure and does not pay rent for it which could serve as a basis for the ’Rental’ method. |
| --- | --- | --- |

37.

The justifications given by the UK authorities for applying the ’Receipt and Expenditure’ method to BT are:

(a)

Asset ownership:
  BT owns 98 % of its infrastructure and does not pay rent for it which could serve as a basis for the ’Rental’ method.

| (b) | Size and diversity of infrastructure:
  There is no network as large, or nearly as large, and as diverse as BT's. There are no comparable operators whose rental values could serve as benchmarks. |
| --- | --- |

(b)

Size and diversity of infrastructure:
  There is no network as large, or nearly as large, and as diverse as BT's. There are no comparable operators whose rental values could serve as benchmarks.

| (c) | The necessity to value ’as a whole’:

  BT's assessment is not made up of valuing many small parts and adding them together, but it has to be valued as a whole. Benchmarks on rental values of particular network elements are irrelevant. |
| --- | --- |

(c)

The necessity to value ’as a whole’:

  BT's assessment is not made up of valuing many small parts and adding them together, but it has to be valued as a whole. Benchmarks on rental values of particular network elements are irrelevant.

| (d) | Special obligations:
  The full value of BT's network is ’depressed’ by its onerous licence conditions such as its universal service obligations (’USO’) and price cap regulations. Vtesse, on the other hand, does not have USO (41). |
| --- | --- |

(d)

Special obligations:
  The full value of BT's network is ’depressed’ by its onerous licence conditions such as its universal service obligations (’USO’) and price cap regulations. Vtesse, on the other hand, does not have USO (41).

| 38. | As stated in the Commission's abovementioned notice on direct business taxation, the presence of aid may be ruled out where the different nature of the measure is justified by the nature and general scheme of the system. In line with the case-law of the Court of Justice (42), the Commission has continued to take the view that this justification must be based on the intrinsic features and inherent logic of the tax system. In the case at hand, however, the Commission has doubts about the validity of such arguments, and in particular: |
| --- | --- |

38.

As stated in the Commission's abovementioned notice on direct business taxation, the presence of aid may be ruled out where the different nature of the measure is justified by the nature and general scheme of the system. In line with the case-law of the Court of Justice (42), the Commission has continued to take the view that this justification must be based on the intrinsic features and inherent logic of the tax system. In the case at hand, however, the Commission has doubts about the validity of such arguments, and in particular:

| 39. | Asset ownership:
  The UK authorities stated that the ’Rental’ method can only apply to lessees (and not lessors). However, the rent received by BT when renting out its own infrastructure could serve as guidance for the value of the network. Moreover, BT's retail business units themselves effectively rent infrastructure and buy network services from BT Wholesale, the business unit that manages BT's infrastructure. The internal transfer prices between BT's retail businesses and BT Wholesale could provide a basis, or at least a benchmark, for estimating the rental value, with appropriate adjustments for network services (provided, of course, that those prices are set at arms length). |
| --- | --- |

39.

Asset ownership:
  The UK authorities stated that the ’Rental’ method can only apply to lessees (and not lessors). However, the rent received by BT when renting out its own infrastructure could serve as guidance for the value of the network. Moreover, BT's retail business units themselves effectively rent infrastructure and buy network services from BT Wholesale, the business unit that manages BT's infrastructure. The internal transfer prices between BT's retail businesses and BT Wholesale could provide a basis, or at least a benchmark, for estimating the rental value, with appropriate adjustments for network services (provided, of course, that those prices are set at arms length).

| 40. | Size and diversity of infrastructure:
  Such argumentation tends to suggest that bigger companies deserve reduced or digressive rates of taxation. This statement appears to be incompatible with the Commission's position in previous fiscal aid cases stipulating that nothing justified preferential treatment in favour of large companies (43). Moreover, if the logic of the business rates property tax system is to assess the value of infrastructure, the size of the company should not be taken into consideration during the valuation process. In any case, the cable TV companies in the UK are also active in the telecommunications market, especially residential and, similarly to BT, have both an access and a backbone network. Their taxation level could also serve as a benchmark (44). |
| --- | --- |

40.

Size and diversity of infrastructure:
  Such argumentation tends to suggest that bigger companies deserve reduced or digressive rates of taxation. This statement appears to be incompatible with the Commission's position in previous fiscal aid cases stipulating that nothing justified preferential treatment in favour of large companies (43). Moreover, if the logic of the business rates property tax system is to assess the value of infrastructure, the size of the company should not be taken into consideration during the valuation process. In any case, the cable TV companies in the UK are also active in the telecommunications market, especially residential and, similarly to BT, have both an access and a backbone network. Their taxation level could also serve as a benchmark (44).

| 41. | The necessity to value ’as a whole’:
  The UK was a forerunner in telecoms liberalisation, account separation and tariff regulation based on the cost-orientation of BT's tariffs. For these purposes, OFCOM, the UK regulatory authority, and its predecessor OFTEL, have been systematically collecting cost accounting data from BT since the 1980s. BT itself and OFCOM are in possession of detailed cost accounting data for BT's network. This data could be used to determine the taxable value of BT's network, at least to verify the assessment of the tax authorities. Moreover, liberalisation and network element unbundling have resulted in a variety of wholesale products which could serve as benchmarks for valuing the rental value of various infrastructure elements. |
| --- | --- |

41.

The necessity to value ’as a whole’:
  The UK was a forerunner in telecoms liberalisation, account separation and tariff regulation based on the cost-orientation of BT's tariffs. For these purposes, OFCOM, the UK regulatory authority, and its predecessor OFTEL, have been systematically collecting cost accounting data from BT since the 1980s. BT itself and OFCOM are in possession of detailed cost accounting data for BT's network. This data could be used to determine the taxable value of BT's network, at least to verify the assessment of the tax authorities. Moreover, liberalisation and network element unbundling have resulted in a variety of wholesale products which could serve as benchmarks for valuing the rental value of various infrastructure elements.

| 42. | Special obligations:
  The Commission is not aware of BT or Kingston Communications being compensated for the provision of universal service under the Universal Service Directive (45). Nor is the Commission aware of any compensation for universal service, or for any other obligation, which could be regarded as a service of general economic interest, specifically being granted through reduced property taxation. As regards to price regulation, while it may limit the returns of the incumbent and as such, the taxation level calculated based on the ’R&E’ method, this should not lead to inconsistency between the results of valuations by different methodologies. Finally, being an incumbent in a market tends to bring advantages in terms of asset value, while the arguments brought forward by the VOA tend to focus on disadvantages. |
| --- | --- |

42.

Special obligations:
  The Commission is not aware of BT or Kingston Communications being compensated for the provision of universal service under the Universal Service Directive (45). Nor is the Commission aware of any compensation for universal service, or for any other obligation, which could be regarded as a service of general economic interest, specifically being granted through reduced property taxation. As regards to price regulation, while it may limit the returns of the incumbent and as such, the taxation level calculated based on the ’R&E’ method, this should not lead to inconsistency between the results of valuations by different methodologies. Finally, being an incumbent in a market tends to bring advantages in terms of asset value, while the arguments brought forward by the VOA tend to focus on disadvantages.

| 43. | Adjustments:
  The Commission notes that even if the use of different methods could be justified by the logic of the system, these should deliver comparable results. The Commission's initial assessment of the use of various methods in this particular case is that they seem to lead to significantly different results based on similar facts. In particular, the ’R&E’ method estimates the rent value of the assets on the basis of revenues from the use of those assets, while the ’Rental’ and ’Tone of the List’ methods pick up the market values for the rent. Hence, it seems that the ’R&E’ method implicitly assumes that assets are used at capacity and profitably, which however may not always be the case. To avoid penalising operators whose assets are valued using a different method, appropriate adjustments would need to be made. The Commission does not question the validity of the methods themselves, but rather has doubts about the way they are applied to different operators. |
| --- | --- |

43.

Adjustments:
  The Commission notes that even if the use of different methods could be justified by the logic of the system, these should deliver comparable results. The Commission's initial assessment of the use of various methods in this particular case is that they seem to lead to significantly different results based on similar facts. In particular, the ’R&E’ method estimates the rent value of the assets on the basis of revenues from the use of those assets, while the ’Rental’ and ’Tone of the List’ methods pick up the market values for the rent. Hence, it seems that the ’R&E’ method implicitly assumes that assets are used at capacity and profitably, which however may not always be the case. To avoid penalising operators whose assets are valued using a different method, appropriate adjustments would need to be made. The Commission does not question the validity of the methods themselves, but rather has doubts about the way they are applied to different operators.

| 44. | Revisions:
  There does not seem to be any review mechanism in the system to ensure an equitable and proportionate tax burden among operators when applying the different methods. Scope for revisions within the five year cycle is very limited. While BT does enjoy a downwards revision mechanism, there does not seem to be a similar systematic review of the market conditions faced by competitors. The effect of such adjustment appears to move the tax payable by the incumbent closer to one based on operational performance and revenues, while for other operators it remains a tax based on rent of assets irrespective of performance. In addition, the failure to take into account the increase in the value of BT's infrastructure between two five-year review periods, while charging competitors incrementally as the value of their network increases, seems to further distort competition. |
| --- | --- |

44.

Revisions:
  There does not seem to be any review mechanism in the system to ensure an equitable and proportionate tax burden among operators when applying the different methods. Scope for revisions within the five year cycle is very limited. While BT does enjoy a downwards revision mechanism, there does not seem to be a similar systematic review of the market conditions faced by competitors. The effect of such adjustment appears to move the tax payable by the incumbent closer to one based on operational performance and revenues, while for other operators it remains a tax based on rent of assets irrespective of performance. In addition, the failure to take into account the increase in the value of BT's infrastructure between two five-year review periods, while charging competitors incrementally as the value of their network increases, seems to further distort competition.

| 45. | Discretionary powers:
  The valuation process gives discretionary powers to the VOA and seems to leave considerable scope for negotiation. According to the UK authorities, while there is an established practice, approved by the case law of the Courts of England, of applying a certain hierarchy of methods, there is no requirement in the LGFA 1988 to use any particular method in order to arrive at the rateable value and all methods can be considered (46). In many cases, negotiated settlements are reached. At this point, the Commission is unable to determine whether the reasoning behind adopting a certain rateable value for BT is well reasoned, justified, and documented and does not unduly disadvantage other operators (47). In any case, such a settlement should respect the principle of non-discrimination among operators and the parameters on which the agreement has been reached should be objective and opened for all operators. |
| --- | --- |

45.

Discretionary powers:
  The valuation process gives discretionary powers to the VOA and seems to leave considerable scope for negotiation. According to the UK authorities, while there is an established practice, approved by the case law of the Courts of England, of applying a certain hierarchy of methods, there is no requirement in the LGFA 1988 to use any particular method in order to arrive at the rateable value and all methods can be considered (46). In many cases, negotiated settlements are reached. At this point, the Commission is unable to determine whether the reasoning behind adopting a certain rateable value for BT is well reasoned, justified, and documented and does not unduly disadvantage other operators (47). In any case, such a settlement should respect the principle of non-discrimination among operators and the parameters on which the agreement has been reached should be objective and opened for all operators.

| 46. | Resulting taxation:
  The doubts about the justification of applying different valuation methods are further reinforced by the differences in the resulting taxation. Even if the use of different methods and revision mechanisms would be based on an objective set of criteria, the Commission would expect these different methods to ensure equal treatment by yielding comparable results. In this context, it would be useful to compare the tax levels to an objective measure of the economic use of the assets taxed, such as, for instance, revenues. The tax payable by BT seems to be in the range of 2-4 % of relevant revenues while that payable by Vtesse and other new entrant competitors is said to be two or three times as much, and to reach 20-30 % on an incremental basis. Moreover, the application of different methods seems to structurally produce different results when it comes to the frequency of revisions and adjustments. While some minor discrepancy might be justified in the context of a property tax, it needs to be ensured that such differences are not disproportionate and discriminatory. |
| --- | --- |

46.

Resulting taxation:
  The doubts about the justification of applying different valuation methods are further reinforced by the differences in the resulting taxation. Even if the use of different methods and revision mechanisms would be based on an objective set of criteria, the Commission would expect these different methods to ensure equal treatment by yielding comparable results. In this context, it would be useful to compare the tax levels to an objective measure of the economic use of the assets taxed, such as, for instance, revenues. The tax payable by BT seems to be in the range of 2-4 % of relevant revenues while that payable by Vtesse and other new entrant competitors is said to be two or three times as much, and to reach 20-30 % on an incremental basis. Moreover, the application of different methods seems to structurally produce different results when it comes to the frequency of revisions and adjustments. While some minor discrepancy might be justified in the context of a property tax, it needs to be ensured that such differences are not disproportionate and discriminatory.

Distortion of competition

| 47. | The UK telecommunications market has been opened to competition since 1992 and today is a highly competitive market with numerous operators. BT and Kingston Communications directly compete against Vtesse and other alternative providers active in the telecommunications services market. Hence on the assumption that the difference in business rates taxation among these operators involved State aid and conferred a selective advantage upon certain players, it would alter their competitive position on the market and hence distort competition. |
| --- | --- |

47.

The UK telecommunications market has been opened to competition since 1992 and today is a highly competitive market with numerous operators. BT and Kingston Communications directly compete against Vtesse and other alternative providers active in the telecommunications services market. Hence on the assumption that the difference in business rates taxation among these operators involved State aid and conferred a selective advantage upon certain players, it would alter their competitive position on the market and hence distort competition.

Effect on trade

| 48. | The mere fact that some firms' position is strengthened by the resulting lower rate of taxation compared to that of other firms which are competitors in intra-Community trade demonstrates that Community trade is affected. BT is a company active on a global scale, competing on several community markets in electronic communications services. Hence any advantage conferred upon it affects trade between Member States. This criterion also appears to be fulfilled to the extent that the telecoms companies affected by the measure at stake are able, actually or potentially, to trade with companies located in other Member States. |
| --- | --- |

48.

The mere fact that some firms' position is strengthened by the resulting lower rate of taxation compared to that of other firms which are competitors in intra-Community trade demonstrates that Community trade is affected. BT is a company active on a global scale, competing on several community markets in electronic communications services. Hence any advantage conferred upon it affects trade between Member States. This criterion also appears to be fulfilled to the extent that the telecoms companies affected by the measure at stake are able, actually or potentially, to trade with companies located in other Member States.

Conclusion

| 49. | In conclusion, it would appear that the measure under consideration involves State aid within the meaning of Article 87(1) EC. The Commission would like to emphasize, however, that this conclusion should not be seen as an attempt on its part to impose on the UK authorities the use of a particular valuation method. It is, in fact, for the UK authorities to choose the method they consider most appropriate to value the ’rateable hereditament’, provided that any differences between individual undertakings or economic sectors are justified by the intrinsic features and inherent logic of the tax system and that, eventually, all taxable persons are subject to the same objective and non-discriminatory treatment, leading to comparable levels of taxation. |
| --- | --- |

49.

In conclusion, it would appear that the measure under consideration involves State aid within the meaning of Article 87(1) EC. The Commission would like to emphasize, however, that this conclusion should not be seen as an attempt on its part to impose on the UK authorities the use of a particular valuation method. It is, in fact, for the UK authorities to choose the method they consider most appropriate to value the ’rateable hereditament’, provided that any differences between individual undertakings or economic sectors are justified by the intrinsic features and inherent logic of the tax system and that, eventually, all taxable persons are subject to the same objective and non-discriminatory treatment, leading to comparable levels of taxation.

5.2.   Nature and amount of the possible aid

| 50. | On the basis of the information provided so far, the Commission tends to believe that the measures constitute new aid and not existing aid. Despite the fact that communications systems have been rated since the middle of the 19th century, it is the Local Government Finance Act (LGFA) 1988 which largely governs the current non-domestic rates system in England and Wales. Prior to the 1988 Act, BT (and most other utilities) were rated by a mandated statutory formula. The LGFA put utilities on the same commercial basis as other enterprises by introducing an independent valuation by various methods and allowing for appeal. The provisions of the Act were implemented at the 1995 valuation when the ’Receipt and Expenditure’ method was first applied to BT and Kingston Communications. |
| --- | --- |

50.

On the basis of the information provided so far, the Commission tends to believe that the measures constitute new aid and not existing aid. Despite the fact that communications systems have been rated since the middle of the 19th century, it is the Local Government Finance Act (LGFA) 1988 which largely governs the current non-domestic rates system in England and Wales. Prior to the 1988 Act, BT (and most other utilities) were rated by a mandated statutory formula. The LGFA put utilities on the same commercial basis as other enterprises by introducing an independent valuation by various methods and allowing for appeal. The provisions of the Act were implemented at the 1995 valuation when the ’Receipt and Expenditure’ method was first applied to BT and Kingston Communications.

| 51. | Assuming that the measure qualifies as aid, within the meaning of Article 87(1) EC, the aid amount must, according to § 35 of the Commission's abovementioned notice on direct business taxation, be calculated on the basis of a comparison between the tax actually paid and the amount which should have been paid if the generally applicable rule had been applied. However, since, at this point in time the Commission cannot pronounce itself on which method, if any, and, which level of taxation, if any, is deemed to be the standard one in the present case, the amount of aid cannot be determined at this stage, either. |
| --- | --- |

51.

Assuming that the measure qualifies as aid, within the meaning of Article 87(1) EC, the aid amount must, according to § 35 of the Commission's abovementioned notice on direct business taxation, be calculated on the basis of a comparison between the tax actually paid and the amount which should have been paid if the generally applicable rule had been applied. However, since, at this point in time the Commission cannot pronounce itself on which method, if any, and, which level of taxation, if any, is deemed to be the standard one in the present case, the amount of aid cannot be determined at this stage, either.

5.3.   Compatibility

| 52. | At this stage and in view of the above, the Commission cannot exclude that BT, to whom the ’Receipt and Expenditure’ method is applied, may benefit from a specific and more favourable tax treatment amounting to State aid as defined under Article 87(1) EC. In addition, the Commission notes that Kingston Communication is likely to benefit from a similar tax treatment than BT. |
| --- | --- |

52.

At this stage and in view of the above, the Commission cannot exclude that BT, to whom the ’Receipt and Expenditure’ method is applied, may benefit from a specific and more favourable tax treatment amounting to State aid as defined under Article 87(1) EC. In addition, the Commission notes that Kingston Communication is likely to benefit from a similar tax treatment than BT.

| 53. | It is therefore necessary to determine if such an aid could be considered compatible with the common market under Article 87(2) or (3) of the EC Treaty. It appears that none of the exceptions under Article 87(2) EC Treaty apply in this case, as the measure is not aimed at the objectives listed in these provisions. |
| --- | --- |

53.

It is therefore necessary to determine if such an aid could be considered compatible with the common market under Article 87(2) or (3) of the EC Treaty. It appears that none of the exceptions under Article 87(2) EC Treaty apply in this case, as the measure is not aimed at the objectives listed in these provisions.

| 54. | Under Article 87(3)(a), an aid measure is considered compatible with the common market when it is designed to promote the economic development of areas where the standard of living is abnormally low or where there is serious underemployment. Such areas are defined by the United Kingdom's regional aid map. Since the measures are not limited to such areas, this provision does not apply. |
| --- | --- |

54.

Under Article 87(3)(a), an aid measure is considered compatible with the common market when it is designed to promote the economic development of areas where the standard of living is abnormally low or where there is serious underemployment. Such areas are defined by the United Kingdom's regional aid map. Since the measures are not limited to such areas, this provision does not apply.

| 55. | As regards the exceptions laid down in Article 87(3)(b) and (d), the aid in question is not intended to promote the execution of an important project of common European interest or to remedy a serious disturbance in the economy of the United Kingdom, nor is it intended to promote culture or heritage conservation. |
| --- | --- |

55.

As regards the exceptions laid down in Article 87(3)(b) and (d), the aid in question is not intended to promote the execution of an important project of common European interest or to remedy a serious disturbance in the economy of the United Kingdom, nor is it intended to promote culture or heritage conservation.

| 56. | Finally, it is necessary to examine if the aid can qualify for the exception laid down in Article 87(3)(c) which states that an aid may be considered compatible with the common market where it facilitates the development of certain economic activities or of certain economic areas and does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest. |
| --- | --- |

56.

Finally, it is necessary to examine if the aid can qualify for the exception laid down in Article 87(3)(c) which states that an aid may be considered compatible with the common market where it facilitates the development of certain economic activities or of certain economic areas and does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest.

| 57. | The preferential tax treatment does not seem to be related to investment or to job creation and constitutes a permanent relief from charges that should be normally met by these companies in the course of their business. The measure could, at this stage, be considered as an operating aid scheme, the benefits of which will cease as soon as it is withdrawn. According to the constant practice of the Commission, such aid cannot be considered to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas. |
| --- | --- |

57.

The preferential tax treatment does not seem to be related to investment or to job creation and constitutes a permanent relief from charges that should be normally met by these companies in the course of their business. The measure could, at this stage, be considered as an operating aid scheme, the benefits of which will cease as soon as it is withdrawn. According to the constant practice of the Commission, such aid cannot be considered to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas.

| 58. | Since, assuming that the measure qualifies as State aid, it would not seem to qualify for any of the exceptions provided for in the Treaty, the Commission doubts that it could be considered compatible with the common market. |
| --- | --- |

58.

Since, assuming that the measure qualifies as State aid, it would not seem to qualify for any of the exceptions provided for in the Treaty, the Commission doubts that it could be considered compatible with the common market.

6.   CONCLUSION

| 59. | In the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty, requests that the United Kingdom submit its comments and provide all such information as may help to assess the aid/measures to BT and Kingston Communications, within one month of the date of receipt of this letter. |
| --- | --- |

59.

In the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty, requests that the United Kingdom submit its comments and provide all such information as may help to assess the aid/measures to BT and Kingston Communications, within one month of the date of receipt of this letter.

| 60. | The Commission is in particular interested to receive the conclusions of the review of the system undertaken by the Department of Trade and Industry or details of the ongoing discussions and any working papers on this matter. In addition, it would like to receive the details of the agreement between the VOA and BT, the VOA and Kingston, concluded in 1995, applicable for the 1995-2000 period and especially the economic modelling behind the valuation and the justifications (including data on relevant revenues etc.) for any subsequent concessions made during the settlement. Similarly, the Commission would like to receive the details of BT's and Kingston's 2000 valuation, applicable for the 2000-05 period. Furthermore, the Commission is interested in tax levels and relevant revenue data for Vtesse and other alternative operators, including Cable and Wireless. It also requests that your authorities forward a copy of this letter to the potential recipients of the aid. |
| --- | --- |

60.

The Commission is in particular interested to receive the conclusions of the review of the system undertaken by the Department of Trade and Industry or details of the ongoing discussions and any working papers on this matter. In addition, it would like to receive the details of the agreement between the VOA and BT, the VOA and Kingston, concluded in 1995, applicable for the 1995-2000 period and especially the economic modelling behind the valuation and the justifications (including data on relevant revenues etc.) for any subsequent concessions made during the settlement. Similarly, the Commission would like to receive the details of BT's and Kingston's 2000 valuation, applicable for the 2000-05 period. Furthermore, the Commission is interested in tax levels and relevant revenue data for Vtesse and other alternative operators, including Cable and Wireless. It also requests that your authorities forward a copy of this letter to the potential recipients of the aid.

| 61. | The Commission wishes to remind the United Kingdom that Article 88(3) of the EC Treaty has a suspensory effect, and, that Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999 provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient.” |
| --- | --- |

61.

The Commission wishes to remind the United Kingdom that Article 88(3) of the EC Treaty has a suspensory effect, and, that Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999 provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient.”

---

(1)  Property used for business as opposed to residential purposes.

1

(2)  ’Business Rates — An Introduction’, Valuation Office Agency.

2

(3)  Local government finance in the UK is a devolved matter. The UK Government is therefore only responsible for the rating system in England. Rates in Wales, Scotland and Northern Ireland are the responsibility of the Devolved Administrations. Pre-devolution legislation largely applies in England and Wales, where the system is very similar. Therefore the description primarily covers the situation that exists there. However, the situation in Scotland is broadly similar.

3

(4)  For telecommunications properties that are entered on Local Rating Lists, this is done in the area where it is considered by the VOA that the greatest proportion of rateable value resides.

4

(5)  Except in a revaluation year, the multiplier can not increase by more than the rate of increase of the Retail Price Index, South Oxford Council, www.southoxon.gov.uk

5

(6)  The multiplier in percent was 43,2 1995/6, 44,9 1996/97, 45,8 1997/98, 47,4 1998/99, 48,9 1999/00, 41,6 2000/1, 43,0 2001/02, 43,7 2002/03, 44,4 2003/04, 45,6 2004/5.

6

(7)  UK fiscal year 2003/4 covers the period 1 April 2003 — 31 March 2004.

7

(8)  www.voa.gov.uk

8

(9)  Economic circumstances are taken as at the ’antecedent valuation date’, while physical factors are taken as at the date of completing the rating list.

9

(10)  Schedule 6 of the Local Government Finance Act on valuation of non-domestic hereditament, www.hmso.gov.uk

10

(11)  Four tests of occupancy as established in John Laing and Son, Ltd. V. Kingswood Assessment Committee and Others [1948] 2 KB 116.

11

(12)  Statutory Instrument 2000/540, Valuation for Rating (Plant and Machinery) (England) Regulations 2000 N.540, Class 3 (4), www.hmso.gov.uk

12

(13)  The main provisions apply to cables, fibres and wires that are outside the building, with those inside excluded from rateability.

13

(14)  Brief Overview of the Telecoms Rating System for the purposes of the Broadband Stakeholders Group, Alan Roy Bradford CEO/VOA, 9 June 2003

14

(15)  Electric Telegraph Co v Salford Overseers, op. cit. footnote 14.

15

(16)  Most of the independent telecom companies were acquired by the General Post Office around 1912, except what is now Kingston Communications, which remained in the control of the local government in Hull.

16

(17)  Later renamed Cable &Wireless, which since has been divided into Cable & Wireless UK and ntl. See also supra paragraph 28.

17

(18)  Telecommunications Cable Networks Rating Review, presentation by Alan Roy Bradford, Valuation Office Agency, 25 June 2004.

18

(19)  The LGFA came into force in 1990, but assets were still valued using the prescribed formulae during 1990-95 since, allegedly, given the tight time frame the valuations could not be ready for this five year valuation period.

19

(20)  Op. cit. footnote 14.

20

(21)  Assuming the tenant undertook to pay the usual tenant's share and to bear the costs of the repairs and insurance and other expenses (if any) necessary to maintain the hereditament in a state to command rent.

21

(22)  The Receipts and Expenditure Method of Valuation of Non-Domestic Properties, A Guidance Note, RICS Books.

22

(23)  At the statutory rate of 5,5 % for the 2000 Rating List.

23

(24)  The Contractor's Basis of Valuation for Rating Purposes, a Guidance Note, RICS Books.

24

(25)  GBP 445 million for England and GBP 25 million for Wales.

25

(26)  Based on Total Receipts of about GBP 10,199 million as stated in the 1995 Central Rating List Assessment for BT, CVO Analysis of Agreed Rateable Value, Equated Figures.

26

(27)  GBP 467 million for England and GBP 26 million for Wales.

27

(28)  Apparently BT's current list valuation, with effect from 1 April 2003, is about GBP 472 million (GBP 447,5 million for England and GBP 24,9 million for Wales) but appeals are outstanding. It is unclear to the Commission whether this is the case, and if it is the case, why there has been a new valuation in April 2003 resulting in lower rateable values than those determined in the 2000 valuation.

28

(29)  Paragraph 2(7) of Schedule 6 to the Local Government Finance Act 1988 allows for alterations to be made to a Rateable List still in force in certain cases, for instance in the case of matters affecting ’the physical state or physical enjoyment of the hereditament’ or ’the mode or category of occupation of the hereditament’.

29

(30)  Since 1998 it also provides services to business customers in East Yorkshire where it is present on the market as an alternative provider.

30

(31)  Espicom Business Intelligence: UK Telecommunications Market, 09/2003.

31

(32)  BT and Kingston Communications in Hull do not benefit from this allowance, since it is only applied to those assessed by the ’Tone of the List’ method.

32

(33)  Letter from VOA to Complainant, 11 March 2004.

33

(34)  Recurring revenues include service revenues but exclude installation revenues. Given that Vtesse's operations only started in 2002, such distinction seems reasonable to allow for comparison with BT. Estimate for fiscal year 2004/05 is based on three quarter figures.

34

(35)  Op. cit. footnote 31.

35

(36)  Except the cable TV companies, which according to the knowledge of the Commission, are valued using a different method (based on ’homes passed’) than the four described in this decision to open the formal investigative procedure.

36

(37)  UKCTA submission of 23 October 2003 to the Hearing on Broadband by the Trade and Industry Sub-Committee appointed by the House of Commons.

37

(38)  Effect of Property Rating on Competition in the Market for Fixed Line Telecommunications Services in the UK: Proposed options for the future, paper drafted by alternative telecommunications providers, 12 July 2002.

38

(39)  4 % estimated for England based on 2001 revenues, op. cit. footnote 38.

39

(40)  OJ C 384, 10.12.1998, p. 3-9.

40

(41)  VOA's statement at the Berkshire Valuation Tribunal Hearing, 25 March 2004.

41

(42)  Judgement of the Court of Justice in Case C-308/01 of 29 April 2004 concerning Gil Insurance Ltd and Joint cases T-346/99, T-347/99, T-348/99 point 58 onwards.

42

(43)  Commission Decision of 17 February 2003 No C15/2002 on Belgian Coordination Centres (OJ L 282, 30.10.2003) and No C51/2001 on Dutch international financing activities (OJ L 180, 18.7.2003).

43

(44)  See footnote 36.

44

(45)  Directive 2002/22/EC on Universal Service and Users' Rights relating to electronic communications networks and services.

45

(46)  Op. cit. footnote 14.

46

(47)  According to the UK authorities, the VOA needs to obtain BT's consent to release to the Commission the relevant documentation which served for BT's valuation. In addition, it is said that BT itself arrived at its own valuation by the ’Contractor's Basis’method but the VOA is not in possession of this valuation.

47

Contractor's Basis

---

III Tiedotteita

Komissio

| 12.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 62/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 62/19

---

UK-Greenock: Säännöllisen lentoliikenteen harjoittaminen

Irlannin järjestämä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukainen tarjouskilpailu säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta Galway/Na Minnan ja Aransaarten välillä

(2005/C 62/09)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

1.   Johdanto: Irlanti on päättänyt asettaa yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille 23.7.1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti julkisen palvelun velvoitteen Galway/Na Minnan ja Aransaarten välillä harjoitettavalle säännölliselle lentoliikenteelle 1.8.2005 alkaen. Julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät vaatimukset on julkaistu 5.10.2001 ”Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä” C 281. Niihin tehdyt muutokset on julkaistu 11.3.2005 ”Euroopan unionin virallisessa lehdessä” C 61.

Irlanti on päättänyt, että jos yksikään lentoliikenteen harjoittaja ei ole 1.7.2005 mennessä aloittanut tai aloittamassa edellä mainittua säännöllistä lentoliikennettä julkisen palvelun velvoitteen mukaisesti ja korvausta vaatimatta, se rajoittaa edellä mainitun asetuksen 4 artiklan 1 kohdan d alakohdassa säädettyä menettelyä noudattaen pääsyn kyseiselle reitille koskemaan vain yhtä lentoliikenteen harjoittajaa ja myöntää tarjouskilpailun perusteella oikeuden tällaisen liikenteen harjoittamiseen 1.8.2005 alkaen.

2.   Tarjouskilpailun kohde: Säännöllisen lentoliikenteen harjoittaminen 1.8.2005 alkaen reitillä Galway/Na Minnan — Aransaaret niiden julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvien vaatimusten mukaisesti, jotka on julkaistu 5.10.2001 ”Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä” C 281, ja johon tehdyt muutokset on julkaistu 11.3.2005 ”Euroopan unionin virallisessa lehdessä” C 61.

3.   Osallistuminen tarjouskilpailuun: Tarjouskilpailuun voivat osallistua kaikki lentoliikenteen harjoittajat, joilla on voimassa oleva liikennelupa, jonka jokin jäsenvaltio on myöntänyt yhteisön lentoliikenteen harjoittajien toimiluvista 23.7.1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2407/92 nojalla. Lentoliikennettä harjoitetaan Irlannin siviili-ilmailuviranomaisen määräysten mukaisesti.

4.   Tarjouskilpailumenettely: Tässä tarjouskilpailussa noudatetaan asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan 1 kohdan d–i alakohdan säännöksiä.

5.   Tarjouskilpailua koskevat asiakirjat: Täydelliset tarjousasiakirjat, mukaan luettuina sopimuslomake, tarjouseritelmä, tiedote sekä alkuperäinen julkisen palvelun velvoitteen teksti, joka on julkaistu 5.10.2001 ”Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä” C 281, ja johon tehdyt muutokset on julkaistu 11.3.2005 ”Euroopan unionin virallisessa lehdessä” C 61, voi tilata ilmaiseksi tarjouskilpailun ratkaisevalta viranomaiselta seuraavasta osoitteesta:

Saltire Management Ltd., Victoria House Business Centre, East Blackhall Street, - Greenock PA15 1HD .

Lentoyhtiöiden on liitettävä tarjousasiakirjoihinsa todisteet taloudellisesta asemastaan (vuosikertomus ja viimeisten kolmen vuoden tarkastettu tilinpäätös sekä tiedot viimeksi kuluneiden kolmen vuoden liikevaihdosta ja voitosta ennen veroja), aikaisemmasta kokemuksesta ja teknisistä valmiuksista tarjota edellä kuvatut palvelut. Tarjouskilpailun ratkaiseva viranomainen pidättää oikeuden pyytää lisätietoja hakijan taloudellisista ja teknisistä resursseista ja osaamisesta.

Tarjoukset on tehtävä euromääräisinä ja kaikki tausta-asiakirjat on toimitettava englannin- tai iirinkielisinä. Sopimusta käsitellään Irlannin lain soveltamisalaan kuuluvana sopimuksena, ja se kuuluu yksinomaan Irlannin tuomioistuinten tuomiovaltaan.

6.   Korvaus: Tarjouksissa on mainittava selvästi korvaus, joka pyydetään julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä kyseisellä reitillä kolmena vuotena liikennöinnin suunnitellusta alkamisajankohdasta alkaen (vuosittain jaoteltuna). Korvaus on laskettava julkisen palvelun velvoitetta koskevien vähimmäisvaatimusten perusteella.

Asiasta vastaavan ministeriön (Department of Community, Rural and Gaeltacht Affairs) maksama lopullinen korvaus lasketaan jälkikäteen ja rajoitetaan tarjouskilpailun voittaneelle liikenteenharjoittajalle kyseisen reitin liikennöimisestä tosiasiallisesti aiheutuneisiin tappioihin ottaen huomioon tosiasialliset kustannukset ja tulot sekä tarvittaessa voittomarginaali. Korvaus voi olla enintään tarjouksissa ilmoitetun vuosittaisen määrän suuruinen.

Sopimuksessa on määräys vuosittaisen korvauksen enimmäismäärän korottamisesta, josta päättää tarjouskilpailun ratkaiseva viranomainen siinä tapauksessa, että liikennöimisen edellytyksissä tapahtuu muutos. Arvioidessaan vuosittaisen korvauksen enimmäismäärän korottamista koskevaa ehdotusta tarjouskilpailun ratkaiseva viranomainen ottaa asianmukaisesti huomioon sellaisten olosuhteiden vaikutuksen liikenteen harjoittamiseen, joita liikenteenharjoittaja ei ole ennakoinut tai voinut ennakoida ja jotka ovat seurausta tekijöistä, joihin liikenteenharjoittaja ei ole voinut vaikuttaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sopimuksen irtisanomista koskevien määräysten soveltamista.

Tarjouskilpailun ratkaisee yhteiskunta- ja maaseutuasioista sekä gaelinkielisen alueen asioista vastaava ministeriö (Minister for Community, Rural and Gaeltacht Affairs). Kaikki sopimukseen liittyvät maksut suoritetaan euromääräisinä, ja niiden edellytyksenä on, että tarjouksen ratkaissut viranomainen on saanut maksupyynnöt asianmukaisine selvityksineen ja näiden maksupyyntöjen liitteenä ovat liikenteenharjoittajan tilintarkastajien sopimusehtojen mukaisesti antamat todistukset.

7.   Sopimuksen voimassaolo, muuttaminen ja irtisanominen: Sopimuksen voimassaoloaika on kolme vuotta alkaen 1.8.2005 ja päättyen viimeistään 31.7.2008. Uusi tarjouskilpailu järjestetään tarpeen vaatiessa ennen 31.7.2008. Kaikki muutokset ja sopimuksen irtisanominen on toteutettava sopimusehtojen mukaisesti. Palvelua voidaan muuttaa ainoastaan tarjouskilpailun ratkaisevan viranomaisen suostumuksella.

8.   Seuraamukset, mikäli lentoliikenteen harjoittaja ei noudata sopimusta: Jos kysymyksessä on ylivoimainen este tai jos lento peruutetaan suoraan liikenteenharjoittajasta johtuvista syistä, korvaus maksetaan ainoastaan sellaisten kustannusten mukaan, jotka ovat aiheutuneet liikenteenharjoittajalle sellaisten matkustajien palvelemisesta, joihin lennon peruuttaminen on vaikuttanut. Tarjouksen ratkaiseva viranomainen pidättää oikeuden sanoa sopimus irti, jos se, ottaen huomioon liikenteenharjoittajan tarjoaman palvelun riittävyyden ja erityisesti suoraan liikenteenharjoittajasta johtuvista syistä peruutettujen lentojen määrän, katsoo, että julkisen palvelun velvoitetta koskevia vaatimuksia ei täytetä tai ole täytetty tyydyttävällä tavalla.

9.   Tarjoukset on jätettävä: Kuukauden kuluessa tämän tiedonannon julkaisemisesta ”Euroopan unionin virallisen lehden” täydennysosassa.

10.   Tarjousten jättäminen: Tarjoukset tulee toimittaa edellä 5 kohdassa mainittuun osoitteeseen viimeistään 9 kohdassa tarkoitettuna päivänä klo 12 mennessä (Irlannin aikaa) kirjekuoressa, jossa on merkintä ”EASP Tender”.

11.   Tarjouskilpailun voimassaolo: Tarjouskilpailu on voimassa asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti sillä edellytyksellä, että yksikään yhteisön lentoliikenteen harjoittaja ei esitä ennen 1.7.2005 suunnitelmaa liikennöinnin aloittamisesta kyseisellä reitillä 1.8.2005 alkaen tai sitä aikaisemmin julkisen palvelujen velvoitteen mukaisesti sekä korvausta saamatta.

12.   Tiedonsaannin vapautta koskevat lait, annettu 1997 ja 2003: Yhteiskunta- ja maaseutuasioista sekä gaelinkielisen alueen asioista vastaava ministeriö (The Department of Community, Rural and Gaeltacht Affairs) sitoutuu pitämään parhaan kykynsä mukaan tarjousten tekijöiden toimittamat tiedot luottamuksellisina, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ministeriön lakisääteisiä velvollisuuksia, joista säädetään muun muassa vuosina 1997 ja 2003 annetuissa tiedonsaannin vapautta koskevissa laeissa. Jos tarjousten tekijät haluavat, ettei niiden toimittamia tietoja luovuteta niiden sisältämien kaupallisten salaisuuksien vuoksi, niiden on tietoja toimittaessaan eriteltävä tällaiset tiedot ja perusteltava niiden arkaluonteisuus. Ministeriö kuulee tarjouksen tekijöitä tietojen arkaluonteisuudesta ennen kuin se tekee päätöksen niiden luovuttamisesta tiedonsaannin vapautta koskevan lain säännösten nojalla. Jos tarjousten tekijät katsovat, etteivät niiden toimittamat tiedot ole miltään osin kaupallisesti arkaluonteisia, niiden on annettava asiaa koskeva lausuma, jolloin tietoja voidaan luovuttaa niitä pyydettäessä tiedonsaannin vapautta koskevan lain nojalla.

---