# Europos Sąjungos C 41/2005

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 41 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 48 tomas2005m. vasario 17d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 41

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

48 tomas2005m. vasario 17d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Audito Rūmai |
| 2005/C 041/1 | Specialioji ataskaita Nr. 7/2004 dėl bendro žaliavinio tabako rinkos organizavimo, su Komisijos atsakymais | 1 |
| 2005/C 041/2 | Ataskaita apie Europos rekonstrukcijos agentūros 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas, su Agentūros atsakymais | 35 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Audito Rūmai

2005/C 041/1

Specialioji ataskaita Nr. 7/2004 dėl bendro žaliavinio tabako rinkos organizavimo, su Komisijos atsakymais

1

2005/C 041/2

Ataskaita apie Europos rekonstrukcijos agentūros 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas, su Agentūros atsakymais

35

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Audito Rūmai

| 17.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 41/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 41/1

---

SPECIALIOJI ATASKAITA Nr. 7/2004

dėl bendro žaliavinio tabako rinkos organizavimo su Komisijos atsakymais

(teikiama laikantis EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies antros pastraipos)

(2005/C 41/01)

TURINYS

| I–X | SANTRAUKA |
| --- | --- |

I–X

| 1–19 | ĮVADAS |
| --- | --- |

1–19

| 1–4 | Tabako auginimas ir ES rinka |
| --- | --- |

1–4

| 5–6 | Bendro rinkos organizavimo (BRO) tikslai |
| --- | --- |

5–6

| 7–15 | Pagal 1998 m. schemą patvirtintos priemonės |
| --- | --- |

7–15

| 16–19 | Audito tikslai |
| --- | --- |

16–19

| 20–37 | PASIRENGIMAS 1998 m. REFORMAI |
| --- | --- |

20–37

| 21–33 | Informacija ir analizė, kuriomis buvo remtasi prieš priimant 1998 m. reformos pasiūlymą |
| --- | --- |

21–33

| 34–37 | Nepakankamai suderintos žemės ūkio ir kitos politikos kryptys |
| --- | --- |

34–37

| 38–74 | BRO NEPASIEKĖ NORIMO REZULTATO |
| --- | --- |

38–74

| 38–65 | Įvairios priemonės nepasiekė savo tikslų |
| --- | --- |

38–65

| 66 | Nepavyko supaprastinti valdymo |
| --- | --- |

66

| 67–71 | Netinkami susitarimai dėl kainų |
| --- | --- |

67–71

| 72 | Kontrolės sugriežtinimo procedūros nebuvo efektyvios |
| --- | --- |

72

| 73–74 | Nebuvo laikomasi teisės aktų reikalavimų |
| --- | --- |

73–74

| 75–87 | BRO STEBĖSENA IR ĮVERTINIMAS PO REFORMOS |
| --- | --- |

75–87

| 75–84 | Stebėsena |
| --- | --- |

75–84

| 85–87 | Išorės įvertinimu nustatyta, kad BRO nepasiekė numatytų tikslų |
| --- | --- |

85–87

| 88–95 | NAUJA BRO REFORMA |
| --- | --- |

88–95

| 88–91 | BRO reformos galimybių įvertinimas |
| --- | --- |

88–91

| 92–95 | Kaip pasiūlyta reforma ištaisytų audito metu nustatytus trūkumus |
| --- | --- |

92–95

| 96–107 | IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS |
| --- | --- |

96–107

| 96–102 | Išvados |
| --- | --- |

96–102

| 103–107 | Rekomendacijos |
| --- | --- |

103–107

Komisijos atsakymai

SANTRAUKA

| I. | ES pagamina apie 5 % žaliavinio tabako ir yra penktoji tabako gamintoja pasaulyje. Tačiau daugiau nei pusę savo produkcijos ji eksportuoja, nes didžiosios išauginto tabako dalies aromatas ir skonis neatitinka paklausos ES. Daugiausiai ES augina neutralaus aromato ir skonio Virginia ir Burley veislių tabaką, kuriuo paprastai užpildomos cigaretės. Taip pat užauginamas mažesnis kiekis aromato ir skonio reikalavimus atitinkančių paklausių rytų tabako veislių. Tokiu būdu, ES iš trečiųjų šalių perka aromato ir skonio reikalavimus atitinkantį tabaką, – tai sudaro 9 % pasaulio produkcijos, ir yra didžiausia tabako importuotoja. Svarbiausios tabako gamintojos ES – Italija, Graikija ir Ispanija. Jos kartu pagamina 87 % visos produkcijos. Būdingas tabako gamybos bruožas – daug savo mažuose individualiuose plotuose dirbančių augintojų. Mechanizavimo priemonės yra ribotos, o gamybos išlaidos didelės. Be ES pagalbos, tabako augintojai negalėtų užsitikrinti prideramo gyvenimo lygio, nes jie gauna apie 75 % tabako gamybos pajamų priemoką. Tabako gamybos išnykimas ES visiškai nepaveiktų tabako produkcijos gamintojų, – jie galėtų padidinti importą. |
| --- | --- |

I.

ES pagamina apie 5 % žaliavinio tabako ir yra penktoji tabako gamintoja pasaulyje. Tačiau daugiau nei pusę savo produkcijos ji eksportuoja, nes didžiosios išauginto tabako dalies aromatas ir skonis neatitinka paklausos ES. Daugiausiai ES augina neutralaus aromato ir skonio Virginia ir Burley veislių tabaką, kuriuo paprastai užpildomos cigaretės. Taip pat užauginamas mažesnis kiekis aromato ir skonio reikalavimus atitinkančių paklausių rytų tabako veislių. Tokiu būdu, ES iš trečiųjų šalių perka aromato ir skonio reikalavimus atitinkantį tabaką, – tai sudaro 9 % pasaulio produkcijos, ir yra didžiausia tabako importuotoja. Svarbiausios tabako gamintojos ES – Italija, Graikija ir Ispanija. Jos kartu pagamina 87 % visos produkcijos. Būdingas tabako gamybos bruožas – daug savo mažuose individualiuose plotuose dirbančių augintojų. Mechanizavimo priemonės yra ribotos, o gamybos išlaidos didelės. Be ES pagalbos, tabako augintojai negalėtų užsitikrinti prideramo gyvenimo lygio, nes jie gauna apie 75 % tabako gamybos pajamų priemoką. Tabako gamybos išnykimas ES visiškai nepaveiktų tabako produkcijos gamintojų, – jie galėtų padidinti importą.

| II. | Įgyvendindama bendro rinkos organizavimo (BRO) procesą, ES nuo 1970 m. remia tabako auginimą savo teritorijoje; tam ji kasmet skiria apie 1 milijardą EUR. Pirmą kartą rinka iš esmės reformuota 1992 m., vėliau 1998 m., ir vėl 2004 m.; atsižvelgiant į ribotą biudžetą, buvo siekiama paremti augintojų pajamas, geriau atitikti rinkos reikalavimus ir paskatinti produkcijos vertės didinimą. Tikėtasi, jog tabako augintojai mažiau priklausys nuo pagalbos. Kitomis priemonėmis buvo siekiama palengvinti savanorišką augintojų pasitraukimą iš sektoriaus ir persiorientavimą į kitų lauko kultūrų auginimą. |
| --- | --- |

II.

Įgyvendindama bendro rinkos organizavimo (BRO) procesą, ES nuo 1970 m. remia tabako auginimą savo teritorijoje; tam ji kasmet skiria apie 1 milijardą EUR. Pirmą kartą rinka iš esmės reformuota 1992 m., vėliau 1998 m., ir vėl 2004 m.; atsižvelgiant į ribotą biudžetą, buvo siekiama paremti augintojų pajamas, geriau atitikti rinkos reikalavimus ir paskatinti produkcijos vertės didinimą. Tikėtasi, jog tabako augintojai mažiau priklausys nuo pagalbos. Kitomis priemonėmis buvo siekiama palengvinti savanorišką augintojų pasitraukimą iš sektoriaus ir persiorientavimą į kitų lauko kultūrų auginimą.

| III. | Audito Rūmai tris kartus parengė ataskaitas apie BRO veiklą. Paskutinėje 1997 m. ataskaitoje Audito Rūmai pateikė išvadą, kad 1992 m. patvirtintos priemonės neturėjo jokio pastebimo poveikio aukštam subvencijų, susijusių su produkcijos verte, pasėlių plotais, užimtumo lygiu ar ES rinkos padėtimi, lygiui. |
| --- | --- |

III.

Audito Rūmai tris kartus parengė ataskaitas apie BRO veiklą. Paskutinėje 1997 m. ataskaitoje Audito Rūmai pateikė išvadą, kad 1992 m. patvirtintos priemonės neturėjo jokio pastebimo poveikio aukštam subvencijų, susijusių su produkcijos verte, pasėlių plotais, užimtumo lygiu ar ES rinkos padėtimi, lygiui.

| IV. | Šio audito tikslas – įvertinti, ar 1998 m. reforma buvo pagrįsta ir tinkamai valdoma valstybėse narėse. Be to, buvo siekiama patikrinti, kaip Komisija kontroliavo ir įvertino BRO įgyvendinimą, ar buvo pasiekti reformuoto BRO tikslai. |
| --- | --- |

IV.

Šio audito tikslas – įvertinti, ar 1998 m. reforma buvo pagrįsta ir tinkamai valdoma valstybėse narėse. Be to, buvo siekiama patikrinti, kaip Komisija kontroliavo ir įvertino BRO įgyvendinimą, ar buvo pasiekti reformuoto BRO tikslai.

| V. | Patikrinimo metu Audito Rūmai nustatė, kad Komisija pasiūlymų dėl 1998 m. reformos rengimo procese rėmėsi nepatikima informacija ir jos rinkos tyrimai buvo nepakankami. Dėl šių trūkumų patvirtintos priemonės jau iš pat pradžių buvo netinkamos ir jų neefektyvumas pasitvirtino daugelyje sričių. Nėra įrodymų, jog BRO paveikė ES produkciją taip, kad sumažėjo pasiūlos ir paklausos neatitikimas. Taip pat Audito Rūmai konstatavo, jog įgyvendintos priemonės neturėjo reikšmingos įtakos tabako auginimo pajamoms ir nepadėjo pasiekti rinkos pusiausvyros, kaip buvo tikėtasi. Trijose didžiosiose tabaką auginančiose valstybėse kilo grėsmė produkcijos vertei, nes buvo veikiama pagal antikonkurencines taisykles – sudaromi susitarimai dėl kainų. |
| --- | --- |

V.

Patikrinimo metu Audito Rūmai nustatė, kad Komisija pasiūlymų dėl 1998 m. reformos rengimo procese rėmėsi nepatikima informacija ir jos rinkos tyrimai buvo nepakankami. Dėl šių trūkumų patvirtintos priemonės jau iš pat pradžių buvo netinkamos ir jų neefektyvumas pasitvirtino daugelyje sričių. Nėra įrodymų, jog BRO paveikė ES produkciją taip, kad sumažėjo pasiūlos ir paklausos neatitikimas. Taip pat Audito Rūmai konstatavo, jog įgyvendintos priemonės neturėjo reikšmingos įtakos tabako auginimo pajamoms ir nepadėjo pasiekti rinkos pusiausvyros, kaip buvo tikėtasi. Trijose didžiosiose tabaką auginančiose valstybėse kilo grėsmė produkcijos vertei, nes buvo veikiama pagal antikonkurencines taisykles – sudaromi susitarimai dėl kainų.

| VI. | Valstybės narės padarė daug klaidų, vykdydamos teisės aktuose nustatytas patikras, o svarbiausių kontrolės priemonių patikrinimo ir pataisymų sąskaitų tvirtinimo procese laikas turėjo būti pratęstas. 2004 m. birželio mėn. nebuvo jokio sprendimo dėl sąskaitų patvirtinimo. |
| --- | --- |

VI.

Valstybės narės padarė daug klaidų, vykdydamos teisės aktuose nustatytas patikras, o svarbiausių kontrolės priemonių patikrinimo ir pataisymų sąskaitų tvirtinimo procese laikas turėjo būti pratęstas. 2004 m. birželio mėn. nebuvo jokio sprendimo dėl sąskaitų patvirtinimo.

| VII. | Komisijos stebėsena buvo nepatenkinama, vėluota įvertinti BRO. Išorės ekspertų ataskaitoje įvertinimo išvados, paskelbtos 2003 m. spalio mėn., yra labai panašios į su tais pačiais klausimais susijusias Audito Rūmų išvadas. |
| --- | --- |

VII.

Komisijos stebėsena buvo nepatenkinama, vėluota įvertinti BRO. Išorės ekspertų ataskaitoje įvertinimo išvados, paskelbtos 2003 m. spalio mėn., yra labai panašios į su tais pačiais klausimais susijusias Audito Rūmų išvadas.

| VIII. | 2002 m. liepos mėn. Komisija paskelbė Bendrosios žemės ūkio politikos vidutinės trukmės įvertinimą ir pasiūlė naują žemės ūkio sektoriaus darnaus vystymosi strategiją, pagal kurią pagalba produkcijai neskiriama, o ūkininkai remiami pagal bendrosios išmokos ūkiui schemą. Audito metu taip pat buvo išnagrinėta, kaip ši strategija galėtų paveikti tabako BRO. |
| --- | --- |

VIII.

2002 m. liepos mėn. Komisija paskelbė Bendrosios žemės ūkio politikos vidutinės trukmės įvertinimą ir pasiūlė naują žemės ūkio sektoriaus darnaus vystymosi strategiją, pagal kurią pagalba produkcijai neskiriama, o ūkininkai remiami pagal bendrosios išmokos ūkiui schemą. Audito metu taip pat buvo išnagrinėta, kaip ši strategija galėtų paveikti tabako BRO.

| IX. | 2004 m. (1) balandžio mėn. Tarybos patvirtinta reforma numato progresyviai atsisakyti produkcijos rėmimo. Ateityje pagalba tabako augintojams bus skiriama pagal bendrosios išmokos ūkiui schemą. Taip pat bus skirtas specialus finansinis paketas tabako auginimo vietovių struktūrinei pertvarkai. |
| --- | --- |

IX.

2004 m. (1) balandžio mėn. Tarybos patvirtinta reforma numato progresyviai atsisakyti produkcijos rėmimo. Ateityje pagalba tabako augintojams bus skiriama pagal bendrosios išmokos ūkiui schemą. Taip pat bus skirtas specialus finansinis paketas tabako auginimo vietovių struktūrinei pertvarkai.

| X. | Audito Rūmai pritaria šiai reformai, kuri, nors tai užimtų daug laiko, padėtų ištaisyti daug audito metu nustatytų trūkumų. Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai toliau tęsti antikonkurencinių veiksmų valstybėse narėse tyrimą, ir, jei tokie veiksmai nustatomi, imtis atitinkamų priemonių. Valstybėse narėse konstatuoti trūkumai dėl teisės aktuose nustatytų patikrų vykdymo turėtų būti peržiūrėti, ir, jei įmanoma, ištaisyti. |
| --- | --- |

X.

Audito Rūmai pritaria šiai reformai, kuri, nors tai užimtų daug laiko, padėtų ištaisyti daug audito metu nustatytų trūkumų. Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai toliau tęsti antikonkurencinių veiksmų valstybėse narėse tyrimą, ir, jei tokie veiksmai nustatomi, imtis atitinkamų priemonių. Valstybėse narėse konstatuoti trūkumai dėl teisės aktuose nustatytų patikrų vykdymo turėtų būti peržiūrėti, ir, jei įmanoma, ištaisyti.

ĮVADAS

Tabako auginimas ir ES rinka

| 1. | Žaliavinis tabakas – tai išauginti tabako lapai, kuriems augintojai atlieka pirminį džiovinimą, bet kuris dar nėra perdirbtas. Kitas etapas susijęs su konkretesniu žaliavinio tabako ruošimu, kurį atlieka bendrovės, vadinamos pirminiais perdirbėjais, kurios tiekia perdirbtą tabaką tabako produktų, tokių kaip cigaretės, cigarai ir pypkinis tabakas, gamintojams. 1 priede pateikta tabako auginimo, perdirbimo, gaminimo ir platinimo grandinė. |
| --- | --- |

1.

Žaliavinis tabakas – tai išauginti tabako lapai, kuriems augintojai atlieka pirminį džiovinimą, bet kuris dar nėra perdirbtas. Kitas etapas susijęs su konkretesniu žaliavinio tabako ruošimu, kurį atlieka bendrovės, vadinamos pirminiais perdirbėjais, kurios tiekia perdirbtą tabaką tabako produktų, tokių kaip cigaretės, cigarai ir pypkinis tabakas, gamintojams. 1 priede pateikta tabako auginimo, perdirbimo, gaminimo ir platinimo grandinė.

| 2. | ES išaugina apie 5 % žaliavinio tabako ir yra penktoji tabako gamintoja pasaulyje. Tačiau mažiau nei pusę savo produkcijos ji suvartoja pati, kadangi tabako aromatas ir skonis neatitinka tarp gamintojų esančios paklausos. Tam, kad gautų reikiamas savybes turinčio tabako, ES importuoja apie 9 % pasaulio produkcijos, taigi ji yra didžiausia tabako importuotoja. |
| --- | --- |

2.

ES išaugina apie 5 % žaliavinio tabako ir yra penktoji tabako gamintoja pasaulyje. Tačiau mažiau nei pusę savo produkcijos ji suvartoja pati, kadangi tabako aromatas ir skonis neatitinka tarp gamintojų esančios paklausos. Tam, kad gautų reikiamas savybes turinčio tabako, ES importuoja apie 9 % pasaulio produkcijos, taigi ji yra didžiausia tabako importuotoja.

| 3. | Italija, Graikija ir Ispanija yra svarbiausios tabako augintojos Europos Sąjungoje, jų produkcija atitinkamai sudaro apie 38 %, 36 % ir 13 % bendros produkcijos. 1 lentelėje parodyta, kokia yra ES žaliavinio tabako tiekimo situacija 1996–2000 m.
  1 lentelė
  ES žaliavinio tabako tiekimo balansas










  (tonomis) |
| --- | --- |
| | 1996


  01/1996 | 1997


  01/1997 | 1998


  01/1998 | 1999


  01/1999 | 2000


  01/2000 |
| Pradinės atsargos | 383 263 | 286 291 | 244 942 | 226 565 | 212 319 |
| Sausos produkcijos masė | 299 274 | 300 563 | 306 794 | 304 148 | 302 289 |
| Bendras importas | 543 022 | 536 110 | 533 411 | 528 782 | 528 000 |
| Esamas kiekis | 1 225 559 | 1 122 964 | 1 085 147 | 1 059 495 | 1 042 608 |
| Eksportas | – 219 268 | – 168 022 | – 178 582 | – 172 176 | – 170 000 |
| ES produkcijos suvartojimas | – 135 000 | – 125 000 | – 120 000 | – 115 000 | – 120 000 |
| Importuoto tabako suvartojimas | – 585 000 | – 585 000 | – 560 000 | – 560 000 | – 560 000 |
| Bendras suvartojimas | – 939 268 | – 878 022 | – 858 582 | – 847 176 | – 850 000 |
| Likusios atsargos | 286 291 | 244 942 | 226 565 | 212 319 | 192 608 |
| Pasaulinę produkciją sudarančios ES produkcijos dalis, proc. % | 4,5 | 4,1 | 5,1 | 4,9 | 5,1 |
| Pasaulinį importą sudarančio ES importo dalis, proc. % | 28 | 27 | 28 | 26 | 26 |
| Pasaulinį eksportą sudarančio ES eksporto dalis, proc. % | 11 | 8 | 9 | 9 | 9 |
| ES produkciją sudarančio ES eksporto dalis, proc. % | 73 | 56 | 58 | 57 | 56 |
| ES produkcijos vidaus suvartojimas, proc. % | 45 | 42 | 39 | 38 | 40 |
| Šaltinis: ŽEMĖS ŪKIO GD ir JAV žemės ūkio departamentas.

  Šioje lentelėje parodyta, kad 1996–2000 m. ES produkcijos vidaus suvartojimas ženkliai nesikeitė, o importas per tą patį laikotarpį išliko stabilus. |

3.

Italija, Graikija ir Ispanija yra svarbiausios tabako augintojos Europos Sąjungoje, jų produkcija atitinkamai sudaro apie 38 %, 36 % ir 13 % bendros produkcijos. 1 lentelėje parodyta, kokia yra ES žaliavinio tabako tiekimo situacija 1996–2000 m.

1 lentelė

ES žaliavinio tabako tiekimo balansas

(tonomis)

1996

01/1996

1997

01/1997

1998

01/1998

1999

01/1999

2000

01/2000

Pradinės atsargos

383 263

286 291

244 942

226 565

212 319

Sausos produkcijos masė

299 274

300 563

306 794

304 148

302 289

Bendras importas

543 022

536 110

533 411

528 782

528 000

Esamas kiekis

1 225 559

1 122 964

1 085 147

1 059 495

1 042 608

Eksportas

– 219 268

– 168 022

– 178 582

– 172 176

– 170 000

ES produkcijos suvartojimas

– 135 000

– 125 000

– 120 000

– 115 000

– 120 000

Importuoto tabako suvartojimas

– 585 000

– 585 000

– 560 000

– 560 000

– 560 000

Bendras suvartojimas

– 939 268

– 878 022

– 858 582

– 847 176

– 850 000

Likusios atsargos

286 291

244 942

226 565

212 319

192 608

Pasaulinę produkciją sudarančios ES produkcijos dalis, proc. %

4,5

4,1

5,1

4,9

5,1

Pasaulinį importą sudarančio ES importo dalis, proc. %

28

27

28

26

26

Pasaulinį eksportą sudarančio ES eksporto dalis, proc. %

11

8

9

9

9

ES produkciją sudarančio ES eksporto dalis, proc. %

73

56

58

57

56

ES produkcijos vidaus suvartojimas, proc. %

45

42

39

38

40

Šaltinis: ŽEMĖS ŪKIO GD ir JAV žemės ūkio departamentas.

Šioje lentelėje parodyta, kad 1996–2000 m. ES produkcijos vidaus suvartojimas ženkliai nesikeitė, o importas per tą patį laikotarpį išliko stabilus.

| 4. | Europos Sąjungoje žaliavinį tabaką augina maždaug 80 000 augintojų, kurių dauguma tam skiria mažus individualius plotus. Auginimo mechanizavimas yra ribotas, o jo išlaidos – didelės. ES daugiau kaip trisdešimt metų remia žaliavinio tabako auginimą, o biudžetas pastaraisiais metais sudarė apie 1 milijardą EUR. |
| --- | --- |

4.

Europos Sąjungoje žaliavinį tabaką augina maždaug 80 000 augintojų, kurių dauguma tam skiria mažus individualius plotus. Auginimo mechanizavimas yra ribotas, o jo išlaidos – didelės. ES daugiau kaip trisdešimt metų remia žaliavinio tabako auginimą, o biudžetas pastaraisiais metais sudarė apie 1 milijardą EUR.

Bendro rinkos organizavimo (BRO) tikslai

| 5. | Prieš sukuriant bendrąją ES rinką, tabako augintojai naudojosi nacionalinėmis rinkos priemonėmis, kurios suteikė jiems garantuojamąją kainą, kad būtų užtikrintos „deramos pajamos“ (2). Ši pagalba buvo laikoma būtina, nes pelno lygis ne visuomet padengdavo auginimo išlaidas. Tuose regionuose, kur buvo auginamas tabakas, tai sudarė pagrindinę ūkininkų pajamų dalį. 1970 m. sukurtas tabako BRO pakeitė nacionalines sistemas, o pagalbos lygiai išliko panašūs. |
| --- | --- |

5.

Prieš sukuriant bendrąją ES rinką, tabako augintojai naudojosi nacionalinėmis rinkos priemonėmis, kurios suteikė jiems garantuojamąją kainą, kad būtų užtikrintos „deramos pajamos“ (2). Ši pagalba buvo laikoma būtina, nes pelno lygis ne visuomet padengdavo auginimo išlaidas. Tuose regionuose, kur buvo auginamas tabakas, tai sudarė pagrindinę ūkininkų pajamų dalį. 1970 m. sukurtas tabako BRO pakeitė nacionalines sistemas, o pagalbos lygiai išliko panašūs.

| 6. | Nuo tada BRO buvo taikomos reformos 1992 m. (3), 1998 m. (4) ir dar kartą 2004 m. (5). Be to, kad buvo siekiama bendrųjų žaliavinio tabako rinkų stabilizavimo ir prideramo augintojų gyvenimo lygio užtikrinimo tikslų, kaip nustatyta Sutarties 33 straipsnyje, BRO tikslas visų pirma buvo:






  a) | apriboti auginimą ir neskatinti auginti tų tabako veislių, kurios nėra lengvai parduodamos ES rinkoje; |
| --- | --- | --- |

6.

Nuo tada BRO buvo taikomos reformos 1992 m. (3), 1998 m. (4) ir dar kartą 2004 m. (5). Be to, kad buvo siekiama bendrųjų žaliavinio tabako rinkų stabilizavimo ir prideramo augintojų gyvenimo lygio užtikrinimo tikslų, kaip nustatyta Sutarties 33 straipsnyje, BRO tikslas visų pirma buvo:

a)

apriboti auginimą ir neskatinti auginti tų tabako veislių, kurios nėra lengvai parduodamos ES rinkoje;

| b) | skatinti ES produkcijos kokybės ir vertės pagerėjimą; |
| --- | --- |

b)

skatinti ES produkcijos kokybės ir vertės pagerėjimą;

| c) | apsaugoti visuomenės sveikatą ir atitikti aplinkosaugos reikalavimus; |
| --- | --- |

c)

apsaugoti visuomenės sveikatą ir atitikti aplinkosaugos reikalavimus;

| d) | sudaryti palankias sąlygas savanoriškai pasitraukti iš sektoriaus; |
| --- | --- |

d)

sudaryti palankias sąlygas savanoriškai pasitraukti iš sektoriaus;

| e) | sustiprinti kontrolės procedūras ir supaprastinti valstybių narių atliekamą valdymo užduotį. |
| --- | --- |

e)

sustiprinti kontrolės procedūras ir supaprastinti valstybių narių atliekamą valdymo užduotį.

Pagal 1998 m. schemą patvirtintos priemonės

| 7. | Šiems tikslams pasiekti patvirtintos priemonės pateikiamos toliau. |
| --- | --- |

7.

Šiems tikslams pasiekti patvirtintos priemonės pateikiamos toliau.

Priemokos

| 8. | Reikalaujama, kad augintojai sudarytų auginimo sutartis su pirminiais perdirbėjais. ES subsidijos mokamos kaip priemoka už pristatyto ir pagal šią tvarką priimto kaip tinkamo tabako kilogramą. Priemoka papildo kainą, kurią rinkoje už savo tabaką gauna augintojai ir turėtų jiems suteikti „deramas pajamas“ bei paskatinti auginti geros kokybės tabaką. 1992 m. Taryba nustatė priemokos dydį kiekvienai iš aštuonių BRO pripažintų veislių grupių. Nuo tada dydžiai išliko beveik nepakitę (6). |
| --- | --- |

8.

Reikalaujama, kad augintojai sudarytų auginimo sutartis su pirminiais perdirbėjais. ES subsidijos mokamos kaip priemoka už pristatyto ir pagal šią tvarką priimto kaip tinkamo tabako kilogramą. Priemoka papildo kainą, kurią rinkoje už savo tabaką gauna augintojai ir turėtų jiems suteikti „deramas pajamas“ bei paskatinti auginti geros kokybės tabaką. 1992 m. Taryba nustatė priemokos dydį kiekvienai iš aštuonių BRO pripažintų veislių grupių. Nuo tada dydžiai išliko beveik nepakitę (6).

| 9. | Priemoką sudaro nustatytas ir kintamas dydis, o pastarasis šiuo metu sudaro 30 % – 45 % priklausomai nuo veislės (7). Nustatyto dydžio priemokos dalis visiems augintojams yra išmokama visa. Kintamąją priemokos dalį augintojų grupės paskirsto savo nariams proporcingai tai kainai, kurią kiekvienam iš jų už tabako pristatymą sumokėjo pirminiai perdirbėjai. |
| --- | --- |

9.

Priemoką sudaro nustatytas ir kintamas dydis, o pastarasis šiuo metu sudaro 30 % – 45 % priklausomai nuo veislės (7). Nustatyto dydžio priemokos dalis visiems augintojams yra išmokama visa. Kintamąją priemokos dalį augintojų grupės paskirsto savo nariams proporcingai tai kainai, kurią kiekvienam iš jų už tabako pristatymą sumokėjo pirminiai perdirbėjai.

Auginimo sutarčių aukcionų schema

| 10. | Tam, kad tabako produkcija atitiktų pagalbos teikimo reikalavimus, pagal reglamentų nuostatas reikalaujama, kad auginimo sutartys pagal tabako veislės grupes būtų sudaromos tarp pirminių perdirbėjų ir augintojų grupių arba pavienių augintojų, kurie nėra grupės nariai. Siekiant padėti, kad sutarčių kainos tiksliau atspindėtų rinkos sąlygas, valstybėms narėms buvo suteikta galimybė kiekvieniems derliaus metams taikyti auginimo sutarčių aukcionų schemą. Pagal schemą pavieniai augintojai, kurie nėra augintojų grupės ar grupių nariai, gali siūlyti savo galiojančias auginimo sutartis platesnei pirminio perdirbimo rinkai. Siūloma kaina turi būti bent 10 % didesnė nei pradinė sutarties kaina, o pradiniam pirminiam perdirbėjui turi būti suteikta galimybė sulygti dėl naujos kainos. |
| --- | --- |

10.

Tam, kad tabako produkcija atitiktų pagalbos teikimo reikalavimus, pagal reglamentų nuostatas reikalaujama, kad auginimo sutartys pagal tabako veislės grupes būtų sudaromos tarp pirminių perdirbėjų ir augintojų grupių arba pavienių augintojų, kurie nėra grupės nariai. Siekiant padėti, kad sutarčių kainos tiksliau atspindėtų rinkos sąlygas, valstybėms narėms buvo suteikta galimybė kiekvieniems derliaus metams taikyti auginimo sutarčių aukcionų schemą. Pagal schemą pavieniai augintojai, kurie nėra augintojų grupės ar grupių nariai, gali siūlyti savo galiojančias auginimo sutartis platesnei pirminio perdirbimo rinkai. Siūloma kaina turi būti bent 10 % didesnė nei pradinė sutarties kaina, o pradiniam pirminiam perdirbėjui turi būti suteikta galimybė sulygti dėl naujos kainos.

Ribos, kvotos ir nacionaliniai rezervai

| 11. | Siekdama orientuoti ir apriboti produkciją tuo pačiu išlaikant biudžeto kontrolę, Taryba nustato bendrą garantuojamąjį kiekį, kuriam bus teikiama pagalba; jis nustatomas kiekvienam tabako veislės grupės derliui ir valstybei narei. Pagalba paskirstoma augintojams pagal kvotas, nustatytas remiantis jų produkcija ataskaitiniu laikotarpiu. Toks režimas leidžia valstybėms narėms, gavus Komisijos pritarimą, perkelti garantuojamuosius kiekius iš vienos veislės grupės į kitą, su sąlyga, kad poveikis biudžetui yra bent jau neutralus. |
| --- | --- |

11.

Siekdama orientuoti ir apriboti produkciją tuo pačiu išlaikant biudžeto kontrolę, Taryba nustato bendrą garantuojamąjį kiekį, kuriam bus teikiama pagalba; jis nustatomas kiekvienam tabako veislės grupės derliui ir valstybei narei. Pagalba paskirstoma augintojams pagal kvotas, nustatytas remiantis jų produkcija ataskaitiniu laikotarpiu. Toks režimas leidžia valstybėms narėms, gavus Komisijos pritarimą, perkelti garantuojamuosius kiekius iš vienos veislės grupės į kitą, su sąlyga, kad poveikis biudžetui yra bent jau neutralus.

| 12. | Taip pat egzistuoja kvotų atpirkimo schema, pagal kurią pavieniai augintojai, kurie nori visiškai nutraukti tabako auginimą, gali parduoti savo kvotas Europos Sąjungai, jei jų negalima parduoti kitiems augintojams. ES atliekamo kvotų atpirkimo rezultatas – visam laikui sumažinta nacionalinės ir ES produkcijos riba. |
| --- | --- |

12.

Taip pat egzistuoja kvotų atpirkimo schema, pagal kurią pavieniai augintojai, kurie nori visiškai nutraukti tabako auginimą, gali parduoti savo kvotas Europos Sąjungai, jei jų negalima parduoti kitiems augintojams. ES atliekamo kvotų atpirkimo rezultatas – visam laikui sumažinta nacionalinės ir ES produkcijos riba.

| 13. | Galiausiai, yra nacionalinių kvotų rezervų, kuriuos valstybės narės sukuria iš augintojams paskirstytų kvotų atlikdamos išskaitymus, sistema. Šių rezervų tikslas – paskatinti dabartinius augintojus pereiti prie kitų lauko kultūrų ir (arba) pertvarkyti savo valdas, o augintojams, kurie nori tapti tabako augintojais, sudaryti galimybę dalyvauti rinkoje. |
| --- | --- |

13.

Galiausiai, yra nacionalinių kvotų rezervų, kuriuos valstybės narės sukuria iš augintojams paskirstytų kvotų atlikdamos išskaitymus, sistema. Šių rezervų tikslas – paskatinti dabartinius augintojus pereiti prie kitų lauko kultūrų ir (arba) pertvarkyti savo valdas, o augintojams, kurie nori tapti tabako augintojais, sudaryti galimybę dalyvauti rinkoje.

Specialioji pagalba augintojų grupėms

| 14. | Būtina, kad augintojų grupės atliktų svarbų vaidmenį stengiantis pasiekti rinkos tikslus. Joms suteikiami 2 % visos augintojams mokamos priemokos, jei jos atitinka norminius reikalavimus ir yra oficialiai valstybių narių pripažintos. Bent pusė esamų lėšų skirtos jų išlaidoms, susidariusioms dėl techninių darbuotojų įdarbinimo ir sertifikuotų sėklų ar sėjinukų pirkimo siekiant pagerinti produkto kokybę ir aplinkosaugos priemones, kompensuoti. Bet koks likutis gali būti panaudotas infrastruktūros priemonėms, skirtoms tabako vertei, tokiai kaip rūšiavimo, sandėliavimo ir tvarkymo sąlygos, padidinti ir administraciniam personalui įdarbinti. |
| --- | --- |

14.

Būtina, kad augintojų grupės atliktų svarbų vaidmenį stengiantis pasiekti rinkos tikslus. Joms suteikiami 2 % visos augintojams mokamos priemokos, jei jos atitinka norminius reikalavimus ir yra oficialiai valstybių narių pripažintos. Bent pusė esamų lėšų skirtos jų išlaidoms, susidariusioms dėl techninių darbuotojų įdarbinimo ir sertifikuotų sėklų ar sėjinukų pirkimo siekiant pagerinti produkto kokybę ir aplinkosaugos priemones, kompensuoti. Bet koks likutis gali būti panaudotas infrastruktūros priemonėms, skirtoms tabako vertei, tokiai kaip rūšiavimo, sandėliavimo ir tvarkymo sąlygos, padidinti ir administraciniam personalui įdarbinti.

Tabako fondas

| 15. | Fondas buvo naudojamas tabako veislių moksliniams tyrimams ir auginimo metodams finansuoti, o taip pat kovai su rūkymu rengiant informavimo kampanijas, kurių tikslas – padidinti visuomenės informuotumą apie žalingas rūkymo pasekmes. Nuo 2003 m. mokslinių tyrimų dalis yra perkelta į ES mokslinių tyrimų programą. Nuo 2002 derliaus metų iš Fondo finansuojami veiksmai, visų pirma skirti gerinti visuomenės informuotumą apie bet kokių tabako vartojimo formų žalingas pasekmes bei kiti veiksmai, padedantys augintojams pereiti nuo tabako auginimo prie kitų lauko kultūrų ar kitos veiklos. Šiuo metu jis finansuojamas iš priemokos atskaitant 3 %. |
| --- | --- |

15.

Fondas buvo naudojamas tabako veislių moksliniams tyrimams ir auginimo metodams finansuoti, o taip pat kovai su rūkymu rengiant informavimo kampanijas, kurių tikslas – padidinti visuomenės informuotumą apie žalingas rūkymo pasekmes. Nuo 2003 m. mokslinių tyrimų dalis yra perkelta į ES mokslinių tyrimų programą. Nuo 2002 derliaus metų iš Fondo finansuojami veiksmai, visų pirma skirti gerinti visuomenės informuotumą apie bet kokių tabako vartojimo formų žalingas pasekmes bei kiti veiksmai, padedantys augintojams pereiti nuo tabako auginimo prie kitų lauko kultūrų ar kitos veiklos. Šiuo metu jis finansuojamas iš priemokos atskaitant 3 %.

Audito tikslai

| 16. | Audito Rūmai yra parengę ataskaitas dėl BRO tris kartus (8), paskutinį kartą savo išvadas jie pateikė 1996 m. metinėje ataskaitoje. Šio audito tikslas – išnagrinėti 1998 m. reformuotą rinkos režimą. |
| --- | --- |

16.

Audito Rūmai yra parengę ataskaitas dėl BRO tris kartus (8), paskutinį kartą savo išvadas jie pateikė 1996 m. metinėje ataskaitoje. Šio audito tikslas – išnagrinėti 1998 m. reformuotą rinkos režimą.

| 17. | Pagrindinis tikslas buvo įvertinti, ar:






  a) | Komisijos pasiūlymai dėl BRO pakeitimų, kurie buvo priimti atliekant 1998 m. reformą, buvo tinkamai pagrįsti; |
| --- | --- | --- |

17.

Pagrindinis tikslas buvo įvertinti, ar:

a)

Komisijos pasiūlymai dėl BRO pakeitimų, kurie buvo priimti atliekant 1998 m. reformą, buvo tinkamai pagrįsti;

| b) | Komisija ir valstybės narės tinkamai įgyvendino ir valdė patvirtintas priemones; |
| --- | --- |

b)

Komisija ir valstybės narės tinkamai įgyvendino ir valdė patvirtintas priemones;

| c) | Komisijos valdymo, stebėsenos ir vertinimo procesai suteikė jai galimybę nustatyti, kiek reformuoto BRO tikslai buvo pasiekti, kaip buvo numatyta. |
| --- | --- |

c)

Komisijos valdymo, stebėsenos ir vertinimo procesai suteikė jai galimybę nustatyti, kiek reformuoto BRO tikslai buvo pasiekti, kaip buvo numatyta.

| 18. | Kriterijai, kuriais remiantis Audito Rūmai išnagrinėjo Komisijos valdymą, yra nustatyti Finansiniame reglamente. Pagrindinis tikslas buvo nustatyti, ar:






  a) | prieš mobilizuojant išteklius buvo atliktas galimų išlaidų ir gautos naudos įvertinimas; |
| --- | --- | --- |

18.

Kriterijai, kuriais remiantis Audito Rūmai išnagrinėjo Komisijos valdymą, yra nustatyti Finansiniame reglamente. Pagrindinis tikslas buvo nustatyti, ar:

a)

prieš mobilizuojant išteklius buvo atliktas galimų išlaidų ir gautos naudos įvertinimas;

| b) | rinkos tikslai buvo išreikšti skaičiais ir buvo stebima pažanga; |
| --- | --- |

b)

rinkos tikslai buvo išreikšti skaičiais ir buvo stebima pažanga;

| c) | biudžetas buvo naudojamas taip, kad būtų užtikrintas patikimas finansų valdymas, o visų pirma ekonomiškumas ir išlaidų efektyvumas; |
| --- | --- |

c)

biudžetas buvo naudojamas taip, kad būtų užtikrintas patikimas finansų valdymas, o visų pirma ekonomiškumas ir išlaidų efektyvumas;

| d) | operacijos buvo reguliariai peržiūrimos metinio biudžetinio proceso metu, kad ir toliau jų pagrįstumas galėtų būti patikrintas. |
| --- | --- |

d)

operacijos buvo reguliariai peržiūrimos metinio biudžetinio proceso metu, kad ir toliau jų pagrįstumas galėtų būti patikrintas.

| 19. | Pagrindiniai audito įrodymų šaltiniai buvo šie:






  a) | pokalbiai su darbuotojais, dirbančiais su tabaku susijusiose Komisijos tarnybose, kompetentingomis nacionalinėmis institucijomis, augintojais ir perdirbėjais bei kitomis atitinkamomis tabako rinkoje veikiančiomis šalimis; |
| --- | --- | --- |

19.

Pagrindiniai audito įrodymų šaltiniai buvo šie:

a)

pokalbiai su darbuotojais, dirbančiais su tabaku susijusiose Komisijos tarnybose, kompetentingomis nacionalinėmis institucijomis, augintojais ir perdirbėjais bei kitomis atitinkamomis tabako rinkoje veikiančiomis šalimis;

| b) | iš Komisijos, valstybių narių ir kitų informuotų šaltinių gauti dokumentai; |
| --- | --- |

b)

iš Komisijos, valstybių narių ir kitų informuotų šaltinių gauti dokumentai;

| c) | patikros vietoje Vokietijoje, Graikijoje, Ispanijoje, Prancūzijoje ir Italijoje, valstybėse, kurios tarpusavyje pasidalina 97,7 % priemokų; išnagrinėtos operacijos aprėpė 20 augintojų grupių, t.y. apie 40 % ES tabako augintojų. |
| --- | --- |

c)

patikros vietoje Vokietijoje, Graikijoje, Ispanijoje, Prancūzijoje ir Italijoje, valstybėse, kurios tarpusavyje pasidalina 97,7 % priemokų; išnagrinėtos operacijos aprėpė 20 augintojų grupių, t.y. apie 40 % ES tabako augintojų.

PASIRENGIMAS 1998 m. REFORMAI

| 20. | Audito Rūmai išnagrinėjo Komisijos pasiūlymo dėl reformos rengimo procesą ir pažymėjo, kad jis buvo parengtas remiantis tam tikromis pagrindinėmis prielaidomis, būtent, tabakas turi ypatingą svarbą užimtumui ir visų gyventojų pragyvenimui tam tikrose srityse; alternatyvių kultūrų auginimas nėra perspektyvus; esamas rinkos disbalansas ir ženklios pagalbos poreikis priskirtini prastai išauginto tabako kokybei, o dėl to kainos yra žemos. Jie padarė išvadą, kad vienintelis ir toliau Bendrijos teikiamos pagalbos tabako auginimui pateisinimas yra tai, kad jei augintojai pagerintų tabako kokybę, kainos būtų didesnės ir jie būtų ne tokie priklausomi nuo pagalbos, o tai atspindėjo patvirtintos priemonės. Todėl Komisija tikėjosi, kad dėl bendro visų reformos elementų poveikio būtų pagerinta Bendrijoje auginamo tabako kokybė ir sumažėtų subsidijuojamo prastos kokybės tabako eksporto apimtis. |
| --- | --- |

20.

Audito Rūmai išnagrinėjo Komisijos pasiūlymo dėl reformos rengimo procesą ir pažymėjo, kad jis buvo parengtas remiantis tam tikromis pagrindinėmis prielaidomis, būtent, tabakas turi ypatingą svarbą užimtumui ir visų gyventojų pragyvenimui tam tikrose srityse; alternatyvių kultūrų auginimas nėra perspektyvus; esamas rinkos disbalansas ir ženklios pagalbos poreikis priskirtini prastai išauginto tabako kokybei, o dėl to kainos yra žemos. Jie padarė išvadą, kad vienintelis ir toliau Bendrijos teikiamos pagalbos tabako auginimui pateisinimas yra tai, kad jei augintojai pagerintų tabako kokybę, kainos būtų didesnės ir jie būtų ne tokie priklausomi nuo pagalbos, o tai atspindėjo patvirtintos priemonės. Todėl Komisija tikėjosi, kad dėl bendro visų reformos elementų poveikio būtų pagerinta Bendrijoje auginamo tabako kokybė ir sumažėtų subsidijuojamo prastos kokybės tabako eksporto apimtis.

Informacija ir analizė, kuriomis buvo remtasi prieš priimant 1998 m. reformos pasiūlymą

Tabako auginimo svarba užimtumui buvo grindžiama neišsamia informacija

| 21. | Vienas pagrindinių parametrų, būtinas BRO priemonių poveikiui įvertinti, yra patikimi užimtumo duomenys. Komisijos atliktas tabako auginimo svarbos užimtumui tabaką auginančiuose regionuose įvertinimas bei pasiūlymas ir toliau taikyti pagalbos tabako auginimui schemą turėjo būti grindžiami naujausia iš valstybių narių gauta informacija. |
| --- | --- |

21.

Vienas pagrindinių parametrų, būtinas BRO priemonių poveikiui įvertinti, yra patikimi užimtumo duomenys. Komisijos atliktas tabako auginimo svarbos užimtumui tabaką auginančiuose regionuose įvertinimas bei pasiūlymas ir toliau taikyti pagalbos tabako auginimui schemą turėjo būti grindžiami naujausia iš valstybių narių gauta informacija.

| 22. | Audito Rūmai nustatė, kad Komisijos 1996 m. atliktas apskaičiavimas (duomenys naudojami jos pasiūlymų dėl reformos kontekste), kad 170 000 visą darbo dieną dirbančių darbininkų yra priklausomi nuo tabako auginimo, buvo grindžiamas 1986 m. duomenimis (apskaičiuojant darbo valandas vienam hektarui) ir 1993 m. duomenimis (skaičiuojant kultivuojamas vietoves). Valstybių narių nebuvo prašoma, kad šios pateiktų naujesnės informacijos. |
| --- | --- |

22.

Audito Rūmai nustatė, kad Komisijos 1996 m. atliktas apskaičiavimas (duomenys naudojami jos pasiūlymų dėl reformos kontekste), kad 170 000 visą darbo dieną dirbančių darbininkų yra priklausomi nuo tabako auginimo, buvo grindžiamas 1986 m. duomenimis (apskaičiuojant darbo valandas vienam hektarui) ir 1993 m. duomenimis (skaičiuojant kultivuojamas vietoves). Valstybių narių nebuvo prašoma, kad šios pateiktų naujesnės informacijos.

| 23. | Kadangi šis apskaičiavimas buvo nepatikimas, Audito Rūmai sulygino šiuos duomenis su naujausiais 1999 m. duomenimis, pateiktais 2003 m. Komisijos įvertinimo ataskaitoje. Remiantis šia ataskaita, apie 64 000 visą darbo dieną dirbančių darbininkų buvo susiję su 90 % ES produkcijos pagaminimu. Audito Rūmų apskaičiavimu tai reiškia, kad iš viso su auginimu buvo susiję apie 72 000 darbininkų, o tai yra mažiau nei pusė nei Komisija prieš trejus metus buvo apskaičiavusi. Audito Rūmų nuomone, tai daug labiau atitinka iš tikrųjų 1996 m. vyravusią situaciją, kai Komisija pateikė savo pasiūlymus. |
| --- | --- |

23.

Kadangi šis apskaičiavimas buvo nepatikimas, Audito Rūmai sulygino šiuos duomenis su naujausiais 1999 m. duomenimis, pateiktais 2003 m. Komisijos įvertinimo ataskaitoje. Remiantis šia ataskaita, apie 64 000 visą darbo dieną dirbančių darbininkų buvo susiję su 90 % ES produkcijos pagaminimu. Audito Rūmų apskaičiavimu tai reiškia, kad iš viso su auginimu buvo susiję apie 72 000 darbininkų, o tai yra mažiau nei pusė nei Komisija prieš trejus metus buvo apskaičiavusi. Audito Rūmų nuomone, tai daug labiau atitinka iš tikrųjų 1996 m. vyravusią situaciją, kai Komisija pateikė savo pasiūlymus.

| 24. | Taikant bendrą maždaug milijardo EUR metinį biudžetą 72 000 visą darbo dieną dirbančių darbininkų, pagalba sudaro 13 653 EUR vienam žmogui. Komisijos paminėtas 7 600 EUR skirtumas susidaro dėl to, kad ji naudoja darbo vienetų skaičių iš kito šaltinio, o Audito Rūmai naudoja skaičių, grindžiamą duomenimis, kuriuos patikrino Komisijos pagal sutartį pasamdytas išorės vertintojas. |
| --- | --- |

24.

Taikant bendrą maždaug milijardo EUR metinį biudžetą 72 000 visą darbo dieną dirbančių darbininkų, pagalba sudaro 13 653 EUR vienam žmogui. Komisijos paminėtas 7 600 EUR skirtumas susidaro dėl to, kad ji naudoja darbo vienetų skaičių iš kito šaltinio, o Audito Rūmai naudoja skaičių, grindžiamą duomenimis, kuriuos patikrino Komisijos pagal sutartį pasamdytas išorės vertintojas.

| 25. | Galiausiai, Komisija manė, kad tabako auginimas yra svarbus visų tam tikrų tabaką auginančių vietovių gyventojų pragyvenimo šaltinis. Ši išvada buvo grindžiama iš valstybių narių gautais pranešimais. Apklausiamos audito metu valstybės narės negalėjo pateikti jokių tokius pareiškimus patvirtinančių įrodymų. |
| --- | --- |

25.

Galiausiai, Komisija manė, kad tabako auginimas yra svarbus visų tam tikrų tabaką auginančių vietovių gyventojų pragyvenimo šaltinis. Ši išvada buvo grindžiama iš valstybių narių gautais pranešimais. Apklausiamos audito metu valstybės narės negalėjo pateikti jokių tokius pareiškimus patvirtinančių įrodymų.

Pagrindimas, kad reikia ir toliau remti tabako auginimą, nebuvo pakankamas

| 26. | Nustatydama naująją politiką, Komisija priėjo išvadą, kad jei kokybė nepagerės, vidutinės trukmės laikotarpiu ES produkcija bus pasmerkta. Komisija buvo tos nuomonės, kad ES vis dar turi galimybių auginti geresnės kokybės tabaką, todėl ji nusprendė tai paskatinti susiejant priemokas su gaunama kokybe. Komisija manė, kad rinkos kaina atspindės tabako kokybę, tačiau tai neatspindėjo tikrosios rinkos, o taip pat buvo padarytos kitos klaidos aiškinant naudojamus duomenis. |
| --- | --- |

26.

Nustatydama naująją politiką, Komisija priėjo išvadą, kad jei kokybė nepagerės, vidutinės trukmės laikotarpiu ES produkcija bus pasmerkta. Komisija buvo tos nuomonės, kad ES vis dar turi galimybių auginti geresnės kokybės tabaką, todėl ji nusprendė tai paskatinti susiejant priemokas su gaunama kokybe. Komisija manė, kad rinkos kaina atspindės tabako kokybę, tačiau tai neatspindėjo tikrosios rinkos, o taip pat buvo padarytos kitos klaidos aiškinant naudojamus duomenis.

| 27. | Pirma, Komisija grindė savo politiką prielaida, kad tam tikrų veislių grupių ES produkcija galėtų atitikti ES paklausą, jei būtų išauginama daugiau geresnės kokybės tabako, tokiu būdu sumažinant neatitikimą tarp produkcijos ir paklausos. Tačiau Komisija nepakankamai atsižvelgė į tai, kad ES vartotojų paklausa pasikeitė – paklausios ne tamsios cigaretės, gaminamos iš tamsaus vytinto ore tabako, bet amerikietiški ir angliški cigaretiniai mišiniai, kuriems reikalingas tabakas, kuris negali būti išaugintas Europos Sąjungoje. Tik importuojamos tabako veislės gali suteikti būtinas aromato ir skonio savybes. Šios savybės išgaunamos esant agronominėms ir klimato sąlygoms, vyraujančioms kilmės šalyse. Kadangi ES negali išauginti tam tikrų būtinų tabako veislių, galimybė suderinti produkciją su ES paklausa buvo ribota. |
| --- | --- |

27.

Pirma, Komisija grindė savo politiką prielaida, kad tam tikrų veislių grupių ES produkcija galėtų atitikti ES paklausą, jei būtų išauginama daugiau geresnės kokybės tabako, tokiu būdu sumažinant neatitikimą tarp produkcijos ir paklausos. Tačiau Komisija nepakankamai atsižvelgė į tai, kad ES vartotojų paklausa pasikeitė – paklausios ne tamsios cigaretės, gaminamos iš tamsaus vytinto ore tabako, bet amerikietiški ir angliški cigaretiniai mišiniai, kuriems reikalingas tabakas, kuris negali būti išaugintas Europos Sąjungoje. Tik importuojamos tabako veislės gali suteikti būtinas aromato ir skonio savybes. Šios savybės išgaunamos esant agronominėms ir klimato sąlygoms, vyraujančioms kilmės šalyse. Kadangi ES negali išauginti tam tikrų būtinų tabako veislių, galimybė suderinti produkciją su ES paklausa buvo ribota.

| 28. | Antra, Komisijos išvada, kad priemokos moduliacija atsižvelgiant į kainą pagerins kokybę buvo grindžiama jos vertinimu, kad aukštesnės kainos, kurios mokamos už ne ES kilmės tabaką, buvo tik jo aukštesnės kokybės atspindys. Todėl Komisija manė, kad jei ES auginamas tabakas būtų geresnės kokybės, augintojai jį galėtų parduoti už didesnę kainą. Tačiau jos atliktas aukštų ne ES kainų ir žemesnių vidaus kainų palyginimas buvo nepatikimas dėl šių priežasčių:






  a) | atliekant ES ir ne ES rinkos kainų palyginimą tose šiam tikslui atrinktose tabaką auginančiose šalyse, kaip Malavis, Zimbabvė ir JAV, buvo neatsižvelgta į tai, kad ES kainos yra subsidijuojamos teikiant pagalbą ir kad ne ES kainų lygis yra santykinai aukštesnis dėl kainų rėmimo ribojant produkciją; |
| --- | --- | --- |

28.

Antra, Komisijos išvada, kad priemokos moduliacija atsižvelgiant į kainą pagerins kokybę buvo grindžiama jos vertinimu, kad aukštesnės kainos, kurios mokamos už ne ES kilmės tabaką, buvo tik jo aukštesnės kokybės atspindys. Todėl Komisija manė, kad jei ES auginamas tabakas būtų geresnės kokybės, augintojai jį galėtų parduoti už didesnę kainą. Tačiau jos atliktas aukštų ne ES kainų ir žemesnių vidaus kainų palyginimas buvo nepatikimas dėl šių priežasčių:

a)

atliekant ES ir ne ES rinkos kainų palyginimą tose šiam tikslui atrinktose tabaką auginančiose šalyse, kaip Malavis, Zimbabvė ir JAV, buvo neatsižvelgta į tai, kad ES kainos yra subsidijuojamos teikiant pagalbą ir kad ne ES kainų lygis yra santykinai aukštesnis dėl kainų rėmimo ribojant produkciją;

| b) | Komisija neturėjo pagrindo tvirtinti, kad jos naudojamos eksporto kainos parduotam žaliaviniam tabakui įvertinti atspindėjo pardavimų vertę. Tabakas iš pradžių dažnai parduodamas tarptautinėms bendrovėms, kurios juo prekiauja (pvz. dėl su mokesčiais susijusių priežasčių), prieš jį parduodant gamintojams už didesnę kainą. Tai – pradinio pardavimo ir eksporto sąlygojama žemesnė kaina, kurią valstybės narės perduoda ir kurią Komisija naudoja. Ši žemesnė kaina neatspindi žaliavinio tabako rinkos vertės, todėl ji negali būti naudojama tabako kokybei atspindėti; |
| --- | --- |

b)

Komisija neturėjo pagrindo tvirtinti, kad jos naudojamos eksporto kainos parduotam žaliaviniam tabakui įvertinti atspindėjo pardavimų vertę. Tabakas iš pradžių dažnai parduodamas tarptautinėms bendrovėms, kurios juo prekiauja (pvz. dėl su mokesčiais susijusių priežasčių), prieš jį parduodant gamintojams už didesnę kainą. Tai – pradinio pardavimo ir eksporto sąlygojama žemesnė kaina, kurią valstybės narės perduoda ir kurią Komisija naudoja. Ši žemesnė kaina neatspindi žaliavinio tabako rinkos vertės, todėl ji negali būti naudojama tabako kokybei atspindėti;

| c) | Komisijos palyginamojoje analizėje naudojamos kainos nevisada atspindėjo pirminių perdirbėjų augintojams už tabaką atliktus bendrus mokėjimus. Pavyzdžiui, į jas nebuvo įtrauktos papildomos sumos, kurias pirminiai perdirbėjai kartais moka augintojams bei išmokos natūra (kurios gali sudaryti iki 28 % kainos); |
| --- | --- |

c)

Komisijos palyginamojoje analizėje naudojamos kainos nevisada atspindėjo pirminių perdirbėjų augintojams už tabaką atliktus bendrus mokėjimus. Pavyzdžiui, į jas nebuvo įtrauktos papildomos sumos, kurias pirminiai perdirbėjai kartais moka augintojams bei išmokos natūra (kurios gali sudaryti iki 28 % kainos);

| d) | Komisija darė klaidų lygindama importo ir eksporto kainas, nes importo kainos skaičiuojamos remiantis CIF verte (kainos, draudimo ir frachto vertė), o ES tabako eksporto kainos skaičiuojamos remiantis FOB verte (franko laivo denis). |
| --- | --- |

d)

Komisija darė klaidų lygindama importo ir eksporto kainas, nes importo kainos skaičiuojamos remiantis CIF verte (kainos, draudimo ir frachto vertė), o ES tabako eksporto kainos skaičiuojamos remiantis FOB verte (franko laivo denis).

| 29. | Komisijos patariamasis komitetas (9) nurodė, kad kainai įtaką darė kiti su kokybe nesusiję veiksniai, kaip antai valiutų kurso svyravimai, atsargų lygis ir pagrindiniai ne ES augintojų atsargų išleidimai į pasaulio rinką. Be to, jis informavo Komisiją, kad objektyvios rūšiavimo pagal kokybę sistemos nebuvimas yra kliūtis politikos, kuri grindžiama kokybės vertinimu, įgyvendinimui. |
| --- | --- |

29.

Komisijos patariamasis komitetas (9) nurodė, kad kainai įtaką darė kiti su kokybe nesusiję veiksniai, kaip antai valiutų kurso svyravimai, atsargų lygis ir pagrindiniai ne ES augintojų atsargų išleidimai į pasaulio rinką. Be to, jis informavo Komisiją, kad objektyvios rūšiavimo pagal kokybę sistemos nebuvimas yra kliūtis politikos, kuri grindžiama kokybės vertinimu, įgyvendinimui.

| 30. | Dėl šių trūkumų Komisijos rinkos analizė nesuteikė asmenims, nustatantiems esmines veiklos kryptis, pakankamai išsamių ir subalansuotų žinių apie situaciją rinkoje, kuriomis vadovaujantis galima būti pasirinkti rinkos priemones. |
| --- | --- |

30.

Dėl šių trūkumų Komisijos rinkos analizė nesuteikė asmenims, nustatantiems esmines veiklos kryptis, pakankamai išsamių ir subalansuotų žinių apie situaciją rinkoje, kuriomis vadovaujantis galima būti pasirinkti rinkos priemones.

Alternatyvių lauko kultūrų auginimo galimybė

| 31. | Komisija įrodinėjo, kad kai kuriais atvejais auginti alternatyvias lauko kultūras yra neįmanoma. Pavyzdžiui, Graikijoje vytintos saulėje veislės auginamos esant tokioms sąlygoms, kad auginti kitas lauko kultūras yra neįmanoma. Tačiau Komisijos bandomasis projektas (10) 1995 m. parodė, kad įvairios alternatyvios lauko kultūros gali būti sėkmingai auginamos (11). |
| --- | --- |

31.

Komisija įrodinėjo, kad kai kuriais atvejais auginti alternatyvias lauko kultūras yra neįmanoma. Pavyzdžiui, Graikijoje vytintos saulėje veislės auginamos esant tokioms sąlygoms, kad auginti kitas lauko kultūras yra neįmanoma. Tačiau Komisijos bandomasis projektas (10) 1995 m. parodė, kad įvairios alternatyvios lauko kultūros gali būti sėkmingai auginamos (11).

Komisijos analizėje neatsižvelgta į rinkos pobūdžio pokyčius

| 32. | Po 1998 m. BRO ir toliau buvo grindžiamas prielaida, kad pirminiai perdirbėjai yra nepriklausomi nustatydami su auginimo sutarčių kainomis, dėl kurių susitariama su augintojais, susijusias nuostatas. Ši prielaida nerealistiška, nes situacija pasikeitė. Pirkimas buvo koncentruojamas kelių tarptautinių bendrovių pirminių perdirbėjų, prekiautojų ir gamintojų rankose, o pastarieji vis labiau dominuoja nustatant kainas. |
| --- | --- |

32.

Po 1998 m. BRO ir toliau buvo grindžiamas prielaida, kad pirminiai perdirbėjai yra nepriklausomi nustatydami su auginimo sutarčių kainomis, dėl kurių susitariama su augintojais, susijusias nuostatas. Ši prielaida nerealistiška, nes situacija pasikeitė. Pirkimas buvo koncentruojamas kelių tarptautinių bendrovių pirminių perdirbėjų, prekiautojų ir gamintojų rankose, o pastarieji vis labiau dominuoja nustatant kainas.

| 33. | Nepakankamas konkurencingumas rinkoje sustabdo kainų augimą ir kelia riziką BRO priemokų strategijai. 1997 m. vasario mėn. Žemės ūkio ir Žuvininkystės generaliniai direktoratai gavo bendrą augintojų ir kooperatyvų sąjungų laišką, kuriame nurodyta, kad žemų kainų problema priskirtina oligopolinei perdirbimo rinkos struktūrai, tačiau šis klausimas tuo metu nebuvo išnagrinėtas. Audito Rūmų atlikto audito metu buvo nustatyta, kad egzistuoja antikonkurenciniai veiksmai (žr. 61–71 dalis). Dar Specialiojoje ataskaitoje Nr. 8/1993 Audito Rūmai buvo pažymėję, kad vis aktyvesnis augintojų grupių dalyvavimas pirminio perdirbimo procese jiems leidžia apriboti gamintojų kainoms daromą įtaką. Komisijos 1996 m. analizėje nebuvo pripažinti neigiami padariniai konkurencingumui dėl 1993 m. įvesto draudimo tokioms grupėms atlikti pirminį perdirbimą (12). |
| --- | --- |

33.

Nepakankamas konkurencingumas rinkoje sustabdo kainų augimą ir kelia riziką BRO priemokų strategijai. 1997 m. vasario mėn. Žemės ūkio ir Žuvininkystės generaliniai direktoratai gavo bendrą augintojų ir kooperatyvų sąjungų laišką, kuriame nurodyta, kad žemų kainų problema priskirtina oligopolinei perdirbimo rinkos struktūrai, tačiau šis klausimas tuo metu nebuvo išnagrinėtas. Audito Rūmų atlikto audito metu buvo nustatyta, kad egzistuoja antikonkurenciniai veiksmai (žr. 61–71 dalis). Dar Specialiojoje ataskaitoje Nr. 8/1993 Audito Rūmai buvo pažymėję, kad vis aktyvesnis augintojų grupių dalyvavimas pirminio perdirbimo procese jiems leidžia apriboti gamintojų kainoms daromą įtaką. Komisijos 1996 m. analizėje nebuvo pripažinti neigiami padariniai konkurencingumui dėl 1993 m. įvesto draudimo tokioms grupėms atlikti pirminį perdirbimą (12).

Nepakankamai suderintos žemės ūkio ir kitos politikos kryptys

| 34. | Tabako BRO sudaro politikos tikslai ir priemonės, darančios įtaką kitoms politikos sritims. Svarbu užtikrinti jų nuoseklumą, o tai dažniausiai yra pasiekiama rengiant konsultacijas tarp įvairių tarnybų. Tačiau rengiant Komisijos pasiūlymus nebuvo konsultuotasi su visomis susijusiomis tarnybomis (Plėtotės generalinis direktoratas, Konkurencijos generalinis direktoratas). |
| --- | --- |

34.

Tabako BRO sudaro politikos tikslai ir priemonės, darančios įtaką kitoms politikos sritims. Svarbu užtikrinti jų nuoseklumą, o tai dažniausiai yra pasiekiama rengiant konsultacijas tarp įvairių tarnybų. Tačiau rengiant Komisijos pasiūlymus nebuvo konsultuotasi su visomis susijusiomis tarnybomis (Plėtotės generalinis direktoratas, Konkurencijos generalinis direktoratas).

| 35. | Žymios ES subsidijuojamo tabako dalies eksportas labai mažomis kainomis nebuvo aptartas kartu su Plėtotės ir humanitarinės pagalbos generaliniu direktoratu dėl galimo žalingo poveikio besivystančių šalių eksportui. Toks eksportas yra nepaprastai svarbus ES stengiantis pagerinti šių šalių ekonominę situaciją. Pavyzdžiui, Komisija teikia vystymo pagalbą smulkiems tabako augintojams Malavyje, kur žaliavinis tabakas sudaro 70 % visų iš eksporto gaunamų pajamų. Kita vertus, BRO remia ES produkciją, kurios dauguma nėra paklausi Europos Sąjungoje, todėl yra eksportuojama, o tai sumažina besivystančių šalių eksporto galimybes. |
| --- | --- |

35.

Žymios ES subsidijuojamo tabako dalies eksportas labai mažomis kainomis nebuvo aptartas kartu su Plėtotės ir humanitarinės pagalbos generaliniu direktoratu dėl galimo žalingo poveikio besivystančių šalių eksportui. Toks eksportas yra nepaprastai svarbus ES stengiantis pagerinti šių šalių ekonominę situaciją. Pavyzdžiui, Komisija teikia vystymo pagalbą smulkiems tabako augintojams Malavyje, kur žaliavinis tabakas sudaro 70 % visų iš eksporto gaunamų pajamų. Kita vertus, BRO remia ES produkciją, kurios dauguma nėra paklausi Europos Sąjungoje, todėl yra eksportuojama, o tai sumažina besivystančių šalių eksporto galimybes.

| 36. | Aplinkos generaliniam direktoratui 1994 m. parengtoje ataskaitoje „Atsakomybė už aplinkosaugą ir bendra žemės ūkio politika“ pažymėta, kad tabako rūšių drėkinimo ir azoto naudojimo poreikiai skiriasi, todėl poveikis aplinkai yra nevienodas. Taikant BRO priemokų sistemą skatinamas perėjimas nuo saulėje vytinto ir tamsaus ore vytinto tabako produkcijos prie vytinto dūmuose ir šviesaus vytinto ore tabako. Tai sukelia nepageidautiną poveikį aplinkai, nes tokiai produkcijai išauginti reikia daugiau drėkinti ir (arba) naudoti daugiau trąšų. Tabaką vytinant dūmuose taip pat sunaudojama daugiau energijos. Tokie pokyčiai yra nesuderinami su bendraisiais Komisijos aplinkosaugos tikslais, o taip pat su konkrečiais su tabako BRO susijusiais tikslais. Audito Rūmai pažymėjo, kad atliekant 1998 m. reformą Komisija nevisiškai atsižvelgė į Aplinkos generalinio direktorato abejones. Tačiau tai buvo pagrindinis jos pasiūlymo, pateikto 2001 m. Gioteborge susitikusiai Europos Vadovų Tarybai, palaipsniui nutraukti žaliavinio tabako produkcijai skirtų subsidijų teikimą, argumentas. |
| --- | --- |

36.

Aplinkos generaliniam direktoratui 1994 m. parengtoje ataskaitoje „Atsakomybė už aplinkosaugą ir bendra žemės ūkio politika“ pažymėta, kad tabako rūšių drėkinimo ir azoto naudojimo poreikiai skiriasi, todėl poveikis aplinkai yra nevienodas. Taikant BRO priemokų sistemą skatinamas perėjimas nuo saulėje vytinto ir tamsaus ore vytinto tabako produkcijos prie vytinto dūmuose ir šviesaus vytinto ore tabako. Tai sukelia nepageidautiną poveikį aplinkai, nes tokiai produkcijai išauginti reikia daugiau drėkinti ir (arba) naudoti daugiau trąšų. Tabaką vytinant dūmuose taip pat sunaudojama daugiau energijos. Tokie pokyčiai yra nesuderinami su bendraisiais Komisijos aplinkosaugos tikslais, o taip pat su konkrečiais su tabako BRO susijusiais tikslais. Audito Rūmai pažymėjo, kad atliekant 1998 m. reformą Komisija nevisiškai atsižvelgė į Aplinkos generalinio direktorato abejones. Tačiau tai buvo pagrindinis jos pasiūlymo, pateikto 2001 m. Gioteborge susitikusiai Europos Vadovų Tarybai, palaipsniui nutraukti žaliavinio tabako produkcijai skirtų subsidijų teikimą, argumentas.

| 37. | Komisija neatkreipė Tarybos dėmesio į Muitų ir netiesioginių mokesčių generalinio direktorato (Mokesčių ir muitų sąjungos generalinio direktorato) patarimą, kad subsidijos daro įtaką mažmeninėms kainoms (jas sumažina). Poveikį mažmeninėms kainoms padidina daugumos tabaką auginančių valstybių narių, kurios savo tabakui taiko mažesnius mokesčius, patvirtinta akcizų politika. Pavyzdžiui, Prancūzija taikė minimalius akcizo mokesčius šalyje pagamintoms tamsaus tabako cigaretėms, o tai yra 20 % mažiau nei mokestis, taikomas importuojamoms šviesaus tabako cigaretėms. Tokiu būdu valstybės narės teikia pirmenybę savo nacionalinėms daug subsidijuojamo tabako turinčioms cigarečių rūšims (13). Dėl to mažmeninės kainos buvo sumažintos. Autoritetingi šaltiniai, kaip antai Pasaulinė sveikatos organizacija ir Pasaulio bankas (14), mano, kad mažesnės kainos padidina vartojimo lygį, o taip pat ir su tabako vartojimu susijusių ligų riziką. |
| --- | --- |

37.

Komisija neatkreipė Tarybos dėmesio į Muitų ir netiesioginių mokesčių generalinio direktorato (Mokesčių ir muitų sąjungos generalinio direktorato) patarimą, kad subsidijos daro įtaką mažmeninėms kainoms (jas sumažina). Poveikį mažmeninėms kainoms padidina daugumos tabaką auginančių valstybių narių, kurios savo tabakui taiko mažesnius mokesčius, patvirtinta akcizų politika. Pavyzdžiui, Prancūzija taikė minimalius akcizo mokesčius šalyje pagamintoms tamsaus tabako cigaretėms, o tai yra 20 % mažiau nei mokestis, taikomas importuojamoms šviesaus tabako cigaretėms. Tokiu būdu valstybės narės teikia pirmenybę savo nacionalinėms daug subsidijuojamo tabako turinčioms cigarečių rūšims (13). Dėl to mažmeninės kainos buvo sumažintos. Autoritetingi šaltiniai, kaip antai Pasaulinė sveikatos organizacija ir Pasaulio bankas (14), mano, kad mažesnės kainos padidina vartojimo lygį, o taip pat ir su tabako vartojimu susijusių ligų riziką.

BRO NEPASIEKĖ NORIMO REZULTATO

Įvairios priemonės nepasiekė savo tikslų

| 38. | Audito Rūmai išnagrinėjo, ar apskritai nuo 1998 m. reformos pradėtos vykdyti priemonės pasiekė nustatytus tikslus ir nustatė, kad arba jos daugeliu aspektų nebuvo tokios sėkmingos kaip numatyta, arba jų poveikis negalėjo būti įvertintas siekiant nustatyti, ar jos buvo sėkmingos, ar ne. |
| --- | --- |

38.

Audito Rūmai išnagrinėjo, ar apskritai nuo 1998 m. reformos pradėtos vykdyti priemonės pasiekė nustatytus tikslus ir nustatė, kad arba jos daugeliu aspektų nebuvo tokios sėkmingos kaip numatyta, arba jų poveikis negalėjo būti įvertintas siekiant nustatyti, ar jos buvo sėkmingos, ar ne.

Pagalbos poveikis augintojų pajamoms negali būti įvertintas

| 39. | Kompensuojant didesnes išlaidas, priemokų sistema buvo siekiama skatinti ES tabako paklausą ir tokiu būdu užtikrinti deramas pajamas. Komisija neapibrėžė, kas yra iš tabako auginimo gaunamos „deramos pajamos“, nenustatė kiekybiškai įvertinamų užduočių siekiant pažangos bei neužtikrino, jog iš patikimų šaltinių būtų gauta atitinkama informacija apie auginimo išlaidas, kainas ir pajamas, kad galima būtų įvertinti poveikį. Todėl ji negalėjo įvertinti bendro priemokų poveikio augintojų pajamoms ir jų gyvenimo lygiui (15). |
| --- | --- |

39.

Kompensuojant didesnes išlaidas, priemokų sistema buvo siekiama skatinti ES tabako paklausą ir tokiu būdu užtikrinti deramas pajamas. Komisija neapibrėžė, kas yra iš tabako auginimo gaunamos „deramos pajamos“, nenustatė kiekybiškai įvertinamų užduočių siekiant pažangos bei neužtikrino, jog iš patikimų šaltinių būtų gauta atitinkama informacija apie auginimo išlaidas, kainas ir pajamas, kad galima būtų įvertinti poveikį. Todėl ji negalėjo įvertinti bendro priemokų poveikio augintojų pajamoms ir jų gyvenimo lygiui (15).

Augintojai ir toliau priklausomi nuo pagalbos

| 40. | Priemokos sudaro maždaug 75 % augintojų iš tabako auginimo gaunamų pajamų, bet jos pasiekė beveik 95 % vienos veislės auginimo Italijoje atveju. Kintamuoju priemokos elementu buvo siekiama paskatinti augintojus pagerinti kokybę, kad jų produktų vertė išaugtų, taip sumažinant jų priklausomybę nuo pagalbos. Komisija manė, kad augintojų patiriamas išlaidas gerinant kokybę padengs kintamoji priemoka ir didesnės pardavimo kainos, o tokiu būdu jų priklausomybė nuo subsidijų sumažės. Tačiau pagal Komisijos turimus įrodymus buvo priešingai. |
| --- | --- |

40.

Priemokos sudaro maždaug 75 % augintojų iš tabako auginimo gaunamų pajamų, bet jos pasiekė beveik 95 % vienos veislės auginimo Italijoje atveju. Kintamuoju priemokos elementu buvo siekiama paskatinti augintojus pagerinti kokybę, kad jų produktų vertė išaugtų, taip sumažinant jų priklausomybę nuo pagalbos. Komisija manė, kad augintojų patiriamas išlaidas gerinant kokybę padengs kintamoji priemoka ir didesnės pardavimo kainos, o tokiu būdu jų priklausomybė nuo subsidijų sumažės. Tačiau pagal Komisijos turimus įrodymus buvo priešingai.

| 41. | 1998 m. Komisijos turima informacija atskleidė, kad net ir geresnės kokybės tabako atveju valstybių narių praneštos pardavimo kainos kartu su ES priemokomis nepadengė auginimo išlaidų (taip pat žr. 48 dalį). Be to, nėra informacijos, parodančios, kiek skirtingos BRO priemonės būtų sumažinusios priklausomybę nuo subsidijų. Pagal naujausią rinkos informaciją, vidutinės ES pardavimo kainos 2003 m. buvo mažesnės nei 2002 m., tokiu būdu 2003 m. augintojai buvo labiau priklausomi nuo subsidijų nei 2002 m. |
| --- | --- |

41.

1998 m. Komisijos turima informacija atskleidė, kad net ir geresnės kokybės tabako atveju valstybių narių praneštos pardavimo kainos kartu su ES priemokomis nepadengė auginimo išlaidų (taip pat žr. 48 dalį). Be to, nėra informacijos, parodančios, kiek skirtingos BRO priemonės būtų sumažinusios priklausomybę nuo subsidijų. Pagal naujausią rinkos informaciją, vidutinės ES pardavimo kainos 2003 m. buvo mažesnės nei 2002 m., tokiu būdu 2003 m. augintojai buvo labiau priklausomi nuo subsidijų nei 2002 m.

Pagalbos poveikis tabako kokybės gerinimui

| 42. | Žemės ūkio generalinio direktorato manymu, kokybės kiekvienoje veislių grupėje gerėjimas galėtų būti įvertintas didesniu aukštesnės kokybės išauginto tabako kiekiu. Tačiau tam reikėjo aiškiai apibrėžti kokybės standartus ir pastoviai vertinti veiklos rezultatus. |
| --- | --- |

42.

Žemės ūkio generalinio direktorato manymu, kokybės kiekvienoje veislių grupėje gerėjimas galėtų būti įvertintas didesniu aukštesnės kokybės išauginto tabako kiekiu. Tačiau tam reikėjo aiškiai apibrėžti kokybės standartus ir pastoviai vertinti veiklos rezultatus.

| 43. | Tam trukdė keli veiksniai. Pirma, nėra standartinės klasifikavimo sistemos; valstybėse narėse toms pačioms tabako veislėms kokybės klasės nustatomos nevienodai. Antra, tam, kad galima būtų įvertinti, kaip pagerėjo kokybė laikui bėgant, būtina atsižvelgti į augintojų grupių sudėtį ir jų produkcijos savybes. Tai, kad žemos kokybės tabako augintojas palieka grupę, padidintų atitinkamos grupės kokybę, net jei augintojai kaip visuma nepagerintų produkcijos kokybės. Buvo neįmanoma įvertinti kokybės pagerėjimo dėl augintojų grupėse vykusių pokyčių. Pavyzdžiui, po 1998 m. reformos augintojų grupėms buvo nustatyti minimalūs reikalavimai, dėl kurių vyko ženklūs reorganizaciniai pokyčiai. Be to, narystė daugumoje augintojų grupių kasmet keičiasi. |
| --- | --- |

43.

Tam trukdė keli veiksniai. Pirma, nėra standartinės klasifikavimo sistemos; valstybėse narėse toms pačioms tabako veislėms kokybės klasės nustatomos nevienodai. Antra, tam, kad galima būtų įvertinti, kaip pagerėjo kokybė laikui bėgant, būtina atsižvelgti į augintojų grupių sudėtį ir jų produkcijos savybes. Tai, kad žemos kokybės tabako augintojas palieka grupę, padidintų atitinkamos grupės kokybę, net jei augintojai kaip visuma nepagerintų produkcijos kokybės. Buvo neįmanoma įvertinti kokybės pagerėjimo dėl augintojų grupėse vykusių pokyčių. Pavyzdžiui, po 1998 m. reformos augintojų grupėms buvo nustatyti minimalūs reikalavimai, dėl kurių vyko ženklūs reorganizaciniai pokyčiai. Be to, narystė daugumoje augintojų grupių kasmet keičiasi.

| 44. | Tai, kaip yra organizuojamos augintojų grupės, gali neigiamai veikti kintamosios priemokos moduliavimą. Nors kintamosios priemokos tikslas – paskatinti auginti geresnės kokybės tabaką, realybė gali būti kitokia: jei visi grupei priklausantys augintojai augina tam tikrą tos pačios kokybės (klasės) veislę, tai grupei skirta bendra kintamoji priemoka už tą veislę jiems bus paskirstyta po lygiai (taip pat žr. 9 dalį). Tai taikoma, jei tos pačios veislės prastesnės kokybės tabako augintojai sudaro vieną grupę. Abiejų grupių nariai gaus tokio pat dydžio kintamas priemokas, net jei jų pateikiama kokybė yra skirtinga. Šios pastabos rodo, kad priemokų sistema, priešingai jos tikslui, nebūtinai yra stimulas pagerinti kokybę: ji leidžia augintojams maksimaliai padidinti pagalbą negerinant kokybės ir, kaip byloja tam tikri Audito Rūmų ir Komisijos tarnybų nustatyti atvejai, priemokos geriems ir blogiems augintojams yra tokios pačios. |
| --- | --- |

44.

Tai, kaip yra organizuojamos augintojų grupės, gali neigiamai veikti kintamosios priemokos moduliavimą. Nors kintamosios priemokos tikslas – paskatinti auginti geresnės kokybės tabaką, realybė gali būti kitokia: jei visi grupei priklausantys augintojai augina tam tikrą tos pačios kokybės (klasės) veislę, tai grupei skirta bendra kintamoji priemoka už tą veislę jiems bus paskirstyta po lygiai (taip pat žr. 9 dalį). Tai taikoma, jei tos pačios veislės prastesnės kokybės tabako augintojai sudaro vieną grupę. Abiejų grupių nariai gaus tokio pat dydžio kintamas priemokas, net jei jų pateikiama kokybė yra skirtinga. Šios pastabos rodo, kad priemokų sistema, priešingai jos tikslui, nebūtinai yra stimulas pagerinti kokybę: ji leidžia augintojams maksimaliai padidinti pagalbą negerinant kokybės ir, kaip byloja tam tikri Audito Rūmų ir Komisijos tarnybų nustatyti atvejai, priemokos geriems ir blogiems augintojams yra tokios pačios.

Priemokų dydžiai neatitinka tabako kokybės

| 45. | Priemokų diferencijavimu pagal veislių grupes buvo siekiama paskatinti aukštesnės kokybės veislių auginimą: didesnės priemokos būtų mokamos už aukštesnę kokybę, nes tam reikia didesnių auginimo išlaidų. Tam būtų reikėję atlikti metinius priemokų lygių pakeitimus, juos pagrindus išlaidų ir pajamų pokyčiais. Tačiau nuo 1993 m. Tarybos nustatyti priemokų lygiai iš esmės nepakito. |
| --- | --- |

45.

Priemokų diferencijavimu pagal veislių grupes buvo siekiama paskatinti aukštesnės kokybės veislių auginimą: didesnės priemokos būtų mokamos už aukštesnę kokybę, nes tam reikia didesnių auginimo išlaidų. Tam būtų reikėję atlikti metinius priemokų lygių pakeitimus, juos pagrindus išlaidų ir pajamų pokyčiais. Tačiau nuo 1993 m. Tarybos nustatyti priemokų lygiai iš esmės nepakito.

| 46. | Komisijai nepateikus pakankamai išsamios informacijos apie išlaidas ir pajamas, Audito Rūmai patys atliko analizę, siekdami patikrinti, koks yra santykis tarp išmokėtos priemokos dydžio, tabako produkcijos kokybės ir auginimo išlaidų. 1998 metų analizei jie naudojo konkrečiai iš Graikijos gautus duomenis dėl auginimo išlaidų bei duomenis apie pardavimo kainas, kuriuos galima buvo gauti iš Komisijos. Ši analizė buvo grindžiama išskirtinai iš Graikijos gautais duomenimis, nes ji suteikė išsamiausią informaciją apie ES tabako veisles. |
| --- | --- |

46.

Komisijai nepateikus pakankamai išsamios informacijos apie išlaidas ir pajamas, Audito Rūmai patys atliko analizę, siekdami patikrinti, koks yra santykis tarp išmokėtos priemokos dydžio, tabako produkcijos kokybės ir auginimo išlaidų. 1998 metų analizei jie naudojo konkrečiai iš Graikijos gautus duomenis dėl auginimo išlaidų bei duomenis apie pardavimo kainas, kuriuos galima buvo gauti iš Komisijos. Ši analizė buvo grindžiama išskirtinai iš Graikijos gautais duomenimis, nes ji suteikė išsamiausią informaciją apie ES tabako veisles.

| 47. | Atsižvelgdami į ketinimą taikant priemokų sistemą atlyginti už kokybę ir padengti dėl to susidarančias padidėjusias išlaidas, Audito Rūmai siekė palyginti tabako kokybę (kurią Komisijos nuomone atspindi pardavimų kainos) su auginimo išlaidomis ir sumokėtų priemokų dydžiu. 2 priede pateikta palyginamoji analizė rodo, kad aukštos kokybės tabakui, kaip antai Basmas, taikomos priemokos sudarė 47 % auginimo išlaidų, o žemesnės kokybės tabakui, kaip antai Katerini, – 87 %. Tai prieštarauja tikslui siekti padengti didesnę didesnių išlaidų, susijusių su aukštesnės kokybės veislių auginimu, dalį ir palikti augintojams galimybę stimului suteikti. |
| --- | --- |

47.

Atsižvelgdami į ketinimą taikant priemokų sistemą atlyginti už kokybę ir padengti dėl to susidarančias padidėjusias išlaidas, Audito Rūmai siekė palyginti tabako kokybę (kurią Komisijos nuomone atspindi pardavimų kainos) su auginimo išlaidomis ir sumokėtų priemokų dydžiu. 2 priede pateikta palyginamoji analizė rodo, kad aukštos kokybės tabakui, kaip antai Basmas, taikomos priemokos sudarė 47 % auginimo išlaidų, o žemesnės kokybės tabakui, kaip antai Katerini, – 87 %. Tai prieštarauja tikslui siekti padengti didesnę didesnių išlaidų, susijusių su aukštesnės kokybės veislių auginimu, dalį ir palikti augintojams galimybę stimului suteikti.

| 48. | Padengiant didesnę auginimo išlaidų dalį buvo siekiama gauti teigiamą poveikį pajamoms. Rezultatai rodo, kad daugumos veislių Graikijoje atveju pajamos buvo neigiamos. Audito Rūmai taip pat išnagrinėjo Komisijai valstybių narių praneštų pardavimo kainų patikimumą. Keliose valstybėse narėse, tarp jų Graikijoje, atlikę auditą Audito Rūmai nustatė, kad į vidutines Komisijai praneštas pardavimo kainas iš tikrųjų ne visada buvo įtraukiamos papildomos pirminių perdirbėjų augintojams sumokėtos sumos arba jiems suteiktos paslaugos natūra (taip pat žr. 28 dalį). Jos augintojams gali sudaryti ženklų papildomų pajamų šaltinį, o vienoje valstybėje narėje tokie papildomi mokėjimai siekė net 28 %. Tai rodo, kad Komisijai valstybių narių pateiktose pardavimo kainose gali neatsispindėti išsami informacija apie augintojų gautą pelną. Taigi Komisija negalėjo gauti pakankamos informacijos, kuria galėtų pagrįsti savo tabako režimo valdymą. |
| --- | --- |

48.

Padengiant didesnę auginimo išlaidų dalį buvo siekiama gauti teigiamą poveikį pajamoms. Rezultatai rodo, kad daugumos veislių Graikijoje atveju pajamos buvo neigiamos. Audito Rūmai taip pat išnagrinėjo Komisijai valstybių narių praneštų pardavimo kainų patikimumą. Keliose valstybėse narėse, tarp jų Graikijoje, atlikę auditą Audito Rūmai nustatė, kad į vidutines Komisijai praneštas pardavimo kainas iš tikrųjų ne visada buvo įtraukiamos papildomos pirminių perdirbėjų augintojams sumokėtos sumos arba jiems suteiktos paslaugos natūra (taip pat žr. 28 dalį). Jos augintojams gali sudaryti ženklų papildomų pajamų šaltinį, o vienoje valstybėje narėje tokie papildomi mokėjimai siekė net 28 %. Tai rodo, kad Komisijai valstybių narių pateiktose pardavimo kainose gali neatsispindėti išsami informacija apie augintojų gautą pelną. Taigi Komisija negalėjo gauti pakankamos informacijos, kuria galėtų pagrįsti savo tabako režimo valdymą.

| 49. | 2000 m. Audito Rūmai vėl analizavo ryšį tarp priemokų dydžio ir tabako kokybės. Kadangi nebuvo galimybės pasinaudoti panašiais kaip 1998 m. duomenimis, Audito Rūmai palygino vidutines priemokas už hektarą ir veislę kiekvienai valstybei narei su Komisijos atliktu veislių rūšiavimu pagal kokybę. Analizė parodė, kad keturiose iš penkių valstybių narių priemokos neatitiko klasifikacijos pagal kokybę, ir kad didžiausios priemokos buvo mokamos už žemesnės kokybės veisles. Išsamesni rezultatai pateikti 3 priede. |
| --- | --- |

49.

2000 m. Audito Rūmai vėl analizavo ryšį tarp priemokų dydžio ir tabako kokybės. Kadangi nebuvo galimybės pasinaudoti panašiais kaip 1998 m. duomenimis, Audito Rūmai palygino vidutines priemokas už hektarą ir veislę kiekvienai valstybei narei su Komisijos atliktu veislių rūšiavimu pagal kokybę. Analizė parodė, kad keturiose iš penkių valstybių narių priemokos neatitiko klasifikacijos pagal kokybę, ir kad didžiausios priemokos buvo mokamos už žemesnės kokybės veisles. Išsamesni rezultatai pateikti 3 priede.

Pastangos suderinti produkciją ir paklausą nebuvo sėkmingos

| 50. | Siekiant stabilizuoti rinkas ir užtikrinti tiekimą, BRO yra inter alia skirtas pritaikyti produkciją prie ES rinkos reikalavimų. |
| --- | --- |

50.

Siekiant stabilizuoti rinkas ir užtikrinti tiekimą, BRO yra inter alia skirtas pritaikyti produkciją prie ES rinkos reikalavimų.

| 51. | 1 lentelėje pateikta ES tabako tiekimo balanso analizė rodo, kad bendras ES produkcijos vidaus suvartojimas 1996–2000 m. ženkliai nepasikeitė – tuo metu jis siekė 40 %. Nėra turima išsamių duomenų apie kiekvieną veislių grupę. Importas išliko stabilus per tą patį laikotarpį ir sudarė 65 %. Nėra įrodymų, kad BRO darė įtaką ES produkcijai sumažinant neatitikimą tarp pasiūlos ir paklausos. Nors tam tikras tabako rūšis reikia importuoti, įgyvendinant sėkmingą politiką būtų buvę galima kai kuriuos importinius produktus pakeisti vietos produktais, tačiau taip neįvyko. Audito Rūmai pažymi, kad Komisija yra tos nuomonės, jog BRO politika buvo sėkminga, nors ir pripažįsta, kad nebuvo pakankamai duomenų, ir kad schema prieš pradedant vykdyti 1998 m. reformą nebuvo pritaikyta opiausioms sektoriaus problemoms spręsti, t.y. auginti paklausų tabaką (jos atsakymus žr. 96 dalyje). |
| --- | --- |

51.

1 lentelėje pateikta ES tabako tiekimo balanso analizė rodo, kad bendras ES produkcijos vidaus suvartojimas 1996–2000 m. ženkliai nepasikeitė – tuo metu jis siekė 40 %. Nėra turima išsamių duomenų apie kiekvieną veislių grupę. Importas išliko stabilus per tą patį laikotarpį ir sudarė 65 %. Nėra įrodymų, kad BRO darė įtaką ES produkcijai sumažinant neatitikimą tarp pasiūlos ir paklausos. Nors tam tikras tabako rūšis reikia importuoti, įgyvendinant sėkmingą politiką būtų buvę galima kai kuriuos importinius produktus pakeisti vietos produktais, tačiau taip neįvyko. Audito Rūmai pažymi, kad Komisija yra tos nuomonės, jog BRO politika buvo sėkminga, nors ir pripažįsta, kad nebuvo pakankamai duomenų, ir kad schema prieš pradedant vykdyti 1998 m. reformą nebuvo pritaikyta opiausioms sektoriaus problemoms spręsti, t.y. auginti paklausų tabaką (jos atsakymus žr. 96 dalyje).

Tabako fondo išlaidos buvo ribotos, o valdant projektus buvo nustatyti trūkumai

| 52. | Fondas buvo įsteigtas 1993 m. Iš pradžių jis buvo finansuojamas atskaičius 0,5 % priemokų, paskui šis procentinis dydis palaipsniui buvo didinamas iki 3 %. Fondo paskirtis – finansuoti mokslinių tyrimų ir informacines programas, susijusias su žalingais tabako vartojimo padariniais ir prevencinėmis bei gydomosiomis priemonėmis. Juo taip pat buvo siekiama padėti perorientuoti produkciją mažiausiai žalingų veislių ir savybių link. Priklausomai nuo finansuojamos veiklos rūšies, tokius projektus valdė arba Žemės ūkio generalinis direktoratas, arba Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinis direktoratas. Atliekant 1998 m. reformas, fondo finansavimas buvo padvigubintas, nors veiklos mastas nebuvo didelis. |
| --- | --- |

52.

Fondas buvo įsteigtas 1993 m. Iš pradžių jis buvo finansuojamas atskaičius 0,5 % priemokų, paskui šis procentinis dydis palaipsniui buvo didinamas iki 3 %. Fondo paskirtis – finansuoti mokslinių tyrimų ir informacines programas, susijusias su žalingais tabako vartojimo padariniais ir prevencinėmis bei gydomosiomis priemonėmis. Juo taip pat buvo siekiama padėti perorientuoti produkciją mažiausiai žalingų veislių ir savybių link. Priklausomai nuo finansuojamos veiklos rūšies, tokius projektus valdė arba Žemės ūkio generalinis direktoratas, arba Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinis direktoratas. Atliekant 1998 m. reformas, fondo finansavimas buvo padvigubintas, nors veiklos mastas nebuvo didelis.

| 53. | Audito Rūmai išnagrinėjo Fondo panaudojimą. 4 lentelėje parodyta, kad mokėjimai per pirmuosius penkerius metus (1996–2000 m.) vidutiniškai sudarė 18 % esamų lėšų, o panaudojimo laipsnis per pastaruosius trejus metus nuolat didėjo ir 2003 m. pasiekė 65 %. Nepanaudotas Fondo likutis sudarė maždaug 68 milijonus EUR. |
| --- | --- |

53.

Audito Rūmai išnagrinėjo Fondo panaudojimą. 4 lentelėje parodyta, kad mokėjimai per pirmuosius penkerius metus (1996–2000 m.) vidutiniškai sudarė 18 % esamų lėšų, o panaudojimo laipsnis per pastaruosius trejus metus nuolat didėjo ir 2003 m. pasiekė 65 %. Nepanaudotas Fondo likutis sudarė maždaug 68 milijonus EUR.

| 54. | Audito Rūmai nustatė trūkumus vykdant projektus, nors ir nelabai žymius, kaip antai netinkamos apmokėti išlaidos, atliktos išlaidos dar neįsigaliojus sutarčiai arba atliktos laikotarpiu, kuris nebuvo numatytas sutartyje, atlikti avansiniai mokėjimai jų nepadengus garantijomis, aposteriorinis asignavimų paskirstymas bei kurios nors sutarties šalies nepasirašytos sutartys. |
| --- | --- |

54.

Audito Rūmai nustatė trūkumus vykdant projektus, nors ir nelabai žymius, kaip antai netinkamos apmokėti išlaidos, atliktos išlaidos dar neįsigaliojus sutarčiai arba atliktos laikotarpiu, kuris nebuvo numatytas sutartyje, atlikti avansiniai mokėjimai jų nepadengus garantijomis, aposteriorinis asignavimų paskirstymas bei kurios nors sutarties šalies nepasirašytos sutartys.

| 55. | Audito Rūmai pažymėjo, kad prie savo 2002 m. metinės veiklos ataskaitos pridedamoje Deklaracijoje Žemės ūkio generalinis direktorius išreiškė abejones dėl neturėjimo pakankamo pagrindo tvirtinti, jog nuo 1993 m. į Fondą pervedamos lėšos buvo naudojamos laikantis tvarkingumo ir patikimo finansų valdymo principų. |
| --- | --- |

55.

Audito Rūmai pažymėjo, kad prie savo 2002 m. metinės veiklos ataskaitos pridedamoje Deklaracijoje Žemės ūkio generalinis direktorius išreiškė abejones dėl neturėjimo pakankamo pagrindo tvirtinti, jog nuo 1993 m. į Fondą pervedamos lėšos buvo naudojamos laikantis tvarkingumo ir patikimo finansų valdymo principų.

| 56. | Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinis direktorius, priešingai, savo 2001 m. veiklos ataskaitoje padarė išvadą, jog įvertinus projektų, priklausančių jo kompetencijai, valdymo trūkumus, problemos nebuvo pakankamai reikšmingos, kad reikėtų oficialiai išreikšti abejones. Tačiau Audito Rūmai pažymėjo, kad nustatyti trūkumai (55 dalis) iš esmės buvo susiję su Sveikatos ir vartotojų apsaugos generaliniu direktoratu. |
| --- | --- |

56.

Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinis direktorius, priešingai, savo 2001 m. veiklos ataskaitoje padarė išvadą, jog įvertinus projektų, priklausančių jo kompetencijai, valdymo trūkumus, problemos nebuvo pakankamai reikšmingos, kad reikėtų oficialiai išreikšti abejones. Tačiau Audito Rūmai pažymėjo, kad nustatyti trūkumai (55 dalis) iš esmės buvo susiję su Sveikatos ir vartotojų apsaugos generaliniu direktoratu.

Išlaidos, susijusios su iš augintojų grupėms skiriamos specialiosios pagalbos finansuojamomis aplinkosaugos priemonėmis, buvo labai ribotos

| 57. | Kaip nurodyta pirmiau pateiktoje 14 dalyje, speciali augintojų grupėms skirta pagalba iš dalies buvo pradėta teikti siekiant finansuoti aplinkosaugos priemones. Tačiau nebuvo patikslinta, kiek tikimasi joms skirti lėšų ir nebuvo iškelta sąlyga, kad pagalba turi būti skirta šiai veiklai. Iš tikrųjų aplinkosaugos veiklai skirtos išlaidos buvo labai ribotos. Kai dėl derliaus metų, apie kuriuos audito metu (1999 m.) buvo galima buvo gauti išsamią informaciją, tik viena augintojų grupė iš dvidešimties ištirtų skyrė pagalbą aplinkosaugos priemonėms, o tai sudarė tik 1 % (2 648 EUR) visos gautos specialiosios pagalbos. |
| --- | --- |

57.

Kaip nurodyta pirmiau pateiktoje 14 dalyje, speciali augintojų grupėms skirta pagalba iš dalies buvo pradėta teikti siekiant finansuoti aplinkosaugos priemones. Tačiau nebuvo patikslinta, kiek tikimasi joms skirti lėšų ir nebuvo iškelta sąlyga, kad pagalba turi būti skirta šiai veiklai. Iš tikrųjų aplinkosaugos veiklai skirtos išlaidos buvo labai ribotos. Kai dėl derliaus metų, apie kuriuos audito metu (1999 m.) buvo galima buvo gauti išsamią informaciją, tik viena augintojų grupė iš dvidešimties ištirtų skyrė pagalbą aplinkosaugos priemonėms, o tai sudarė tik 1 % (2 648 EUR) visos gautos specialiosios pagalbos.

Kvotų atpirkimo schema buvo tik iš dalies sėkminga

| 58. | Tam, kad būtų sudarytos palankios sąlygos savanoriškam pasitraukimui iš tabako sektoriaus, buvo sukurta kvotų atpirkimo schema, pagal kurią pavieniai augintojai, norintys nebeauginti tabako, galėtų parduoti savo kvotas. Šiuo mechanizmu buvo ketinama leisti perskirstyti sektoriaus išteklius ir padidinti jų dalį, kuri yra skirta priemonėms, padedančioms pasiekti struktūrinę pertvarką. Tai, ar tokia schema bus sėkminga, priklauso nuo dalyviams skirtų finansinių kompensacijų patrauklumo. Komisijos manymu, būtų protinga fiksuotam laikotarpiui nustatyti kainą, kuri būtų išreikšta procentine priemokos dalimi. Galiausiai buvo nustatyta, kad ji turi sudaryti apie 23 % priemokos už toną trejų metų laikotarpiui. |
| --- | --- |

58.

Tam, kad būtų sudarytos palankios sąlygos savanoriškam pasitraukimui iš tabako sektoriaus, buvo sukurta kvotų atpirkimo schema, pagal kurią pavieniai augintojai, norintys nebeauginti tabako, galėtų parduoti savo kvotas. Šiuo mechanizmu buvo ketinama leisti perskirstyti sektoriaus išteklius ir padidinti jų dalį, kuri yra skirta priemonėms, padedančioms pasiekti struktūrinę pertvarką. Tai, ar tokia schema bus sėkminga, priklauso nuo dalyviams skirtų finansinių kompensacijų patrauklumo. Komisijos manymu, būtų protinga fiksuotam laikotarpiui nustatyti kainą, kuri būtų išreikšta procentine priemokos dalimi. Galiausiai buvo nustatyta, kad ji turi sudaryti apie 23 % priemokos už toną trejų metų laikotarpiui.

| 59. | Komisija pasirinko siūlomą kiekį kaip veiklos rezultatų rodiklį, tačiau nepatikslino bendrų lygių, kuriuos norėtų pasiekti. Tačiau 2001 m. ji padarė išvadą, kad 1999 m. ir 2000 m. derliams atpirktų kvotų – tik 729 tonų arba 0,20 % garantuojamojo kiekio – skaičius yra per mažas. Todėl ji padidino taikomą kompensaciją iki maždaug 25 %. Saulėje vytinto tabako (V grupė), dėl kurio kilo rinkodaros problemų, atpirkimo kaina per pirmuosius dvejus metus buvo padidinta iki 75 %, o trečiaisiais metais – iki 50 % priemokos. 2002 m. Komisija padarė išvadą, kad nors susidomėjimas buvo daug didesnis nei ankstesniais metais, schemos poveikis vėl nebuvo toks, kaip buvo numatyta – jis ir toliau sudarė tik apie 1 % (3 626 tonos iš 348 844) garantuojamo kiekio. Dabar ji dar daugiau padidino kompensaciją, kuri tam tikrais atvejais gali siekti iki 100 %, prailgino kompensacinį laikotarpį nuo trejų iki penkerių metų ir sudarė tolesnio finansavimo naudojantis Tabako fondu galimybę. 2003 m. buvo atpirktos 7 228 tonos arba 2 % garantuojamojo kiekio. Dėl Komisijos buvo pavėluota pasiekti schemos tikslų, kadangi iš pat pradžių nebuvo nustatytas tinkamas kompensacijos dydis. |
| --- | --- |

59.

Komisija pasirinko siūlomą kiekį kaip veiklos rezultatų rodiklį, tačiau nepatikslino bendrų lygių, kuriuos norėtų pasiekti. Tačiau 2001 m. ji padarė išvadą, kad 1999 m. ir 2000 m. derliams atpirktų kvotų – tik 729 tonų arba 0,20 % garantuojamojo kiekio – skaičius yra per mažas. Todėl ji padidino taikomą kompensaciją iki maždaug 25 %. Saulėje vytinto tabako (V grupė), dėl kurio kilo rinkodaros problemų, atpirkimo kaina per pirmuosius dvejus metus buvo padidinta iki 75 %, o trečiaisiais metais – iki 50 % priemokos. 2002 m. Komisija padarė išvadą, kad nors susidomėjimas buvo daug didesnis nei ankstesniais metais, schemos poveikis vėl nebuvo toks, kaip buvo numatyta – jis ir toliau sudarė tik apie 1 % (3 626 tonos iš 348 844) garantuojamo kiekio. Dabar ji dar daugiau padidino kompensaciją, kuri tam tikrais atvejais gali siekti iki 100 %, prailgino kompensacinį laikotarpį nuo trejų iki penkerių metų ir sudarė tolesnio finansavimo naudojantis Tabako fondu galimybę. 2003 m. buvo atpirktos 7 228 tonos arba 2 % garantuojamojo kiekio. Dėl Komisijos buvo pavėluota pasiekti schemos tikslų, kadangi iš pat pradžių nebuvo nustatytas tinkamas kompensacijos dydis.

Iniciatyva paskatinti alternatyvią veiklą naudojantis struktūriniais fondais buvo nukreipta neteisinga linkme

| 60. | Siekiant paskatinti tabako augintojus apsvarstyti alternatyvios veiklos galimybę 1998 m. tabako BRO reforma pirmą kartą numatė galimybę į kaimo plėtros programas įtraukti priemones, skirtas tabako auginimo regionų pertvarkai, kad galima būtų plėtoti kitą veiklą (16). Audito metu buvo nustatyta, kad Ekstramaduroje (Ispanija) ir Umbrijoje (Italija) patvirtintos tabako priemonės vietoj su pertvarka susijusios veiklos numatė produktyvumo ir rinkodaros tobulinimą. Tuose Graikijos (Aetoloakarnanija, Trakija ir Rytų Makedonija) ir Italijos (Kampanija) regionuose, kuriuose pertvarkai pereinant prie kitos veiklos skirtos pagalbos poreikis didžiausiais, tabakui nebuvo skiriama jokių priemonių. Tai parodė, kad iniciatyva nepasiekė savo tikslų. |
| --- | --- |

60.

Siekiant paskatinti tabako augintojus apsvarstyti alternatyvios veiklos galimybę 1998 m. tabako BRO reforma pirmą kartą numatė galimybę į kaimo plėtros programas įtraukti priemones, skirtas tabako auginimo regionų pertvarkai, kad galima būtų plėtoti kitą veiklą (16). Audito metu buvo nustatyta, kad Ekstramaduroje (Ispanija) ir Umbrijoje (Italija) patvirtintos tabako priemonės vietoj su pertvarka susijusios veiklos numatė produktyvumo ir rinkodaros tobulinimą. Tuose Graikijos (Aetoloakarnanija, Trakija ir Rytų Makedonija) ir Italijos (Kampanija) regionuose, kuriuose pertvarkai pereinant prie kitos veiklos skirtos pagalbos poreikis didžiausiais, tabakui nebuvo skiriama jokių priemonių. Tai parodė, kad iniciatyva nepasiekė savo tikslų.

Su nacionaliniais kvotų rezervais susijusi priemonė nebuvo sėkminga

| 61. | 1998 m. reforma buvo stengiamasi kvotų sistemą padaryti lankstesnę. Buvo palengvintas garantuojamųjų kiekių perkėlimas iš vienos veislių grupės į kitą nacionaliniu lygmeniu bei produkcijos kvotų perdavimas atskiriems augintojams. Kaip kita iniciatyva, buvo sukurta nacionalinių kvotų rezervų sistema, sudaryta iš metinių privalomųjų išskaitymų, atliekamų iš augintojams paskirtų kvotų, siekiančių iki 2 %. Tuo buvo siekiama paskatinti augintojus pereiti prie kitų lauko kultūrų ir (arba) kitų veislių grupių bei pertvarkyti savo valdas. Buvo reikalaujama, kad rezervai būtų paskirstyti esamiems ar naujiems augintojams remiantis objektyviais nacionaliniais kriterijais. |
| --- | --- |

61.

1998 m. reforma buvo stengiamasi kvotų sistemą padaryti lankstesnę. Buvo palengvintas garantuojamųjų kiekių perkėlimas iš vienos veislių grupės į kitą nacionaliniu lygmeniu bei produkcijos kvotų perdavimas atskiriems augintojams. Kaip kita iniciatyva, buvo sukurta nacionalinių kvotų rezervų sistema, sudaryta iš metinių privalomųjų išskaitymų, atliekamų iš augintojams paskirtų kvotų, siekiančių iki 2 %. Tuo buvo siekiama paskatinti augintojus pereiti prie kitų lauko kultūrų ir (arba) kitų veislių grupių bei pertvarkyti savo valdas. Buvo reikalaujama, kad rezervai būtų paskirstyti esamiems ar naujiems augintojams remiantis objektyviais nacionaliniais kriterijais.

| 62. | Prieš priimant naują priemonę augintojai didindavo našumą atlikdami pertvarką, pirkdami kvotas tiesiogiai iš kitų augintojų. Kadangi nacionaliniai kvotų rezervai buvo kuriami privaloma tvarka be jokios finansinės kompensacijos, augintojai buvo nelinkę ir toliau atlikti savo valdų pertvarkos perkant daugiau kvotų. Taip buvo dėl jų praradimų galimybės atliekant metinius išskaitymus ir negaunant kompensacijos. |
| --- | --- |

62.

Prieš priimant naują priemonę augintojai didindavo našumą atlikdami pertvarką, pirkdami kvotas tiesiogiai iš kitų augintojų. Kadangi nacionaliniai kvotų rezervai buvo kuriami privaloma tvarka be jokios finansinės kompensacijos, augintojai buvo nelinkę ir toliau atlikti savo valdų pertvarkos perkant daugiau kvotų. Taip buvo dėl jų praradimų galimybės atliekant metinius išskaitymus ir negaunant kompensacijos.

| 63. | Komisija nustatė, kad nepaisant įvairių priemonių, dauguma augintojų vis dar neturėjo pakankamai kvotų, kad galėtų užtikrinti savo valdų išlaikymą. Vykdomi šių kvotų sumažinimai siekiant sukurti nacionalinius rezervus pablogino situaciją. Be to, asignavimų iš nacionalinio rezervo lygis taip pat buvo nepakankamas, kad galima būtų užtikrinti naujų augintojų perspektyvumą. 2001 m. Komisija pripažino, kad tokios tvarkos taikymas nacionaliniu lygmeniu pasirodė besąs netinkamas tikslams pasiekti ir pasiūlė šią priemonę panaikinti. Tačiau nepaisant akivaizdžios priemonės nesėkmės, Taryba atmetė jos panaikinimo idėją ir nusprendė suteikti galimybę pačioms valstybėms narėms nuspręsti. Šiuo metu sistemą naudoja tik Austrija, Belgija ir Portugalija. |
| --- | --- |

63.

Komisija nustatė, kad nepaisant įvairių priemonių, dauguma augintojų vis dar neturėjo pakankamai kvotų, kad galėtų užtikrinti savo valdų išlaikymą. Vykdomi šių kvotų sumažinimai siekiant sukurti nacionalinius rezervus pablogino situaciją. Be to, asignavimų iš nacionalinio rezervo lygis taip pat buvo nepakankamas, kad galima būtų užtikrinti naujų augintojų perspektyvumą. 2001 m. Komisija pripažino, kad tokios tvarkos taikymas nacionaliniu lygmeniu pasirodė besąs netinkamas tikslams pasiekti ir pasiūlė šią priemonę panaikinti. Tačiau nepaisant akivaizdžios priemonės nesėkmės, Taryba atmetė jos panaikinimo idėją ir nusprendė suteikti galimybę pačioms valstybėms narėms nuspręsti. Šiuo metu sistemą naudoja tik Austrija, Belgija ir Portugalija.

Valstybės narės auginimo sutarčių aukcionų schemos nenaudojo

| 64. | Siekdama pagerinti konkurencingumą, kuris, kaip pripažinta, buvo nepakankamas, bei užtikrinti, kad sutarčių kainos atspindėtų rinkos sąlygas, Komisija valstybėms narėms įdiegė neprivalomą auginimo sutarčių aukcionų schemą. Ji suteikė galimybę augintojams siūlyti savo galiojančias auginimo sutartis pirminio perdirbimo rinkai, kad gautų kaip galima geresnę kainą, kuri turi būti bent 10 % didesnė, kad tenkintų nustatytus reikalavimus. Pagal šią priemonę į auginimo sutartis turi būti įtrauktos augintojams turimos sumokėti kainos; sutartys turi būti sudarytos prieš išauginant tabaką, o tai gali užtrukti iki metų prieš jį pristatant. Pirminiai perdirbėjai dažniausiai yra atsargūs nustatydami kainas, o į sutartis dažnai įtraukiamos nuostatos dėl papildomų, kartais kiekybiškai neišreikštų mokėjimų pristačius prekę. Tačiau pagal aukcionų schemą, numatančią išsamias ir galutines mokėjimo sąlygas, kurios turi būti nustatytos gerokai iš anksto, negalima laikytis tokio atsargumo požiūrio. |
| --- | --- |

64.

Siekdama pagerinti konkurencingumą, kuris, kaip pripažinta, buvo nepakankamas, bei užtikrinti, kad sutarčių kainos atspindėtų rinkos sąlygas, Komisija valstybėms narėms įdiegė neprivalomą auginimo sutarčių aukcionų schemą. Ji suteikė galimybę augintojams siūlyti savo galiojančias auginimo sutartis pirminio perdirbimo rinkai, kad gautų kaip galima geresnę kainą, kuri turi būti bent 10 % didesnė, kad tenkintų nustatytus reikalavimus. Pagal šią priemonę į auginimo sutartis turi būti įtrauktos augintojams turimos sumokėti kainos; sutartys turi būti sudarytos prieš išauginant tabaką, o tai gali užtrukti iki metų prieš jį pristatant. Pirminiai perdirbėjai dažniausiai yra atsargūs nustatydami kainas, o į sutartis dažnai įtraukiamos nuostatos dėl papildomų, kartais kiekybiškai neišreikštų mokėjimų pristačius prekę. Tačiau pagal aukcionų schemą, numatančią išsamias ir galutines mokėjimo sąlygas, kurios turi būti nustatytos gerokai iš anksto, negalima laikytis tokio atsargumo požiūrio.

| 65. | Priemonė sektoriaus mastu nebuvo populiari ir dar nė viena valstybė narė nėra ja pasinaudojusi. Todėl priemonės tikslas nebuvo pasiektas. |
| --- | --- |

65.

Priemonė sektoriaus mastu nebuvo populiari ir dar nė viena valstybė narė nėra ja pasinaudojusi. Todėl priemonės tikslas nebuvo pasiektas.

Nepavyko supaprastinti valdymo

| 66. | Tam, kad būtų supaprastintas valdymas, po 1998 m. reformos metinį produkcijos kvotų paskirstymą pavieniams augintojams pakeitė kas trejus metus atliekamas produkcijos kvotų paskirstymas augintojų grupėms ir pavieniams augintojams. Tačiau sukūrus nacionalinį kvotų rezervą vykdant metinius išskaitymus iš augintojų kvotų, reikėjo kasmet atlikti kvotų pakeitimus ir išduoti naujausiais duomenimis papildytas kvotos pažymas. Atlikę patikrinimus valstybėse narėse Audito Rūmai nustatė, kad iš tikrųjų nacionalinių institucijų darbo krūvis padidėjo lyginant su prieš reformą buvusia situacija. |
| --- | --- |

66.

Tam, kad būtų supaprastintas valdymas, po 1998 m. reformos metinį produkcijos kvotų paskirstymą pavieniams augintojams pakeitė kas trejus metus atliekamas produkcijos kvotų paskirstymas augintojų grupėms ir pavieniams augintojams. Tačiau sukūrus nacionalinį kvotų rezervą vykdant metinius išskaitymus iš augintojų kvotų, reikėjo kasmet atlikti kvotų pakeitimus ir išduoti naujausiais duomenimis papildytas kvotos pažymas. Atlikę patikrinimus valstybėse narėse Audito Rūmai nustatė, kad iš tikrųjų nacionalinių institucijų darbo krūvis padidėjo lyginant su prieš reformą buvusia situacija.

Netinkami susitarimai dėl kainų

| 67. | EB sutarties 81 straipsnyje išdėstyti konkurencingumo išlaikymo principai. Apskritai, joje draudžiami visi įmonių susitarimai ir suderinti veiksmai, kurių tikslas ar padarinys yra konkurencijos trukdymas, ribojimas arba iškraipymas bendrojoje rinkoje. 2003 m. rugsėjo mėn. Teisingumo Teismas patvirtino, kad „efektyvios konkurencijos išlaikymas žemės ūkio produktų rinkoje yra vienas BŽŪP tikslų“ (17). Taigi rinka turėtų užtikrinti, kad augintojų gautos kainos atspindėtų normalų konkurencingumą. |
| --- | --- |

67.

EB sutarties 81 straipsnyje išdėstyti konkurencingumo išlaikymo principai. Apskritai, joje draudžiami visi įmonių susitarimai ir suderinti veiksmai, kurių tikslas ar padarinys yra konkurencijos trukdymas, ribojimas arba iškraipymas bendrojoje rinkoje. 2003 m. rugsėjo mėn. Teisingumo Teismas patvirtino, kad „efektyvios konkurencijos išlaikymas žemės ūkio produktų rinkoje yra vienas BŽŪP tikslų“ (17). Taigi rinka turėtų užtikrinti, kad augintojų gautos kainos atspindėtų normalų konkurencingumą.

| 68. | Pagrindinėse tabaką auginančiose valstybėse narėse Audito Rūmai rado dokumentų, kurie, jų nuomone, yra netinkami pirminių perdirbėjų ir (arba) augintojų organizacijų susitarimai dėl kainų. Išnagrinėtuose susitarimuose buvo įrašyta aukščiausia kainos riba, kuri yra nesuderinama su Sutarties nuostatomis, kadangi tai apriboja konkurenciją. |
| --- | --- |

68.

Pagrindinėse tabaką auginančiose valstybėse narėse Audito Rūmai rado dokumentų, kurie, jų nuomone, yra netinkami pirminių perdirbėjų ir (arba) augintojų organizacijų susitarimai dėl kainų. Išnagrinėtuose susitarimuose buvo įrašyta aukščiausia kainos riba, kuri yra nesuderinama su Sutarties nuostatomis, kadangi tai apriboja konkurenciją.

| 69. | Pavyzdžiui, Ispanijoje, be to, kad egzistuoja susitarimai dėl kainų, nacionalinės institucijos patvirtino Audito Rūmams, kad žlugus valstybės monopoliui pirminiai perdirbėjai dabar su augintojais sudaro sutartis, kurios atitinka jų gamybos pajėgumus. Audito Rūmai daro išvadą, kad augintojų grupių ir pirminių perdirbėjų sutartiniai santykiai nustatomi pagal perdirbėjų gamybos pajėgumus, o ne remiantis kainų konkurencija. |
| --- | --- |

69.

Pavyzdžiui, Ispanijoje, be to, kad egzistuoja susitarimai dėl kainų, nacionalinės institucijos patvirtino Audito Rūmams, kad žlugus valstybės monopoliui pirminiai perdirbėjai dabar su augintojais sudaro sutartis, kurios atitinka jų gamybos pajėgumus. Audito Rūmai daro išvadą, kad augintojų grupių ir pirminių perdirbėjų sutartiniai santykiai nustatomi pagal perdirbėjų gamybos pajėgumus, o ne remiantis kainų konkurencija.

| 70. | Italijoje augintojai ir pirminiai perdirbėjai tradiciškai buvo glaudžiai susiję. Audito Rūmai nustatė, kad buvo sudarytas trejų metų visuotinis augintojų organizacijų ir pirminių perdirbėjų asociacijų susitarimas dėl kainų, sudarantis apie 85 % žaliavinio tabako produkcijos. Šiuose susitarimuose kainos yra nustatomos susijusioms šalims laisvai nekonkuruojant. Graikijoje nacionalinės institucijos, augintojų organizacijos ir pirminių perdirbėjų asociacijos informavo Audito Rūmus ir Komisiją apie kolektyvinių susitarimų, susijusių su auginimo sutarčių kainų sąlygomis, apimančiomis visą pramonę, egzistavimą. |
| --- | --- |

70.

Italijoje augintojai ir pirminiai perdirbėjai tradiciškai buvo glaudžiai susiję. Audito Rūmai nustatė, kad buvo sudarytas trejų metų visuotinis augintojų organizacijų ir pirminių perdirbėjų asociacijų susitarimas dėl kainų, sudarantis apie 85 % žaliavinio tabako produkcijos. Šiuose susitarimuose kainos yra nustatomos susijusioms šalims laisvai nekonkuruojant. Graikijoje nacionalinės institucijos, augintojų organizacijos ir pirminių perdirbėjų asociacijos informavo Audito Rūmus ir Komisiją apie kolektyvinių susitarimų, susijusių su auginimo sutarčių kainų sąlygomis, apimančiomis visą pramonę, egzistavimą.

| 71. | Pirmiau nurodyti veiksmai apriboja arba blogiausiu atveju panaikina kainų konkurenciją. Audito Rūmai pranešė Komisijai apie su tokiais susitarimais susijusius nustatytus faktus. Konkurencijos generalinis direktoratas tiria visus šiuos atvejus. |
| --- | --- |

71.

Pirmiau nurodyti veiksmai apriboja arba blogiausiu atveju panaikina kainų konkurenciją. Audito Rūmai pranešė Komisijai apie su tokiais susitarimais susijusius nustatytus faktus. Konkurencijos generalinis direktoratas tiria visus šiuos atvejus.

Kontrolės sugriežtinimo procedūros nebuvo efektyvios

| 72. | Valstybių narių turimos atlikti patikros yra skirtos užtikrinti, kad BRO tikslai būtų pasiekti ir kad išlaidos būtų atliktos laikantis norminių teisės aktų. Tam, kad būtų išspręstas Komisijos anksčiau nustatytų trūkumų patvirtinant sąskaitas, visų pirma Graikijoje ir Italijoje, klausimas, po reformos buvo nustatytos naujos procedūros patikroms sugriežtinti. Buvo įvestas išankstinio pirminio perdirbimo įmonių patvirtinimo reikalavimas siekiant užtikrinti, kad jos būtų finansiškai patikimos ir tikrai vykdytų pirminį perdirbimą, tokiu būdu atmetant spekuliacinius tarpininkų sandorius, darančius žalą augintojų pajamoms. Taip pat buvo įvesta specialiojo plotų, kuriuos augintojai deklaravo kaip plotus, apsodintus tabaku pagal veislę ir pasėlius, patikrinimo procedūra, kad būtų užtikrinta, jog pareiškėjai patys išaugino tabaką, už kurį buvo prašyta pagalbos. Ištyrus, kaip įgyvendinamos šios procedūros ir atliekamos kitos pagal BRO reikalingos patikros, buvo nustatyti toliau aprašyti trūkumai. |
| --- | --- |

72.

Valstybių narių turimos atlikti patikros yra skirtos užtikrinti, kad BRO tikslai būtų pasiekti ir kad išlaidos būtų atliktos laikantis norminių teisės aktų. Tam, kad būtų išspręstas Komisijos anksčiau nustatytų trūkumų patvirtinant sąskaitas, visų pirma Graikijoje ir Italijoje, klausimas, po reformos buvo nustatytos naujos procedūros patikroms sugriežtinti. Buvo įvestas išankstinio pirminio perdirbimo įmonių patvirtinimo reikalavimas siekiant užtikrinti, kad jos būtų finansiškai patikimos ir tikrai vykdytų pirminį perdirbimą, tokiu būdu atmetant spekuliacinius tarpininkų sandorius, darančius žalą augintojų pajamoms. Taip pat buvo įvesta specialiojo plotų, kuriuos augintojai deklaravo kaip plotus, apsodintus tabaku pagal veislę ir pasėlius, patikrinimo procedūra, kad būtų užtikrinta, jog pareiškėjai patys išaugino tabaką, už kurį buvo prašyta pagalbos. Ištyrus, kaip įgyvendinamos šios procedūros ir atliekamos kitos pagal BRO reikalingos patikros, buvo nustatyti toliau aprašyti trūkumai.

Nebuvo laikomasi teisės aktų reikalavimų

| 73. | 5 priede pateikiama atvejų, kuomet nebuvo atliekamos pagal teisės aktus būtinos patikros, kuriuos Audito Rūmai nustatė atlikę auditą penkiose aplankytose valstybėse narėse, santrauka. Pagrindiniai nustatyti faktai išdėstyti toliau – daroma dalinė nuoroda į priedo skiltis:






  a) | Už patikrų atlikimą atsakingos institucijos nevisuomet buvo pakankamai nepriklausomos, kad užtikrintų patikimus rezultatus. Graikijoje iki 2001 m. nacionalinė už tabako augintojų konsultavimą atsakinga institucija taip pat buvo atsakinga už pagal BRO būtinas kontrolės funkcijas, susijusias su augintojais ir pirminiais perdirbėjais. Dėl to kilo interesų konfliktas ir nepakankamo nepriklausomumo atliekant kontrolės institucijos funkcijas klausimas. Nors Komisija nustatė problemą 1994 m., tik 2002 m. buvo rimtai atsižvelgta į riziką ir atsakomybė už kontrolės atlikimą buvo perduota kitai institucijai. Italijoje už patikrų atlikimą atsakingos institucijos ir toliau atlieka šį darbą būdamos ir augintojų konsultantėmis (1 skiltis). |
| --- | --- | --- |

73.

5 priede pateikiama atvejų, kuomet nebuvo atliekamos pagal teisės aktus būtinos patikros, kuriuos Audito Rūmai nustatė atlikę auditą penkiose aplankytose valstybėse narėse, santrauka. Pagrindiniai nustatyti faktai išdėstyti toliau – daroma dalinė nuoroda į priedo skiltis:

a)

Už patikrų atlikimą atsakingos institucijos nevisuomet buvo pakankamai nepriklausomos, kad užtikrintų patikimus rezultatus. Graikijoje iki 2001 m. nacionalinė už tabako augintojų konsultavimą atsakinga institucija taip pat buvo atsakinga už pagal BRO būtinas kontrolės funkcijas, susijusias su augintojais ir pirminiais perdirbėjais. Dėl to kilo interesų konfliktas ir nepakankamo nepriklausomumo atliekant kontrolės institucijos funkcijas klausimas. Nors Komisija nustatė problemą 1994 m., tik 2002 m. buvo rimtai atsižvelgta į riziką ir atsakomybė už kontrolės atlikimą buvo perduota kitai institucijai. Italijoje už patikrų atlikimą atsakingos institucijos ir toliau atlieka šį darbą būdamos ir augintojų konsultantėmis (1 skiltis).

| b) | Administracinės kryžminės tabako ryšulių patikros, kad būtų užkirstas kelias pagalbos mokėjimui už tą patį derlių dukart, arba nebuvo atliekamos, arba jų rezultatai nebuvo patikimi (2 skiltis). Be to, buvo nustatyta, kad privalomos pavienių augintojų apsodintų plotų patikros nebuvo atliktos Graikijoje (3.2. skiltis), dėl to Bendrijai kyla pavojus, kad gali būti prašoma tabako auginimui skirtos pagalbos, o taip pat pagal plotus skaičiuojamos pagalbos už kitas kultūras (melagingos paraiškos pagalbai gauti). Graikijoje ir Italijoje buvo nustatyti kiti atvejai (4 skiltis), kai priešingai 1997 m. Teisingumo Teismo nutarimui, tabako ryšulių patikros vietoje buvo atliktos po to, kai tabako derlius buvo nuimtas (18), taigi jos buvo neveiksmingos. |
| --- | --- |

b)

Administracinės kryžminės tabako ryšulių patikros, kad būtų užkirstas kelias pagalbos mokėjimui už tą patį derlių dukart, arba nebuvo atliekamos, arba jų rezultatai nebuvo patikimi (2 skiltis). Be to, buvo nustatyta, kad privalomos pavienių augintojų apsodintų plotų patikros nebuvo atliktos Graikijoje (3.2. skiltis), dėl to Bendrijai kyla pavojus, kad gali būti prašoma tabako auginimui skirtos pagalbos, o taip pat pagal plotus skaičiuojamos pagalbos už kitas kultūras (melagingos paraiškos pagalbai gauti). Graikijoje ir Italijoje buvo nustatyti kiti atvejai (4 skiltis), kai priešingai 1997 m. Teisingumo Teismo nutarimui, tabako ryšulių patikros vietoje buvo atliktos po to, kai tabako derlius buvo nuimtas (18), taigi jos buvo neveiksmingos.

| c) | Patikros pirminių perdirbėjų lygmenyje, kad būtų užtikrinta, jog tabakui būtų taikomos priežiūros procedūros jo neperdirbus buvo arba visai neatliktos, atliktos nesilaikant teisės aktų, arba nepakankamai patvirtintos dokumentais (7 ir 8 skiltys). Todėl nebuvo tinkamo pagrindo tvirtinti, kad pagalba nebuvo mokama daugiau kaip vieną kartą pateiktam žaliaviniam tabakui arba iš trečiųjų šalių importuotam tabakui, kuris neatitinka reikalavimų pagalbai gauti. |
| --- | --- |

c)

Patikros pirminių perdirbėjų lygmenyje, kad būtų užtikrinta, jog tabakui būtų taikomos priežiūros procedūros jo neperdirbus buvo arba visai neatliktos, atliktos nesilaikant teisės aktų, arba nepakankamai patvirtintos dokumentais (7 ir 8 skiltys). Todėl nebuvo tinkamo pagrindo tvirtinti, kad pagalba nebuvo mokama daugiau kaip vieną kartą pateiktam žaliaviniam tabakui arba iš trečiųjų šalių importuotam tabakui, kuris neatitinka reikalavimų pagalbai gauti.

| d) | Kai kurios augintojų organizacijos nesilaikė pripažinimo sąlygų, kurios turi būti nustatytos anksčiau nei būtinos sąlygos specialiajai pagalbai gauti, naudojo pagalbą netinkamiems tikslams arba nesugebėjo pasiekti papildomumo, nes specialioji pagalba buvo naudojama esamoms administracinėms priemonėms, o ne naujai veiklai finansuoti (9, 10, 12, 13 skiltys). |
| --- | --- |

d)

Kai kurios augintojų organizacijos nesilaikė pripažinimo sąlygų, kurios turi būti nustatytos anksčiau nei būtinos sąlygos specialiajai pagalbai gauti, naudojo pagalbą netinkamiems tikslams arba nesugebėjo pasiekti papildomumo, nes specialioji pagalba buvo naudojama esamoms administracinėms priemonėms, o ne naujai veiklai finansuoti (9, 10, 12, 13 skiltys).

| e) | Buvo nesilaikoma draudimo augintojų grupėms atlikti pirminį perdirbimą. Tai – specifinis 1993 m. reglamentuose nustatytas reikalavimas siekiant užkirsti kelią konkurencijos iškraipymui ir stebėti sunkumus (11 skiltis). |
| --- | --- |

e)

Buvo nesilaikoma draudimo augintojų grupėms atlikti pirminį perdirbimą. Tai – specifinis 1993 m. reglamentuose nustatytas reikalavimas siekiant užkirsti kelią konkurencijos iškraipymui ir stebėti sunkumus (11 skiltis).

| f) | Buvo suteiktos priemokos ir specialioji pagalba auginimo sutartims, sudarytoms pasibaigus nustatytam terminui arba toms, kuriose nebuvo pateikta būtina informacija, kad tabakui galima būtų suteikti pagalbą (14 ir 15 skiltys). |
| --- | --- |

f)

Buvo suteiktos priemokos ir specialioji pagalba auginimo sutartims, sudarytoms pasibaigus nustatytam terminui arba toms, kuriose nebuvo pateikta būtina informacija, kad tabakui galima būtų suteikti pagalbą (14 ir 15 skiltys).

| 74. | Audito Rūmai pažymi, kad iki 2004 m. birželio mėn. Komisija nebuvo baigusi savo darbo ir nenurodė imtis finansinių klaidų taisymo, kur buvo būtina (Ispanija, Graikija, Italija). |
| --- | --- |

74.

Audito Rūmai pažymi, kad iki 2004 m. birželio mėn. Komisija nebuvo baigusi savo darbo ir nenurodė imtis finansinių klaidų taisymo, kur buvo būtina (Ispanija, Graikija, Italija).

BRO STEBĖSENA IR ĮVERTINIMAS PO REFORMOS

Stebėsena

Komisijos patikrų tikrinimas

| 75. | Audito Rūmai išnagrinėjo su tabakui skirta pagalba susijusį darbą sąskaitų patvirtinimo procedūros, pagal kurią Komisija turi atlikti patikras, kad įsitikintų, jog valstybės narės teisingai interpretavo ir taikė su pagalbos schemomis susijusius reglamentus, kontekste (19). Žemės ūkio generalinio direktorato audito direktoratas po 1998 m. reformos atliko su tabaku susijusius kontrolės vizitus keturiose valstybėse narėse, kurie aprėpė 6 priede nurodytas pagrindines kontroles priemones. |
| --- | --- |

75.

Audito Rūmai išnagrinėjo su tabakui skirta pagalba susijusį darbą sąskaitų patvirtinimo procedūros, pagal kurią Komisija turi atlikti patikras, kad įsitikintų, jog valstybės narės teisingai interpretavo ir taikė su pagalbos schemomis susijusius reglamentus, kontekste (19). Žemės ūkio generalinio direktorato audito direktoratas po 1998 m. reformos atliko su tabaku susijusius kontrolės vizitus keturiose valstybėse narėse, kurie aprėpė 6 priede nurodytas pagrindines kontroles priemones.

| 76. | Tačiau Audito Rūmų manymu, remiantis Komisijos pateiktomis gairėmis dėl finansinių pasekmių apskaičiavimo, rengiant su EŽŪOGF Garantijų skyriaus sąskaitų patvirtinimu susijusius sprendimus, daug kitų kontrolės priemonių turėjo būti laikomos ir klasifikuojamos kaip „pagrindinės kontrolės priemonės“ (žr. 7 priedą). Šios pagrindinės kontrolės priemonės turėtų būti išnagrinėtos audito sąskaitų patvirtinimo metu, kad būtų galima turėti tinkamą pagrindą tvirtinti, jog sąskaitos yra teisingos. |
| --- | --- |

76.

Tačiau Audito Rūmų manymu, remiantis Komisijos pateiktomis gairėmis dėl finansinių pasekmių apskaičiavimo, rengiant su EŽŪOGF Garantijų skyriaus sąskaitų patvirtinimu susijusius sprendimus, daug kitų kontrolės priemonių turėjo būti laikomos ir klasifikuojamos kaip „pagrindinės kontrolės priemonės“ (žr. 7 priedą). Šios pagrindinės kontrolės priemonės turėtų būti išnagrinėtos audito sąskaitų patvirtinimo metu, kad būtų galima turėti tinkamą pagrindą tvirtinti, jog sąskaitos yra teisingos.

| 77. | Pagal valstybių narių turimas taikyti išsamias taisykles jos turi patikrinti tabako, kuriam prašoma pagalbos priemokos, drėgmės kiekį. Tai yra būtina siekiant patikrinti tabako veislėms leidžiamus turėti kiekius ir apskaičiuoti tabako, kuriam galima prašyti pagalbos, svorį. Audito Rūmų atliktas dokumentų auditas Graikijoje parodė, kad 1999–2001 m. derliams skirti drėgmės kiekio testai nebuvo atlikti pagal teisės aktų nuostatas bei nebuvo atliktas svorio sureguliavimas. Atlikus tolesnius Audito Rūmų tyrimus buvo nustatyta, kad teisingos patikros nebuvo atliekamos nuo 1993 m. Tai gali paaiškinti faktą, kodėl Komisijai atlikus patikras nebuvo nustatyta ši problema. Žemės ūkio generalinio direktorato audito direktoratas buvo skirtingų šaltinių apie tai informuotas, bet buvo nuspręsta neatlikti finansinių klaidų taisymo, nors teisės aktų buvo sistemingai nesilaikoma. Jei būtų buvę nustatyta, kad jis turi būti atliktas, korekcijos dydis būtų buvęs 2 – 10 % (20), kuris būtų taikomas visoms tuo laikotarpiu pateiktoms paraiškoms pagalbai gauti. |
| --- | --- |

77.

Pagal valstybių narių turimas taikyti išsamias taisykles jos turi patikrinti tabako, kuriam prašoma pagalbos priemokos, drėgmės kiekį. Tai yra būtina siekiant patikrinti tabako veislėms leidžiamus turėti kiekius ir apskaičiuoti tabako, kuriam galima prašyti pagalbos, svorį. Audito Rūmų atliktas dokumentų auditas Graikijoje parodė, kad 1999–2001 m. derliams skirti drėgmės kiekio testai nebuvo atlikti pagal teisės aktų nuostatas bei nebuvo atliktas svorio sureguliavimas. Atlikus tolesnius Audito Rūmų tyrimus buvo nustatyta, kad teisingos patikros nebuvo atliekamos nuo 1993 m. Tai gali paaiškinti faktą, kodėl Komisijai atlikus patikras nebuvo nustatyta ši problema. Žemės ūkio generalinio direktorato audito direktoratas buvo skirtingų šaltinių apie tai informuotas, bet buvo nuspręsta neatlikti finansinių klaidų taisymo, nors teisės aktų buvo sistemingai nesilaikoma. Jei būtų buvę nustatyta, kad jis turi būti atliktas, korekcijos dydis būtų buvęs 2 – 10 % (20), kuris būtų taikomas visoms tuo laikotarpiu pateiktoms paraiškoms pagalbai gauti.

| 78. | 1998 m. reformos pasiūlymų kontekste Komisija pasiūlė atsisakyti kontrolės reikalavimo, remiantis tuo, kad ji buvo netiksli ir sudėtinga. Tačiau galiausiai Tarybai patvirtinus reformas buvo išlaikytas ir sustiprintas reikalavimas atlikti šį testą. 2000 m. Komisija išreiškė savo ketinimą ir toliau vykdyti klaidų taisymą, kai nesilaikoma teisės aktų, bet taikant tai tik būsimiems tokio nesilaikymo atvejams. Audito Rūmai pažymi: kadangi EŽŪOGF klausimas nuo 1997 m. lieka atviras, šiems metams dar galima imtis korekcinių veiksmų. |
| --- | --- |

78.

1998 m. reformos pasiūlymų kontekste Komisija pasiūlė atsisakyti kontrolės reikalavimo, remiantis tuo, kad ji buvo netiksli ir sudėtinga. Tačiau galiausiai Tarybai patvirtinus reformas buvo išlaikytas ir sustiprintas reikalavimas atlikti šį testą. 2000 m. Komisija išreiškė savo ketinimą ir toliau vykdyti klaidų taisymą, kai nesilaikoma teisės aktų, bet taikant tai tik būsimiems tokio nesilaikymo atvejams. Audito Rūmai pažymi: kadangi EŽŪOGF klausimas nuo 1997 m. lieka atviras, šiems metams dar galima imtis korekcinių veiksmų.

Netinkamas tikrinimas biudžetinės procedūros metu

| 79. | Pagal Finansinio reglamento nuostatas metinė biudžetinė procedūra turėtų užtikrinti, kad „prieš mobilizuojant Bendrijos išteklius būtų atliktas įvertinimas siekiant užtikrinti, jog gaunama nauda yra proporcinga panaudotiems ištekliams“. Be to, reikalaujama, kad visos vykdomos operacijos „būtų reguliariai tikrinamos“, kad būtų patvirtintas tolesnis jų pagrindimas. |
| --- | --- |

79.

Pagal Finansinio reglamento nuostatas metinė biudžetinė procedūra turėtų užtikrinti, kad „prieš mobilizuojant Bendrijos išteklius būtų atliktas įvertinimas siekiant užtikrinti, jog gaunama nauda yra proporcinga panaudotiems ištekliams“. Be to, reikalaujama, kad visos vykdomos operacijos „būtų reguliariai tikrinamos“, kad būtų patvirtintas tolesnis jų pagrindimas.

| 80. | Išnagrinėjus nuo 1999–2002 m. (21) Komisijos pateikiamus tabakui skirtus biudžeto pasiūlymus buvo nustatyta, kad jie yra pasikartojantys ir kad juose nėra pateiktų su pirmiau išdėstytomis pastabomis susijusio kritiško įvertinimo. |
| --- | --- |

80.

Išnagrinėjus nuo 1999–2002 m. (21) Komisijos pateikiamus tabakui skirtus biudžeto pasiūlymus buvo nustatyta, kad jie yra pasikartojantys ir kad juose nėra pateiktų su pirmiau išdėstytomis pastabomis susijusio kritiško įvertinimo.

Valstybės narės ir Komisija nepateikė pakankamai informacijos

| 81. | Tam, kad užtikrintų rezultatyvią ir efektyvią rinkos stebėseną, Komisijai reikia tinkamos, tikslios, išsamios, laiku pateikiamos bei objektyvios informacijos. Tai yra svarbu ne tik joms kaip valdytojoms nustatyti, ar reikia atlikti priemonių pakeitimus, bet taip pat išsiaiškinti, ar būtina, kad jos paskelbtų informaciją, kuria naudotųsi suinteresuotosios šalys. To nebuvo pasiekta, kaip paaiškinta toliau. |
| --- | --- |

81.

Tam, kad užtikrintų rezultatyvią ir efektyvią rinkos stebėseną, Komisijai reikia tinkamos, tikslios, išsamios, laiku pateikiamos bei objektyvios informacijos. Tai yra svarbu ne tik joms kaip valdytojoms nustatyti, ar reikia atlikti priemonių pakeitimus, bet taip pat išsiaiškinti, ar būtina, kad jos paskelbtų informaciją, kuria naudotųsi suinteresuotosios šalys. To nebuvo pasiekta, kaip paaiškinta toliau.

| 82. | Pagal su BRO susijusių reglamentų nuostatas (22) valstybės narės privalo pateikti duomenis apie auginimo vietoves, sutarčių skaičių, kiekius, augintojus ir pirminius perdirbėjus, o taip pat apskaičiuotą ir tikrą produkciją, kad Komisija galėtų stebėti tabako rinką. Teisės aktų laikymasis iš esmės buvo patenkinamas. Valstybės narės taip pat turi pateikti informaciją apie auginimo sutartis, kiek tai susiję su kainomis, pirminiais perdirbėjais, augintojais, kvotomis ir susijusiais plotais. Nuėmus derlių taip pat turi būti pateikti papildomi duomenys apie tabako pristatymą, pardavimus ir atsargas. Kai dėl 1999 m. derliaus, tik Vokietija, mažo masto tabako augintoja, laiku pateikė informaciją. Kiek tai susiję su 2000 m. derliumi, visos valstybės narės pateikė informaciją, išskyrus Italiją. Su 2001 m. ir 2002 m. derliumi susijusi situacija pablogėjo – atitinkamai tik trys ir keturios valstybės narės laiku pateikė informaciją. |
| --- | --- |

82.

Pagal su BRO susijusių reglamentų nuostatas (22) valstybės narės privalo pateikti duomenis apie auginimo vietoves, sutarčių skaičių, kiekius, augintojus ir pirminius perdirbėjus, o taip pat apskaičiuotą ir tikrą produkciją, kad Komisija galėtų stebėti tabako rinką. Teisės aktų laikymasis iš esmės buvo patenkinamas. Valstybės narės taip pat turi pateikti informaciją apie auginimo sutartis, kiek tai susiję su kainomis, pirminiais perdirbėjais, augintojais, kvotomis ir susijusiais plotais. Nuėmus derlių taip pat turi būti pateikti papildomi duomenys apie tabako pristatymą, pardavimus ir atsargas. Kai dėl 1999 m. derliaus, tik Vokietija, mažo masto tabako augintoja, laiku pateikė informaciją. Kiek tai susiję su 2000 m. derliumi, visos valstybės narės pateikė informaciją, išskyrus Italiją. Su 2001 m. ir 2002 m. derliumi susijusi situacija pablogėjo – atitinkamai tik trys ir keturios valstybės narės laiku pateikė informaciją.

| 83. | Komisija privalo laiku paskelbti naujausiais duomenimis papildytus patvirtintų pirminio perdirbimo įmonių, kurioms suteikiama teisė pasirašyti auginimo sutartis, sąrašus (23). Tyrimas parodė, kad Komisija paskelbė tokius sąrašus tik pasibaigus sutarčių pasirašymo terminui, o tai augintojams ir augintojų organizacijoms sukėlė riziką, kad šie pasirašys sutartis su nepatvirtintais pirminiais perdirbėjais ir taip praras teisę gauti pagalbą. |
| --- | --- |

83.

Komisija privalo laiku paskelbti naujausiais duomenimis papildytus patvirtintų pirminio perdirbimo įmonių, kurioms suteikiama teisė pasirašyti auginimo sutartis, sąrašus (23). Tyrimas parodė, kad Komisija paskelbė tokius sąrašus tik pasibaigus sutarčių pasirašymo terminui, o tai augintojams ir augintojų organizacijoms sukėlė riziką, kad šie pasirašys sutartis su nepatvirtintais pirminiais perdirbėjais ir taip praras teisę gauti pagalbą.

| 84. | Pagal 1998 m. reformą Komisija iki 2002 m. balandžio 1 d. Europos Parlamentui ir Tarybai turėjo pateikti ataskaitą dėl žaliavinio tabako BRO funkcionavimą. Komisija, manydama, kad informacija, kurią ji paprašė suteikti, yra nepakankama, kad būtų parengta turima pateikti ataskaita, paprašė valstybių narių pateikti papildomos informacijos. Ji atliko papildomą darbą, kad pateiktų būtiną faktinę informaciją, kuri buvo apdorota ir pateikta 2002 m. lapkričio mėn. Parlamentui ir Tarybai skirtoje ataskaitoje (24). |
| --- | --- |

84.

Pagal 1998 m. reformą Komisija iki 2002 m. balandžio 1 d. Europos Parlamentui ir Tarybai turėjo pateikti ataskaitą dėl žaliavinio tabako BRO funkcionavimą. Komisija, manydama, kad informacija, kurią ji paprašė suteikti, yra nepakankama, kad būtų parengta turima pateikti ataskaita, paprašė valstybių narių pateikti papildomos informacijos. Ji atliko papildomą darbą, kad pateiktų būtiną faktinę informaciją, kuri buvo apdorota ir pateikta 2002 m. lapkričio mėn. Parlamentui ir Tarybai skirtoje ataskaitoje (24).

Išorės įvertinimu nustatyta, kad BRO nepasiekė numatytų tikslų

| 85. | Komisija pasamdė išorės konsultantus, kad šie pateiktų 1993–2001 m. rinkos analizę (įvertinimą). Jų ataskaita buvo paskelbta 2003 m. spalio mėn. (25), o jų nustatyti faktai yra panašūs į Audito Rūmų išvadas. Šioje ataskaitoje buvo pateiktas detalus įvertinimas, o taip pat išsamus BRO poveikio įvertinimas. |
| --- | --- |

85.

Komisija pasamdė išorės konsultantus, kad šie pateiktų 1993–2001 m. rinkos analizę (įvertinimą). Jų ataskaita buvo paskelbta 2003 m. spalio mėn. (25), o jų nustatyti faktai yra panašūs į Audito Rūmų išvadas. Šioje ataskaitoje buvo pateiktas detalus įvertinimas, o taip pat išsamus BRO poveikio įvertinimas.

| 86. | Ataskaitoje buvo padaryta išvada, kad:






  a) | dėl to, kad trūko patikimos informacijos, buvo neįmanoma kiekybiškai įvertinti BRO poveikio pasiūlos ir paklausos balansui; |
| --- | --- | --- |

86.

Ataskaitoje buvo padaryta išvada, kad:

a)

dėl to, kad trūko patikimos informacijos, buvo neįmanoma kiekybiškai įvertinti BRO poveikio pasiūlos ir paklausos balansui;

| b) | garantuojamojo kiekio sistema kontroliavo produkciją ir buvo pasiekta daugiau lankstumo; |
| --- | --- |

b)

garantuojamojo kiekio sistema kontroliavo produkciją ir buvo pasiekta daugiau lankstumo;

| c) | Komisijos pasirinktas metodas tabako kokybės gerėjimui įvertinti gali būti ginčijamas: Komisija pasirinko kainą kaip vienintelį kokybės rodiklį, tačiau vertintojo požiūriu, kiti veiksniai taip pat atliko svarbų vaidmenį, o duomenys apie kokybę (kainas) nebuvo vienodi bei buvo labai subjektyvūs; buvo nustatyti dideli valstybių narių kintamųjų priemokų taikymo skirtumai, o poveikis taip pat buvo labai skirtingas; vietoj tiesioginio įvertinimo atlikimo konsultantai kalbėjosi su tabako profesionalais ir paklausė jų, ar jie sutinka, kad kokybė pagerėjo; jų atsakymai parodė, kad auginamo tabako kokybė buvo šiek tiek pagerinta; |
| --- | --- |

c)

Komisijos pasirinktas metodas tabako kokybės gerėjimui įvertinti gali būti ginčijamas: Komisija pasirinko kainą kaip vienintelį kokybės rodiklį, tačiau vertintojo požiūriu, kiti veiksniai taip pat atliko svarbų vaidmenį, o duomenys apie kokybę (kainas) nebuvo vienodi bei buvo labai subjektyvūs; buvo nustatyti dideli valstybių narių kintamųjų priemokų taikymo skirtumai, o poveikis taip pat buvo labai skirtingas; vietoj tiesioginio įvertinimo atlikimo konsultantai kalbėjosi su tabako profesionalais ir paklausė jų, ar jie sutinka, kad kokybė pagerėjo; jų atsakymai parodė, kad auginamo tabako kokybė buvo šiek tiek pagerinta;

| d) | negalima buvo tiksliai įvertinti deramų pajamų ūkininkams užtikrinimo tikslo, kadangi vertintojas naudojo ribotus duomenis; buvo konstatuota, kad išskyrus vieną regioną, valdose, kur plėtojama įvairi veikla, gaunamos geresnės pajamos nei tose, kurios specializuojasi vien tik tabako auginimu; |
| --- | --- |

d)

negalima buvo tiksliai įvertinti deramų pajamų ūkininkams užtikrinimo tikslo, kadangi vertintojas naudojo ribotus duomenis; buvo konstatuota, kad išskyrus vieną regioną, valdose, kur plėtojama įvairi veikla, gaunamos geresnės pajamos nei tose, kurios specializuojasi vien tik tabako auginimu;

| e) | kai dėl tabakui skiriamos pagalbos poveikio ekonominei veiklai ir užimtumui kaimo vietovėse, rezultatai buvo skirtingi, nelygu, kokia yra situacija atskiruose regionuose; negalima buvo tvirtinti, ar BRO žymiai pagerino gyvenimo kokybę, ar ne, nors buvo aišku, kad nesuteikus pagalbos, situacija būtų blogesnė; |
| --- | --- |

e)

kai dėl tabakui skiriamos pagalbos poveikio ekonominei veiklai ir užimtumui kaimo vietovėse, rezultatai buvo skirtingi, nelygu, kokia yra situacija atskiruose regionuose; negalima buvo tvirtinti, ar BRO žymiai pagerino gyvenimo kokybę, ar ne, nors buvo aišku, kad nesuteikus pagalbos, situacija būtų blogesnė;

| f) | BRO neturėjo didesnio poveikio visuomenės sveikatai, o taip pat cigarečių suvartojimui nebuvo padaryta įtakos; |
| --- | --- |

f)

BRO neturėjo didesnio poveikio visuomenės sveikatai, o taip pat cigarečių suvartojimui nebuvo padaryta įtakos;

| g) | nors apskritai valdymas buvo veiksmingesnis, ypač kiek tai susiję su sąnaudų ir trukmės sumažinimu bei skaidrumo administruojant priemokas padidinimu, vis dar yra sisteminių trūkumų, pavyzdžiui, veiklai taikomas nepaprastai didelis biurokratinis mechanizmas ir finansinis spaudimas augintojų grupėms, atsirandantis dėl to, kad tarp kintamųjų priemokų apskaičiavimo ir jų išmokėjimo praeina didelis laiko tarpas. |
| --- | --- |

g)

nors apskritai valdymas buvo veiksmingesnis, ypač kiek tai susiję su sąnaudų ir trukmės sumažinimu bei skaidrumo administruojant priemokas padidinimu, vis dar yra sisteminių trūkumų, pavyzdžiui, veiklai taikomas nepaprastai didelis biurokratinis mechanizmas ir finansinis spaudimas augintojų grupėms, atsirandantis dėl to, kad tarp kintamųjų priemokų apskaičiavimo ir jų išmokėjimo praeina didelis laiko tarpas.

| 87. | Audito Rūmų nuomone, bendra išvada yra ta, kad BRO daugelyje sričių neatnešė jokių reikšmingų bei naudingų pokyčių (arba tai negali būti nustatyta dėl to, kad trūksta patikimų duomenų), nors ir toliau teikiama pagalba padėjo augintojams išgyventi. Net ir šiandien (26) tabako auginimas neteikiant pagalbos yra neperspektyvus tabako auginimo bendruomenei. |
| --- | --- |

87.

Audito Rūmų nuomone, bendra išvada yra ta, kad BRO daugelyje sričių neatnešė jokių reikšmingų bei naudingų pokyčių (arba tai negali būti nustatyta dėl to, kad trūksta patikimų duomenų), nors ir toliau teikiama pagalba padėjo augintojams išgyventi. Net ir šiandien (26) tabako auginimas neteikiant pagalbos yra neperspektyvus tabako auginimo bendruomenei.

NAUJA BRO REFORMA

BRO reformos galimybių įvertinimas

| 88. | 2002 m. liepos mėn. Komisija paskelbė visos BŽŪP vidutinės trukmės analizę. Ji pasiūlė naują tvaraus vystymosi strategiją, pagal kurią pagalba būtų atsieta nuo produkcijos, o ūkininkams pagalba būtų teikiama naudojantis mokėjimo schema, grindžiama anksčiau ūkininkų ataskaitiniu laikotarpiu gautomis pagalbos išmokomis. 2003 m. rugsėjo mėn. Taryba paprašė Komisijos, kad ši priimtų specialų pasiūlymą dėl tabako, kuriame būtų atliepta nauja strategija. Komisija atliko rinkos reformos galimybių išplėstinio poveikio įvertinimą, kuris pasitarnavo kaip pasiūlymo pagrindas. Komisija išnagrinėjo šias galimybes:






  a) | dabartinio BRO galiojimo pratęsimą; |
| --- | --- | --- |

88.

2002 m. liepos mėn. Komisija paskelbė visos BŽŪP vidutinės trukmės analizę. Ji pasiūlė naują tvaraus vystymosi strategiją, pagal kurią pagalba būtų atsieta nuo produkcijos, o ūkininkams pagalba būtų teikiama naudojantis mokėjimo schema, grindžiama anksčiau ūkininkų ataskaitiniu laikotarpiu gautomis pagalbos išmokomis. 2003 m. rugsėjo mėn. Taryba paprašė Komisijos, kad ši priimtų specialų pasiūlymą dėl tabako, kuriame būtų atliepta nauja strategija. Komisija atliko rinkos reformos galimybių išplėstinio poveikio įvertinimą, kuris pasitarnavo kaip pasiūlymo pagrindas. Komisija išnagrinėjo šias galimybes:

a)

dabartinio BRO galiojimo pratęsimą;

| b) | atsiejimą pagal BŽŪP reformos gaires; |
| --- | --- |

b)

atsiejimą pagal BŽŪP reformos gaires;

| c) | laipsnišką pagalbos nutraukimą per 10 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

c)

laipsnišką pagalbos nutraukimą per 10 m. laikotarpį.

| 89. | Ji padarė išvadą, kad nei a, nei c punktas neleis pasiekti naujų BŽŪP tikslų ir neišspręs galiojančiam BRO būdingų problemų. Tačiau ji nusprendė, kad b galimybė turėtų suteikti paprastesnį ir veiksmingesnį ūkio pajamoms skirtos pagalbos teikimo būdą, tuo pačiu išvengiant nepageidautinų šiuo metu taikomo susiejimu grindžiamo režimo pasekmių, kaip antai produkcijos, kuri neturėjo realizavimo rinkos ES, išlaikymas ir galimas derybų su Pasaulio prekybos organizacija (PPO) komplikuotumas. |
| --- | --- |

89.

Ji padarė išvadą, kad nei a, nei c punktas neleis pasiekti naujų BŽŪP tikslų ir neišspręs galiojančiam BRO būdingų problemų. Tačiau ji nusprendė, kad b galimybė turėtų suteikti paprastesnį ir veiksmingesnį ūkio pajamoms skirtos pagalbos teikimo būdą, tuo pačiu išvengiant nepageidautinų šiuo metu taikomo susiejimu grindžiamo režimo pasekmių, kaip antai produkcijos, kuri neturėjo realizavimo rinkos ES, išlaikymas ir galimas derybų su Pasaulio prekybos organizacija (PPO) komplikuotumas.

| 90. | Numatoma per trejų metų laikotarpį atlikti laipsnišką šiuo metu teikiamos pagalbos atsiejimą nuo produkcijos, tuo pačiu palaipsniui nutraukiant Tabako fondo finansavimą (kuriuo kol kas ir toliau bus finansuojamos kovai su rūkymu skirtos informacinės kampanijos). Būtų sukurtas specialus finansinis paketas, skirtas tabaką auginančioms vietovėms pertvarkyti. |
| --- | --- |

90.

Numatoma per trejų metų laikotarpį atlikti laipsnišką šiuo metu teikiamos pagalbos atsiejimą nuo produkcijos, tuo pačiu palaipsniui nutraukiant Tabako fondo finansavimą (kuriuo kol kas ir toliau bus finansuojamos kovai su rūkymu skirtos informacinės kampanijos). Būtų sukurtas specialus finansinis paketas, skirtas tabaką auginančioms vietovėms pertvarkyti.

| 91. | Patvirtinta reforma bus pradėta vykdyti nuo 2006 m. pakeičiant visą ar dalį šiuo metu teikiamos tabako priemokos teise gauti bendrąją išmoką ūkiui. Kai reforma bus visiškai įgyvendinta, 50 % dabartinės tabako auginimo priemokos bus perskirstyta bendrajai išmokai ūkiui, o kiti 50 % – pertvarkos paketui. Tikimasi, kad artimiausiu metu bus nustota auginti mažiau pelningas tabako veisles, o ūkininkai bus paskatinti pereiti prie kitų žemėnaudos formų. |
| --- | --- |

91.

Patvirtinta reforma bus pradėta vykdyti nuo 2006 m. pakeičiant visą ar dalį šiuo metu teikiamos tabako priemokos teise gauti bendrąją išmoką ūkiui. Kai reforma bus visiškai įgyvendinta, 50 % dabartinės tabako auginimo priemokos bus perskirstyta bendrajai išmokai ūkiui, o kiti 50 % – pertvarkos paketui. Tikimasi, kad artimiausiu metu bus nustota auginti mažiau pelningas tabako veisles, o ūkininkai bus paskatinti pereiti prie kitų žemėnaudos formų.

Kaip pasiūlyta reforma ištaisytų audito metu nustatytus trūkumus

| 92. | Reforma turi galimybių sumažinti tarp vidaus pasiūlos ir paklausos esantį neatitikimą. Daugiau augintojui nebebūtų suteikiamas stimulas auginti tabaką, kai pagrindinis tikslas yra gauti priemoką. Augintojai būtų paskatinti reaguoti į rinkos poreikius. Daugiau nebereikės taikyti produkcijos slenkstinės sistemos siekiant nustatyti produkcijos gaires. Reforma taip pat panaikins produkcijos kvotų sistemą, o tuo pačiu ir kvotų perdavimo, kvotų atpirkimo bei rezervų poreikį. |
| --- | --- |

92.

Reforma turi galimybių sumažinti tarp vidaus pasiūlos ir paklausos esantį neatitikimą. Daugiau augintojui nebebūtų suteikiamas stimulas auginti tabaką, kai pagrindinis tikslas yra gauti priemoką. Augintojai būtų paskatinti reaguoti į rinkos poreikius. Daugiau nebereikės taikyti produkcijos slenkstinės sistemos siekiant nustatyti produkcijos gaires. Reforma taip pat panaikins produkcijos kvotų sistemą, o tuo pačiu ir kvotų perdavimo, kvotų atpirkimo bei rezervų poreikį.

| 93. | Sustiprinus struktūrines priemones taip pat bus galima pagerinti tabako valdų, kurias vystyti iki šiol kliudė griežta produkcijos kvotų sistema, perspektyvumą. Taip pat būtų patobulintas augintojų profesinis mokymas, suteikiant jiems galimybę pagerinti auginimo metodus ir kokybę. |
| --- | --- |

93.

Sustiprinus struktūrines priemones taip pat bus galima pagerinti tabako valdų, kurias vystyti iki šiol kliudė griežta produkcijos kvotų sistema, perspektyvumą. Taip pat būtų patobulintas augintojų profesinis mokymas, suteikiant jiems galimybę pagerinti auginimo metodus ir kokybę.

| 94. | Perėjus prie bendrosios išmokos ūkiui schemos ir kompleksinio pagalbos susiejimo sistemos, mokėjimai bus atliekami atsižvelgiant į tai, ar laikomasi aplinkosaugos reikalavimų, tokiu būdu pakeičiant dabartinę neveiksmingą sistemą, susijusią su specialia augintojų grupėms teikiama pagalba. |
| --- | --- |

94.

Perėjus prie bendrosios išmokos ūkiui schemos ir kompleksinio pagalbos susiejimo sistemos, mokėjimai bus atliekami atsižvelgiant į tai, ar laikomasi aplinkosaugos reikalavimų, tokiu būdu pakeičiant dabartinę neveiksmingą sistemą, susijusią su specialia augintojų grupėms teikiama pagalba.

| 95. | Galiausiai, bus panaikinta žemės ūkio pagalbos sistemos viena sudėtingiausių ir brangiausių kontrolės sistemų. |
| --- | --- |

95.

Galiausiai, bus panaikinta žemės ūkio pagalbos sistemos viena sudėtingiausių ir brangiausių kontrolės sistemų.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

Išvados

| 96. | Audito Rūmai apgailestauja, kad Komisija savo pateiktuose atsakymuose prieštarauja, o dėl to šią ataskaitą skaityti yra dar sudėtingiau. |
| --- | --- |

96.

Audito Rūmai apgailestauja, kad Komisija savo pateiktuose atsakymuose prieštarauja, o dėl to šią ataskaitą skaityti yra dar sudėtingiau.

Netinkamas 1998 m. reformų pasiūlymų parengimas

| 97. | Komisijos parengti 1998 m. reformų pasiūlymai buvo grindžiami nepatikimais duomenimis, o jos atlikta rinkos analizė buvo netinkama. Tabako auginimo svarba užimtumui buvo grindžiama pasenusiais ir nesuderinamais duomenimis, o priemokų sistemos įtaka geresnės kokybės tabako auginimui bei tarp pasiūlos ir paklausos esančio neatitikimo sumažinimas, nors ir ribotas, atsižvelgiant į galimybes, nebuvo įrodyti. Komisija negalėjo pateikti įrodymų, patvirtinančių jos teigimą, kad geresnė „kokybė“ padidins rinkos kainas, o augintojai taps mažiau priklausomi nuo subsidijų. Tvirtinimas, kad neįmanoma auginti kitų kultūrų, buvo paneigtas atlikus tyrimą vienoje pagrindinių tabaką auginančių valstybių. Galiausiai, Komisijos tarnybos nepakankamai bendradarbiavo viena su kita, o to rezultatas – tabako BRO yra nepakankamai suderintas su ES vystymosi, aplinkosaugos ir mokesčių politika. Dėl to buvo priimtos iš esmės netinkamos tabako rinkai skirtos politikos priemonės, o tolesnis dabartinės pagalbos sistemos (priemonių) taikymas nebuvo pagrįstas. (žr. 20–37 dalis). |
| --- | --- |

97.

Komisijos parengti 1998 m. reformų pasiūlymai buvo grindžiami nepatikimais duomenimis, o jos atlikta rinkos analizė buvo netinkama. Tabako auginimo svarba užimtumui buvo grindžiama pasenusiais ir nesuderinamais duomenimis, o priemokų sistemos įtaka geresnės kokybės tabako auginimui bei tarp pasiūlos ir paklausos esančio neatitikimo sumažinimas, nors ir ribotas, atsižvelgiant į galimybes, nebuvo įrodyti. Komisija negalėjo pateikti įrodymų, patvirtinančių jos teigimą, kad geresnė „kokybė“ padidins rinkos kainas, o augintojai taps mažiau priklausomi nuo subsidijų. Tvirtinimas, kad neįmanoma auginti kitų kultūrų, buvo paneigtas atlikus tyrimą vienoje pagrindinių tabaką auginančių valstybių. Galiausiai, Komisijos tarnybos nepakankamai bendradarbiavo viena su kita, o to rezultatas – tabako BRO yra nepakankamai suderintas su ES vystymosi, aplinkosaugos ir mokesčių politika. Dėl to buvo priimtos iš esmės netinkamos tabako rinkai skirtos politikos priemonės, o tolesnis dabartinės pagalbos sistemos (priemonių) taikymas nebuvo pagrįstas. (žr. 20–37 dalis).

BRO nepasiekė norimo rezultato

| 98. | Iš pat pradžių BRO priemonės buvo iš esmės netinkamos dėl pirmiau nurodytų priežasčių, o priemonės daugelyje sričių buvo neveiksmingos. Klimato sąlygoms nesudarant galimybių, kad produkcija patenkintų visus ES poreikius, įdiegta priemokų sistema siekiant padidinti šiuo metu paklausaus kokybiško ES tabako produkciją nebuvo sėkminga. Todėl ji nesumažino augintojų priklausomybės nuo pagalbos (kuri sudaro apie 75 % jų pajamų). Priešingai šiems tikslams, schema pasitarnavo kaip stimulas auginti žemos kokybės tabaką, kuriam tam tikrais atvejais skiriama per daug kompensacijų, nors jis neturi realizavimo rinkos ES. |
| --- | --- |

98.

Iš pat pradžių BRO priemonės buvo iš esmės netinkamos dėl pirmiau nurodytų priežasčių, o priemonės daugelyje sričių buvo neveiksmingos. Klimato sąlygoms nesudarant galimybių, kad produkcija patenkintų visus ES poreikius, įdiegta priemokų sistema siekiant padidinti šiuo metu paklausaus kokybiško ES tabako produkciją nebuvo sėkminga. Todėl ji nesumažino augintojų priklausomybės nuo pagalbos (kuri sudaro apie 75 % jų pajamų). Priešingai šiems tikslams, schema pasitarnavo kaip stimulas auginti žemos kokybės tabaką, kuriam tam tikrais atvejais skiriama per daug kompensacijų, nors jis neturi realizavimo rinkos ES.

| 99. | Savanoriškas pasitraukimas iš tabako sektoriaus taikant kvotų atpirkimo schemą buvo nesėkmingas (2002 m. tai sudarė apie 1 %, o 2003 m. – apie 2 % garantuojamojo kiekio) dėl to, kad nepakankamai buvo skatinama tai daryti. Konkurencija rinkoje nebuvo padidinta taikant auginimo sutarčių aukcionų schemą, nes ji nebuvo naudojama. Be to, laisvai konkurencijai iškilo rizika dėl netinkamų susitarimų dėl kainų trijose didžiausiose tabaką auginančiose valstybėse narėse. Buvo pasiekta mažai pažangos stengiantis orientuoti produkciją link mažiau žalingų tabako veislių ir skatinant alternatyvią ekonominę veiklą bei apsaugant aplinką. Anksčiau Tabako fondas buvo per mažai naudojamas. Be to, dėl ribotų išlaidų atsirasdavo trūkumų valdant projektus (žr. 38–73 dalis). |
| --- | --- |

99.

Savanoriškas pasitraukimas iš tabako sektoriaus taikant kvotų atpirkimo schemą buvo nesėkmingas (2002 m. tai sudarė apie 1 %, o 2003 m. – apie 2 % garantuojamojo kiekio) dėl to, kad nepakankamai buvo skatinama tai daryti. Konkurencija rinkoje nebuvo padidinta taikant auginimo sutarčių aukcionų schemą, nes ji nebuvo naudojama. Be to, laisvai konkurencijai iškilo rizika dėl netinkamų susitarimų dėl kainų trijose didžiausiose tabaką auginančiose valstybėse narėse. Buvo pasiekta mažai pažangos stengiantis orientuoti produkciją link mažiau žalingų tabako veislių ir skatinant alternatyvią ekonominę veiklą bei apsaugant aplinką. Anksčiau Tabako fondas buvo per mažai naudojamas. Be to, dėl ribotų išlaidų atsirasdavo trūkumų valdant projektus (žr. 38–73 dalis).

| 100. | Komisija atliko auditą siekdama užtikrinti, kad valstybės narės teisingai taikytų ir aiškintų pagalbos schemą. Audito Rūmų nuomone, šis darbas turėjo aprėpti 7 priede apibūdintas pagrindines kontrolės priemones. Iki 2004 m. birželio mėn. nebuvo priimtas sprendimas dėl sąskaitų tvirtinimo, todėl Komisija nesiėmė būtinų korekcinių veiksmų. |
| --- | --- |

100.

Komisija atliko auditą siekdama užtikrinti, kad valstybės narės teisingai taikytų ir aiškintų pagalbos schemą. Audito Rūmų nuomone, šis darbas turėjo aprėpti 7 priede apibūdintas pagrindines kontrolės priemones. Iki 2004 m. birželio mėn. nebuvo priimtas sprendimas dėl sąskaitų tvirtinimo, todėl Komisija nesiėmė būtinų korekcinių veiksmų.

Stebėsena ir vertinimas

| 101. | Pažangos įgyvendinant BRO stebėsena buvo nepakankama dėl informacijos trūkumo ir dėl to, kad metinės biudžetinės procedūros metu atlikti patikrinimai, būtini tolesniam rinkos priemonės taikymui pagrįsti, buvo netinkami (žr. 74–83 dalis). |
| --- | --- |

101.

Pažangos įgyvendinant BRO stebėsena buvo nepakankama dėl informacijos trūkumo ir dėl to, kad metinės biudžetinės procedūros metu atlikti patikrinimai, būtini tolesniam rinkos priemonės taikymui pagrįsti, buvo netinkami (žr. 74–83 dalis).

| 102. | Komisija Parlamentui ir Tarybai būtinas ataskaitas, skirtas 1998 m. reformų veiksmingumui įvertinti, pateikė pavėluotai. Apie rezultatus buvo paskelbta 2002 m. lapkričio mėn. ir 2003 m. rugsėjo mėn. Yra nuspręsta parengti kitą reformą. 2004 m. balandžio 22 d. Žemės ūkio ministrų taryba nusprendė iš pagrindų reformuoti tabako sektoriui skiriamą pagalbos sistemą. Numatyta, kad nuo 2010 m. tabakui skiriama pagalba bus visiškai atsieta nuo produkcijos (žr. 84–99 dalis). |
| --- | --- |

102.

Komisija Parlamentui ir Tarybai būtinas ataskaitas, skirtas 1998 m. reformų veiksmingumui įvertinti, pateikė pavėluotai. Apie rezultatus buvo paskelbta 2002 m. lapkričio mėn. ir 2003 m. rugsėjo mėn. Yra nuspręsta parengti kitą reformą. 2004 m. balandžio 22 d. Žemės ūkio ministrų taryba nusprendė iš pagrindų reformuoti tabako sektoriui skiriamą pagalbos sistemą. Numatyta, kad nuo 2010 m. tabakui skiriama pagalba bus visiškai atsieta nuo produkcijos (žr. 84–99 dalis).

Rekomendacijos

| 103. | Kadangi tabako produkcijos situacija nedaug pasikeitė per pastaruosius metus (rinkos disbalansas, neperspektyvios tabako auginimo valdos ir t. t.), Komisija turėtų toliau vykdyti savo strategiją visuomenės sveikatai ir tvariam vystymuisi suteikiant pirmenybę (šiuo atveju) abejotino perspektyvumo tabako produkcijos atžvilgiu. Anot Audito Rūmų, jų pateiktos pastabos rodo, kad 1998 m. Komisija praleido galimybę pasiūlyti tokią rinkos reformą, kokia dabar yra numatoma. |
| --- | --- |

103.

Kadangi tabako produkcijos situacija nedaug pasikeitė per pastaruosius metus (rinkos disbalansas, neperspektyvios tabako auginimo valdos ir t. t.), Komisija turėtų toliau vykdyti savo strategiją visuomenės sveikatai ir tvariam vystymuisi suteikiant pirmenybę (šiuo atveju) abejotino perspektyvumo tabako produkcijos atžvilgiu. Anot Audito Rūmų, jų pateiktos pastabos rodo, kad 1998 m. Komisija praleido galimybę pasiūlyti tokią rinkos reformą, kokia dabar yra numatoma.

| 104. | Komisija turėtų spręsti nustatytus, su pasirengimu 1998 m. reformai susijusius trūkumus ir stengtis užtikrinti, kad bet kokie reformų pasiūlymai būtų paremti pakankamais, tinkamais ir patikimais duomenimis, o pasiūlymų poveikis sektoriui būtų išanalizuotas. |
| --- | --- |

104.

Komisija turėtų spręsti nustatytus, su pasirengimu 1998 m. reformai susijusius trūkumus ir stengtis užtikrinti, kad bet kokie reformų pasiūlymai būtų paremti pakankamais, tinkamais ir patikimais duomenimis, o pasiūlymų poveikis sektoriui būtų išanalizuotas.

| 105. | Tačiau 2004 m. patvirtinus reformą, Taryba nusprendė 2006–2009 m. ir toliau teikti dalinę pagalbą tabako sektoriui, nors bendras pagalbos paketas bus paskirstytas skirtingai. Nepaisant reformos turimų atnešti teigiamų pokyčių, Komisija turėtų užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į faktą, jog ES išaugintas tabakas negali patenkinti visų poreikių ir šią problemą spręsti; kad ES produkcija nėra perspektyvi neteikiant pagalbos; kad tai – viena iš brangiausių rinkos schemų, kuri neatitinka ES visuomenės sveikatos ir tvaraus vystymosi politikos tikslų ir galiausiai, kad rinkos kainas mažina antikonkurenciniai veiksmai. |
| --- | --- |

105.

Tačiau 2004 m. patvirtinus reformą, Taryba nusprendė 2006–2009 m. ir toliau teikti dalinę pagalbą tabako sektoriui, nors bendras pagalbos paketas bus paskirstytas skirtingai. Nepaisant reformos turimų atnešti teigiamų pokyčių, Komisija turėtų užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į faktą, jog ES išaugintas tabakas negali patenkinti visų poreikių ir šią problemą spręsti; kad ES produkcija nėra perspektyvi neteikiant pagalbos; kad tai – viena iš brangiausių rinkos schemų, kuri neatitinka ES visuomenės sveikatos ir tvaraus vystymosi politikos tikslų ir galiausiai, kad rinkos kainas mažina antikonkurenciniai veiksmai.

| 106. | Esant šioms sąlygoms Audito Rūmai pritaria Komisijos reformų pasiūlymams, kuriuos patvirtino Taryba. Tačiau Audito Rūmai pažymi, kad kadangi produkcija grindžiamos pagalbos teikimas bus palaipsniui nutrauktas, šioje ataskaitoje nustatyti trūkumai turėtų būti ištaisyti. Be to, tai, kad be augintojų, gaunančių su produkcija susietą pagalbą, yra ir tokių, kurie gauna nuo produkcijos atsietą vienkartinę išmoką, kelia riziką, kad augintojai bendradarbiaus siekdami gauti kiek galima didesnę pagalbą, teikiamą pagal šias dvi sistemas ir ją pasidalinti tarpusavyje. |
| --- | --- |

106.

Esant šioms sąlygoms Audito Rūmai pritaria Komisijos reformų pasiūlymams, kuriuos patvirtino Taryba. Tačiau Audito Rūmai pažymi, kad kadangi produkcija grindžiamos pagalbos teikimas bus palaipsniui nutrauktas, šioje ataskaitoje nustatyti trūkumai turėtų būti ištaisyti. Be to, tai, kad be augintojų, gaunančių su produkcija susietą pagalbą, yra ir tokių, kurie gauna nuo produkcijos atsietą vienkartinę išmoką, kelia riziką, kad augintojai bendradarbiaus siekdami gauti kiek galima didesnę pagalbą, teikiamą pagal šias dvi sistemas ir ją pasidalinti tarpusavyje.

| 107. | Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai išnagrinėti tyrimo dėl antikonkurencinio elgesio rezultatus ir jei tai pasitvirtintų, imtis atitinkamų veiksmų. Taip pat turėtų būti prižiūrimi tie atvejai, kai valstybės narės neatlieka būtinų patikrų ir kontrolės, bei imamasi korekcinių veiksmų, jei būtina. |
| --- | --- |

107.

Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai išnagrinėti tyrimo dėl antikonkurencinio elgesio rezultatus ir jei tai pasitvirtintų, imtis atitinkamų veiksmų. Taip pat turėtų būti prižiūrimi tie atvejai, kai valstybės narės neatlieka būtinų patikrų ir kontrolės, bei imamasi korekcinių veiksmų, jei būtina.

Šią ataskaitą Europos Audito Rūmai patvirtino Liuksemburge, 2004 m. liepos 21 d.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas

Juan Manuel FABRA VALLÉS

---

(1)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 864/2004 (OL L 161, 2004 4 30, p. 48).

1

(2)  Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 727/70 (OL L 94, 1970 4 28, p. 1).

2

(3)  Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2075/92 (OL L 215, 1992 7 30, p. 70).

3

(4)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1636/98 (OL L 210, 1998 7 28, p. 23).

4

(5)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 864/2004.

5

(6)  Išskyrus V grupę, kuriai priemoka nuo 2002 derliaus metų buvo sumažinta 10 %.

6

(7)  Kintamoji dalis nuo 1999 m. buvo palaipsniui didinama.

7

(8)  Specialioji ataskaita Nr. 3/87 dėl bendro žaliavinio tabako rinkos organizavimo (OL C 297, 1987 11 6, p. 1). Specialioji ataskaita Nr. 8/93 dėl bendro žaliavinio tabako rinkos organizavimo (OL C 65, 1994 3 2, p. 1). 1996 m. metinė ataskaita (OL C 348, 1997 11 18, p. 83).

8

(9)  Pagal Komisijos sprendimą 98/235/EB įsteigta Specializuotų produktų patariamojo komiteto tabako nuolatinė grupė. Šią grupę sudaro ekspertai, atstovaujantys augintojus, prekybininkus, pirminius perdirbėjus, gamintojus ir vartotojus.

9

(10)  Komisijos sprendimas C(92) 3126, 1992 12 3 dėl bandomojo ir demonstracinio veiklos projekto pagal Tarybos reglamento (EEB) Nr. 4256/88 8 straipsnį (OL L 374, 1988 12 31). (Projekto Nr. 92.EL.06002).

10

(11)  Helmico S. A. 1995 m. galutinė ataskaita dėl Projekto Nr. 92 EL.06002.

11

Helmico S. A

(12)  Reglamentas (EEB) Nr. 84/93 (OL L 12, 1993 1 20, p. 5).

12

(13)  Situaciją patvirtina Teisingumo Teismo Byloje C-302/00 Komisija prieš Prancūzijos Respubliką dėl tamsiam ir Virginia rūšies tabakui taikomų diferencinių mokesčių 2002 m. vasario 27 d. priimtas nutarimas.

13

Virginia

(14)  PSO tabako kontrolės pagrindų konvencija, Pasaulio banko priemonių paketas, kaip atlikti tabako kontrolės ekonominį vertinimą „Tabako paklausos ekonominė analizė“.

14

(15)  Komisijos minimoje vertinimo ataskaitoje neatsižvelgiama į iš antrinės veiklos gaunamas pajamas, o tai yra būtina, norint įvertinti augintojų bendras pajamas ir gyvenimo lygį.

15

(16)  Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1257/1999 (OL L 160, 1999 6 26, p. 80).

16

(17)  Byla Nr. C-137/00.

17

(18)  Byloje Nr. C-46/97 Graikijos Respublika prieš Europos Bendrijų Komisiją priimtame nutarime Teisingumo Teismas padarė išvadą, kad tam, jog būtų laikomos veiksmingomis, tabako laukų patikros vietoje turi būti atliktos tada, kai tabakas dar auga laukuose. Kadangi Graikijos valdžios institucijos atliko patikras nuėmus derlių, Graikija turėjo sutikti su vienodo dydžio 2 % suteiktos metinės priemokos sumažinimu.

18

(19)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1258/1999 (OL L 160, 1999 6 26, p. 103).

19

(20)  Komisijos dokumentai: 1997 m. gruodžio 23 d. Gairės dėl vienodo dydžio korekcijų, DOC. VI/5330/97 ir Sąskaitų tvirtinimo tyrimas Nr. 99/902-ES.

20

(21)  Preliminarus Europos Komisijos bendrojo biudžeto projektas.

21

(22)  1998 m. gruodžio 22 d. Reglamentas (EB) Nr. 2848/98 (OL L 358, 1988 12 31, p. 17) ir 1999 m. gruodžio 14 d. Reglamentas (EB) Nr. 2636/1999 (OL L 323, 1999 12 15, p. 4).

22

(23)  Reglamento (EB) Nr. 2848/98 54 straipsnio c dalis.

23

(24)  Komisijos personalo darbo dokumentas: „Ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl bendro žaliavinio tabako rinkos organizavimo veikimo“. SEC(2002) 1183, 2002 m. lapkričio 6 d.

24

(25)  Evaluation de l'Organisation Commune de Marché dans le secteur du tabac brut, Consulenti per la Gestione Aziendale srl (COGEA), 2003 m.

25

Evaluation de l'Organisation Commune de Marché dans le secteur du tabac brut

(26)  2003 m. spalio mėn., kai ataskaita buvo paskelbta.

26

---

1 PRIEDAS

Tabako tiekimo grandinė

Image

---

2 PRIEDAS

Auginimo išlaidos, pajamos ir pelnas (nuostolis) vienam kilogramui už 0,1 ha (stremma) - 1998 m. derlius, Graikija.

| (1 ekiu = 327,086 drachmų) |
| --- |
| | Veislių grupė |
| I Virginia | II Burley | V Vytintas saulėje | VI Basmas | VII Katerini | VIII Kaba K. Classic |
| A | Išlaidos drachmomis/kg | 1 209 | 936 | 1 172 | 2 872 | 1 332 | 1 265 |
| B | Vidutinė pardavimo kaina/kg | 195 | 141 | 158 | 939 | 541 | 357 |
| C | Grynoji parama drachmomis/kg | 966 | 773 | 773 | 1 338 | 1 136 | 812 |
| D | Bendros pajamos drachmomis/kg (B+C) | 1 161 | 914 | 931 | 2 277 | 1 677 | 1 169 |
| E | Grynosios pajamos/nuostolis (D-A) | –48 | –22 | – 241 | – 595 | 345 | –96 |
| F | Išlaidas sudaranti grynosios paramos dalis, proc. | 80 | 83 | 66 | 47 | 85 | 64 |
| Šaltiniai: Auginimo išlaidos: Graikijos nacionalinė tabako taryba (EOK).
  Pardavimo kainos: Valstybių narių Komisijai pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1771/93 teikiami ataskaitiniai duomenys. Į šias kainas ne visada įtraukiami už tabaką augintojų gauti visi mokėjimai ir paslaugos. |

(1 ekiu = 327,086 drachmų)

Veislių grupė

I Virginia

II Burley

V Vytintas saulėje

VI Basmas

VII Katerini

VIII Kaba K. Classic

A

Išlaidos drachmomis/kg

1 209

936

1 172

2 872

1 332

1 265

B

Vidutinė pardavimo kaina/kg

195

141

158

939

541

357

C

Grynoji parama drachmomis/kg

966

773

773

1 338

1 136

812

D

Bendros pajamos drachmomis/kg (B+C)

1 161

914

931

2 277

1 677

1 169

E

Grynosios pajamos/nuostolis (D-A)

–48

–22

– 241

– 595

345

–96

F

Išlaidas sudaranti grynosios paramos dalis, proc.

80

83

66

47

85

64

Šaltiniai: Auginimo išlaidos: Graikijos nacionalinė tabako taryba (EOK).

Pardavimo kainos: Valstybių narių Komisijai pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1771/93 teikiami ataskaitiniai duomenys. Į šias kainas ne visada įtraukiami už tabaką augintojų gauti visi mokėjimai ir paslaugos.

---

3 PRIEDAS

Vidutinė kiekvienai veislių grupei už hektarą skirama priemoka 2000 m.

| Valstybė narė | Veislių grupė | Priemoka eurais už hektarą | Bendra klasifikacija |
| --- | --- | --- | --- |
| Vokietija | I grupė | 7 282,65 | 11 |
| | II grupė | 9 113,34 | 6 |
| | III grupė | 8 012,90 | 10 |
| Graikija | I grupė | 9 806,24 | 3 |
| | II grupė | 9 203,13 | 5 |
| | V grupė | 5 643,48 | 18 |
| | VI grupė | 5 285,85 | 20 |
| | VII grupė | 7 218,14 | 12 |
| | VIII grupė | 5 533,33 | 19 |
| Ispanija | I grupė | 9 836,05 | 2 |
| | II grupė | 6 747,37 | 16 |
| | III grupė | 7 033,48 | 14 |
| | IV grupė | 7 185,33 | 13 |
| Prancūzija | I grupė | 9 338,51 | 4 |
| | II grupė | 8 917,35 | 7 |
| | III grupė | 8 570,58 | 9 |
| Italija | I grupė | 8 792,83 | 8 |
| | II grupė | 11 015,14 | 1 |
| | III grupė | 6 723,53 | 17 |
| | IV grupė | 6 869,49 | 15 |
| | V grupė | 5 171,40 | 21 |
| | VII grupė | 3 258,67 | 22 |
| Šaltinis: Valstybių narių Komisijai teikiami ataskaitiniai duomenys
  Komisijos tikslas – paremti šią kokybės klasifikaciją mažėjančia tvarka:






  1 rūšis, VI grupė | Basmas |
| 2 rūšis, VII grupė | Katerini ir panašios veislės |
| 3 rūšis, I grupė | Virginia, Virginia D ir jų hibridai, šviesusis |
| 4 rūšis, IV grupė | Kentucky, Moro di Cori, Salento |
| 5 rūšis, VIII grupė | Kaba Koulak (classic), Elassona, Myrodata Agrinion, Zichnomyrodata |
| 6 rūšis, II grupė | Burley, Badischer Burley, Maryland |
| 7 rūšis, III grupė | Badischer Geudertheimer, Pereg, Korso, Paraguay, Dragon Vert, Philippin, Semois, Appelterre, Nijkerk, Misionero, Rio Grande, Forchheimer Havanna IIc, Resistente 142, Goyano, Geudertheimer hibridai, Beneventano, Fermentuotas Burley, Havanna, Brasile Selvaggio ir panašios veislės Petit Grammont, Nostrano del Brenta |
| 8 rūšis, V grupė | Xanthi-Yaka, Perustitza, Samsun, Erzegovina ir panačios veislės, Myrodata Smyrmis, Trapezous and Phi I, Kaba Koulak (non classic), Tsebelia, Mavra. |

Valstybė narė

Veislių grupė

Priemoka eurais už hektarą

Bendra klasifikacija

Vokietija

I grupė

7 282,65

11

II grupė

9 113,34

6

III grupė

8 012,90

10

Graikija

I grupė

9 806,24

3

II grupė

9 203,13

5

V grupė

5 643,48

18

VI grupė

5 285,85

20

VII grupė

7 218,14

12

VIII grupė

5 533,33

19

Ispanija

I grupė

9 836,05

2

II grupė

6 747,37

16

III grupė

7 033,48

14

IV grupė

7 185,33

13

Prancūzija

I grupė

9 338,51

4

II grupė

8 917,35

7

III grupė

8 570,58

9

Italija

I grupė

8 792,83

8

II grupė

11 015,14

1

III grupė

6 723,53

17

IV grupė

6 869,49

15

V grupė

5 171,40

21

VII grupė

3 258,67

22

Šaltinis: Valstybių narių Komisijai teikiami ataskaitiniai duomenys

Komisijos tikslas – paremti šią kokybės klasifikaciją mažėjančia tvarka:

1 rūšis, VI grupė

Basmas

2 rūšis, VII grupė

Katerini ir panašios veislės

3 rūšis, I grupė

Virginia, Virginia D ir jų hibridai, šviesusis

4 rūšis, IV grupė

Kentucky, Moro di Cori, Salento

5 rūšis, VIII grupė

Kaba Koulak (classic), Elassona, Myrodata Agrinion, Zichnomyrodata

6 rūšis, II grupė

Burley, Badischer Burley, Maryland

7 rūšis, III grupė

Badischer Geudertheimer, Pereg, Korso, Paraguay, Dragon Vert, Philippin, Semois, Appelterre, Nijkerk, Misionero, Rio Grande, Forchheimer Havanna IIc, Resistente 142, Goyano, Geudertheimer hibridai, Beneventano, Fermentuotas Burley, Havanna, Brasile Selvaggio ir panašios veislės Petit Grammont, Nostrano del Brenta

8 rūšis, V grupė

Xanthi-Yaka, Perustitza, Samsun, Erzegovina ir panačios veislės, Myrodata Smyrmis, Trapezous and Phi I, Kaba Koulak (non classic), Tsebelia, Mavra.

---

4 PRIEDAS

Iš tabako auginimui skirtos paramos atskaitomos sumos Bendrijos tabako fondui finansuoti ir mokėjimai pagal veiklos rūšį

| Metai | Atskaityta


  (išskaitymas (t – 1) metais) | Informaciniam komponentui panaudotas asignavimas | Mokslinių tyrimų komponentui panaudotas asignavimas | Rekonversija | Nepanaudotos sumos | IŠ VISO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | A | B | C | D | E(A – B – C) | A sudaranti E dalis % |
| 1994 | 289 744,00 | | | | 289 744,00 | 100,0 |
| 1995 | 4 839 200,00 | | | | 4 839 200,00 | 100,0 |
| 1996 | 8 390 773,00 | | 1 017 647,00 | | 7 373 126,00 | 87,9 |
| 1997 | 9 454 679,00 | | 1 570 658,00 | | 7 884 021,00 | 83,4 |
| 1998 | 9 371 382,00 | 1 393 467,15 | 915 468,00 | | 7 062 446,85 | 75,4 |
| 1999 | 7 951 889,00 | 128 308,78 | 143 857,00 | | 7 679 723,22 | 96,6 |
| 2000 | 8 498 972,00 | 1 108 067,10 | 1 301 843,00 | | 6 089 061,90 | 71,6 |
| 2001 | 19 167 708,00 | 6 321 097,00 | 544 461,00 | | 12 302 150,00 | 64,2 |
| 2002 | 18 867 346,00 | 6 933 341,00 | 3 759 836,00 | | 8 174 169,00 | 43,3 |
| 2003 | 18 744 984,00 | 2 519 660,00 (1) | 225 108,00 | 9 500 000,00 (2) | 6 500 216,00 | 34,7 |
| Iš viso | 105 576 677,00 | 18 403 941,03 | 9 478 878,00 | 9 500 000,00 | 68 193 857,97 | 64,6 |
| NB: Atskaitomos sumos nėra skiriamos į „Fondą“. Rengiant biudžetą, „Fondui“ finansuoti skiriama suma yra išskaitoma iš apskaičiuotų priemokų asignavimų, tokiu būdu biudžete įrašytas galutinis asignavimas yra tiktai grynoji suma. Todėl būsimos iš „nepanaudotų sumų“ atliekamos išlaidos turi būti padengiamos būsimomis pajamomis, t. y. tai sudaro „praeities naštą“.

  Šaltiniai: Komisijos žemės ūkio GD ir Sveikatos ir vartotojų apsaugos GD. |

Metai

Atskaityta

(išskaitymas (t – 1) metais)

Informaciniam komponentui panaudotas asignavimas

Mokslinių tyrimų komponentui panaudotas asignavimas

Rekonversija

Nepanaudotos sumos

IŠ VISO

A

B

C

D

E(A – B – C)

A sudaranti E dalis %

1994

289 744,00

289 744,00

100,0

1995

4 839 200,00

4 839 200,00

100,0

1996

8 390 773,00

1 017 647,00

7 373 126,00

87,9

1997

9 454 679,00

1 570 658,00

7 884 021,00

83,4

1998

9 371 382,00

1 393 467,15

915 468,00

7 062 446,85

75,4

1999

7 951 889,00

128 308,78

143 857,00

7 679 723,22

96,6

2000

8 498 972,00

1 108 067,10

1 301 843,00

6 089 061,90

71,6

2001

19 167 708,00

6 321 097,00

544 461,00

12 302 150,00

64,2

2002

18 867 346,00

6 933 341,00

3 759 836,00

8 174 169,00

43,3

2003

18 744 984,00

2 519 660,00 (1)

225 108,00

9 500 000,00 (2)

6 500 216,00

34,7

Iš viso

105 576 677,00

18 403 941,03

9 478 878,00

9 500 000,00

68 193 857,97

64,6

NB: Atskaitomos sumos nėra skiriamos į „Fondą“. Rengiant biudžetą, „Fondui“ finansuoti skiriama suma yra išskaitoma iš apskaičiuotų priemokų asignavimų, tokiu būdu biudžete įrašytas galutinis asignavimas yra tiktai grynoji suma. Todėl būsimos iš „nepanaudotų sumų“ atliekamos išlaidos turi būti padengiamos būsimomis pajamomis, t. y. tai sudaro „praeities naštą“.

Šaltiniai: Komisijos žemės ūkio GD ir Sveikatos ir vartotojų apsaugos GD.

---

(1)  Padėtis: 2004 m. gegužės 23 d.

(2)  OL L 164, 2003 7 2.

NB: Atskaitomos sumos nėra skiriamos į „Fondą“. Rengiant biudžetą, „Fondui“ finansuoti skiriama suma yra išskaitoma iš apskaičiuotų priemokų asignavimų, tokiu būdu biudžete įrašytas galutinis asignavimas yra tiktai grynoji suma. Todėl būsimos iš „nepanaudotų sumų“ atliekamos išlaidos turi būti padengiamos būsimomis pajamomis, t. y. tai sudaro „praeities naštą“.

Šaltiniai: Komisijos žemės ūkio GD ir Sveikatos ir vartotojų apsaugos GD.

---

5 PRIEDAS

Teisės aktuose nustatytų reikalavimų nesilaikymo atvejai kuriais nors vienais arba visais 1999–2001 derliaus metais

| | Nesilaikymo tipas
   (1) |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3.1 | 3.2 | 3.3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 |
| Vokietija (Centrinis Lygmuo) | | X | | | | | | | X | | | | | | | | X | | |
| Naudos gavėjų lygmeniu | | | | | | | | | | | | X | | X | X | | | | |
| Graikija (Centrinis Lygmuo) | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | | | | X | | | | | |
| Pirminių perdirbėjų lygmeniu | | | | | | | X | | | | | | | | | | | | |
| Naudos gavėjų lygmeniu | | | | | | | | | | | X | | X | X (2) | X | | | | |
| Ispanija | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Regionų lygmeniu | | | X | | X | | | | X | X | | | | | | | | | |
| Naudos gavėjų lygmeniu | | | | | | | | | | | | | | X | X | | | | |
| Prancūzija (Centrinis Lygmuo) | | X | | | X | | | | | | | | | | | | | | |
| Pirminių perdirbėjų lygmeniu | | | | | | | | | | | | | X (2) | | | | | | |
| Italija (Centrinis Lygmuo) | X | | X | | | X | | | X | X | | | X | | | X | | X | X |
| Naudos gavėjų lygmeniu | | | | | | | | | | | X | | X | | X | | | | |

Nesilaikymo tipas
   (1)

1

2

3.1

3.2

3.3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

15

16

17

Vokietija (Centrinis Lygmuo)

X

X

X

Naudos gavėjų lygmeniu

X

X

X

Graikija (Centrinis Lygmuo)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Pirminių perdirbėjų lygmeniu

X

Naudos gavėjų lygmeniu

X

X

X (2)

X

Ispanija

Regionų lygmeniu

X

X

X

X

Naudos gavėjų lygmeniu

X

X

Prancūzija (Centrinis Lygmuo)

X

X

Pirminių perdirbėjų lygmeniu

X (2)

Italija (Centrinis Lygmuo)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Naudos gavėjų lygmeniu

X

X

X

Prie 5 priedo pridedamos pastabos (3)

| Teisiniai reikalavimai |
| --- |
| 1. | Pagal Reglamento (EB) Nr. 2848/98 44 straipsnio nuostatas, valstybės narės nustato apžiūros tvarką, kuri leistų veiksmingai tikrinti atitikimą šiam reglamentui bei Reglamentui (EEB) Nr. 2075/92, ir patvirtina visas papildomas priemones, kurios yra būtinos šiems reglamentams taikyti. |
| 2. | Pagal Reglamento (EB) Nr. 2848/98 45 straipsnį valstybių narių atliekami administraciniai patikrinimai apima kryžminius patikrinimus:






  — | deklaruotų tabako ryšulių, kurie palyginami su įrašais duomenų bazėje, kaip numatyta Reglamento (EEB) Nr. 3508/92 2 straipsnyje, kad nebūtų išmokėta pagalba antrą kartą už tą patį derlių. |

Teisiniai reikalavimai

1.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 2848/98 44 straipsnio nuostatas, valstybės narės nustato apžiūros tvarką, kuri leistų veiksmingai tikrinti atitikimą šiam reglamentui bei Reglamentui (EEB) Nr. 2075/92, ir patvirtina visas papildomas priemones, kurios yra būtinos šiems reglamentams taikyti.

2.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 2848/98 45 straipsnį valstybių narių atliekami administraciniai patikrinimai apima kryžminius patikrinimus:

—

deklaruotų tabako ryšulių, kurie palyginami su įrašais duomenų bazėje, kaip numatyta Reglamento (EEB) Nr. 3508/92 2 straipsnyje, kad nebūtų išmokėta pagalba antrą kartą už tą patį derlių.

1999 metų derliui leistina tokius kryžminius patikrinimus atlikti mėginiams.

3.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 2848/98 46 straipsnio nuostatas ryšulių patikrinimai vietoje:

| 3.1. | turi būti vykdomi be išankstinio pranešimo; |
| --- | --- |

3.1.

turi būti vykdomi be išankstinio pranešimo;

| 3.2. | kiekvienai perdirbimo įmonei tikrinama bent 5 % atskirų augintojų; |
| --- | --- |

3.2.

kiekvienai perdirbimo įmonei tikrinama bent 5 % atskirų augintojų;

| 3.3. | turi būti atlikti pagal rizikos analizę atrinktiems mėginiams, atsižvelgiant bent jau į sutartyse įrašytus kiekius ir deklaruotus tabaku apsodintus plotus (produkcijos išeiga) bei į ankstesniais metais atliktų patikrinimų rezultatus. |
| --- | --- |

3.3.

turi būti atlikti pagal rizikos analizę atrinktiems mėginiams, atsižvelgiant bent jau į sutartyse įrašytus kiekius ir deklaruotus tabaku apsodintus plotus (produkcijos išeiga) bei į ankstesniais metais atliktų patikrinimų rezultatus.

4.

2000 m. liepos 13 d. Byloje Nr. C-46/97 priimtame nutarime Teisingumo Teismas konstatuoja, kad tam, jog būtų laikomos veiksmingomis, tabako laukų patikros vietoje turi būti atliktos tada, kai tabakas dar auga laukuose.

5.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 2848/98 47 straipsnį, tuo atveju, jei tabakas pristatomas į skirtingus supirkimo centrus, žaliavinis tabakas iš šių centrų gali būti išvežamas į perdirbimo įmonę gavus išankstinį sutikimą. Šis išankstinis pranešimas leidžia kompetentingai kontrolės įstaigai tiksliai nustatyti transportavimo būdą, maršrutą, išvykimo ir atvykimo laiką, o taip pat tabako kiekį kiekvienam atskiram atvejui.

6.

Nusprendžiant, kokiam tabako kiekiui galima skirti priemokas, turi būti paisoma iš anksto nustatytų atskaitinių drėgmės verčių. Tiek supirkimo centruose, tiek perdirbimo įmonėje turi būti nustatytas tabako drėgmės kiekis ir atliekami svorio patikslinimai. Reglamento (EB) Nr. 2848/98 VI priede pateikti naudojami metodai, mėginių ėmimo lygiai ir dažnumas bei taikomi skaičiavimo metodai.

7.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 2848/98 48 straipsnio nuostatas tabako pirminio perdirbimo ir paruošimo prekybai metu patikrinimai atliekami po rizikos analizės.

Patikrinimai apima bent jau:

| i) | netikėtą perdirbimo įmonės atsargų patikrinimą, |
| --- | --- |

i)

netikėtą perdirbimo įmonės atsargų patikrinimą,

| ii) | patikrinimą išvežant tabaką iš vietos, kurioje jis buvo stebimas pirminio perdirbimo ir paruošimo prekybai metu (žr. 8 pastabą). |
| --- | --- |

ii)

patikrinimą išvežant tabaką iš vietos, kurioje jis buvo stebimas pirminio perdirbimo ir paruošimo prekybai metu (žr. 8 pastabą).

8.

Reglamento (EB) Nr. 1636/98 1 straipsnio 3 dalyje „pirminis perdirbimas“ apibrėžiamas kaip „augintojo pristatyto žaliavinio tabako perdirbimas į pastovų sandėliuojamą produktą, sudėtą į vienodus pakus, atitinkantį galutinio vartotojo (gamintojo) reikalavimus“.

9.

Nuo 1993 derliaus metų augintojų grupės gali gauti „pripažintų augintojų grupių“ statusą, jei jos atitinka Reglamento (EEB) Nr. 84/93 2 straipsnio 1 dalies nuostatose nurodytus reikalavimus. Nuo 1999 derliaus metų reikalavimai yra pateikiami Reglamento (EB) Nr. 2848/98 3 straipsnio 1 dalyje.

10.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 2848/98 3 straipsnio f punktą augintojų grupės nariai gali pasitraukti iš grupės, jeigu jie išbuvo grupės nariais bent metus nuo jos pripažinimo.

11.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 2848/98 2 straipsnio 2 dalies nuostatas augintojų grupėms draudžiama atlikti pirminį tabako perdirbimą.

12.

Reglamento (EEB) Nr. 2075/92 4 straipsnio a punkte numatyta teikti specialiąją pagalbą pripažintoms augintojų grupėms, Reglamento (EEB) Nr. 84/93 7 straipsnyje ir Reglamento (EB) Nr. 2848/98 40 straipsnio 2 dalyje išsamiai nurodoma, kokiems tikslams galima naudoti specialiąją pagalbą. 1995 m. Komisija (GD VI/E3) valstybėms narėms paskelbė aiškinamąją notą (Nr. VI/5711/95) dėl specialiosios pagalbos naudojimo visų pirma užtikrinant šios subsidijos papildomumą.

13.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 2848/98 6 straipsnio 1 dalies a punktą atitinkama valstybė narė panaikina augintojų grupių pripažinimą, jeigu specialioji pagalba naudojama kitais nei 40 straipsnio 2 dalyje nustatytais tikslais. Tik pripažintoms augintojų grupėms galima teikti specialiąją pagalbą ir mokėti kintamąją priemokos dalį.

14.

Pagal Reglamento (EEB) Nr. 2075/92 5 straipsnį priemoka augintojams suteikiama su sąlyga, kad tabako lapai yra pristatomi pagal su patvirtintu pirminiu perdirbėju pasirašytą auginimo sutartį. Sutartis turi būti sudaryta ne vėliau kaip derliaus metų gegužės 30 d.

15.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 2848/98 11 straipsnį, jeigu auginimo sutartis sudaroma tarp perdirbėjo ir augintojų grupės, prie jos pridedamas augintojų sąrašas.

16.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 2848/98 18 straipsnio 2 dalies nuostatas reikalaujama, kad kompetentinga institucija sumokėtų augintojų grupėms priemokas per 30 dienų nuo būtinų dokumentų pateikimo dienos.

17.

Reglamento (EEB) Nr. 2075/92 6 straipsnio 2 dalyje numatyta išankstinio teisės pirminiams perdirbėjams pasirašyti auginimo sutartis suteikimo tvarka, jei jie atitinka tam tikras konkrečias sąlygas. Auginimo sutartys turi būti pasirašytos ne vėliau kaip gegužės 30 d.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 2848/98 7 straipsnį valstybės narės priima sprendimą, ar patvirtinti pirminius perdirbėjus, atsižvelgdamos taip pat į kitas savo pačių nustatytas sąlygas.

---

(1)  Skaičiais nurodomi pridedamose pastabose išvardyti nesilaikymo tipai.

(2)  Šie nesilaikymo atvejai taip pat buvo nustatyti ir ankstesniais nei 1999 derliaus metais.

(3)  Komisijai nustačius, kad išlaidos nebuvo atliktos laikantis Bendrijos taisyklių, ji įvertina, kokios sumos neturi būti įtrauktos į Bendrijos finansavimą. Komisija visų pirma turi atsižvelgti į nustatytą neatitikimo laipsnį, pažeidimo pobūdį ir rimtumą bei Bendrijos patirtus finansinius nuostolius. Tokios korekcijos paprastai sudaro 2 % – 10 % išlaidų. Išimtiniais atvejais gali būti nuspręsta taikyti didesnį korekcijos koeficientą, siekiantį iki 100 %.

---

6 PRIEDAS

Sąskaitų patvirtinimo padalinio atliekamas valstybių narių administravimo ir kontrolės sistemų registravimas 1999–2003 m. (tik tų sistemų, kurios pagal Komisijos klasifikaciją priklauso pagrindinėms kontrolės priemonėms)

| | Valstybė narė |
| --- | --- |
| Italija | Ispanija | Prancūzija | Graikija |
| Kontrolės data | 1999 m. liepos 12–16 d. | 2001 m. sausio 22–26 d.
  2001 m.vasario 8 d. | 2003 m. rugsėjo 8–12 d. | 1999 m. rugsėjo 20–24 d. | 2001 m. liepos 2–6 d. | 2001 m. gegužės 14–18 d. | 2003 m. lapkričio 10–14 d. |
| Kontrolės pobūdis | Prevencinis auditas (1)

  (Srities patikra – atitikties auditas) | Atitikties auditas (2) | Atitikties auditas | Prevencinis auditas
  (Srities patikra – atitikties auditas) | Atitikties auditas | Atitikties auditas | Atitikties auditas |
| EŽŪOGF nagrinėti metai | 1998, 1999 | 1999, 2000 | 2002 | 1998, 1999 | 1999, 2000 | 1999, 2000 | 2002 sutartys 2003 |
| Patikros atliktos: Taip/Ne |
| Fizinė laukų patikra vietoje | Ne | Taip (3) | Taip | Taip (4) | Ne | Ne | Ne |
| Tiekimo patikra vietoje | Ne | Taip (5) | Ne | Taip | Ne (6) | Ne | Ne |
| Perdirbimo patikra vietoje | Ne | Ne | Ne | Taip | Ne | Ne | Ne |
| Šaltiniai: Audito Rūmams persiųstos audito vizitų ataskaitos ir suteikta papildoma informacija. |

Valstybė narė

Italija

Ispanija

Prancūzija

Graikija

Kontrolės data

1999 m. liepos 12–16 d.

2001 m. sausio 22–26 d.

2001 m.vasario 8 d.

2003 m. rugsėjo 8–12 d.

1999 m. rugsėjo 20–24 d.

2001 m. liepos 2–6 d.

2001 m. gegužės 14–18 d.

2003 m. lapkričio 10–14 d.

Kontrolės pobūdis

Prevencinis auditas (1)

(Srities patikra – atitikties auditas)

Atitikties auditas (2)

Atitikties auditas

Prevencinis auditas

(Srities patikra – atitikties auditas)

Atitikties auditas

Atitikties auditas

Atitikties auditas

EŽŪOGF nagrinėti metai

1998, 1999

1999, 2000

2002

1998, 1999

1999, 2000

1999, 2000

2002 sutartys 2003

Patikros atliktos: Taip/Ne

Fizinė laukų patikra vietoje

Ne

Taip (3)

Taip

Taip (4)

Ne

Ne

Ne

Tiekimo patikra vietoje

Ne

Taip (5)

Ne

Taip

Ne (6)

Ne

Ne

Perdirbimo patikra vietoje

Ne

Ne

Ne

Taip

Ne

Ne

Ne

Šaltiniai: Audito Rūmams persiųstos audito vizitų ataskaitos ir suteikta papildoma informacija.

---

(1)  Prevencinių auditų tikslas – nagrinėti valstybių narių dėl ES teisės aktų aiškinimo pateiktus klausimus.

(2)  Atitikties auditų tikslas – patikrinti, kaip valstybės narės laikosi ES teisės aktų, kaip to reikalaujama pagal Reglamentą (EB) Nr. 1287/95.

(3)  Tik iš dalies Burley tabako derlius jau buvo nuimtas, todėl fizinė kontrolė buvo „neįmanoma“.

(4)  Patikra apėmė dar CSIA kontrolės su 2000 derliaus metais susijusių nustatytų pažeidimų įvertinimą.

(5)  Atliekant patikrą buvo apsiribota tik pristatyto tabako klasifikacija ir drėgmės kiekio nustatymu.

(6)  Turint omeny tai, kad audito vizito ataskaitoje pateikiamas vien tik šis aprašymas „via les tests de corroboration, au travers de l'existence de bons d'apport pour le contrôle des livraisons“ panašu, kad kontrolė buvo ex post, kurios apimtis buvo ribota.

Šaltiniai: Audito Rūmams persiųstos audito vizitų ataskaitos ir suteikta papildoma informacija.

---

7 PRIEDAS

Pagrindinės kontrolės priemonės be tų, kurias nustatė Komisija

| Nr. | Reglamentas (EB) Nr. 2848/98 | Kontrolės priemonė |
| --- | --- | --- |
| 1 | 46 straipsnis | Ryšulių patikros vietoje siekiant įvertinti iš tikrųjų pristatyto tabako kiekio (produkcijos išeigos) patikimumą. |
| 2 | 47 straipsnio 2 dalis | Transportavimo iš atokaus supirkimo centro į pirminio perdirbimo įmonę patikra vietoje. |
| 3 | 48 straipsnio 2 dalies a punktas | Netikėta įmonės atsargų patikra vietoje, atliekama pirminio perdirbimo ir paruošimo prekybai metu. |
| 4 | 40 straipsnio 2 dalis, 2a dalis ir 3 dalis
  51 straipsnio 2 dalis | Augintojų grupėms skiriamos specialios pagalbos patikra vietoje. |

Nr.

Reglamentas (EB) Nr. 2848/98

Kontrolės priemonė

1

46 straipsnis

Ryšulių patikros vietoje siekiant įvertinti iš tikrųjų pristatyto tabako kiekio (produkcijos išeigos) patikimumą.

2

47 straipsnio 2 dalis

Transportavimo iš atokaus supirkimo centro į pirminio perdirbimo įmonę patikra vietoje.

3

48 straipsnio 2 dalies a punktas

Netikėta įmonės atsargų patikra vietoje, atliekama pirminio perdirbimo ir paruošimo prekybai metu.

4

40 straipsnio 2 dalis, 2a dalis ir 3 dalis

51 straipsnio 2 dalis

Augintojų grupėms skiriamos specialios pagalbos patikra vietoje.

---

KOMISIJOS ATSAKYMAI

SANTRAUKA

| I. | Komisija pritaria Audito Rūmų ataskaitai, tačiau yra sunkumų dėl daugelio Audito Rūmų išvadų patvirtinimo. |
| --- | --- |

I.

Komisija pritaria Audito Rūmų ataskaitai, tačiau yra sunkumų dėl daugelio Audito Rūmų išvadų patvirtinimo.

| V. | Komisijos pasiūlymas dėl 1998 m. reformos buvo pagrįstas 1996 m. pateikta ataskaita. Ši ataskaita grindžiama pačiais patikimiausiais tuo metu turėtais duomenimis, nors iš dalies ribotais. Komisija nemano, kad šis duomenų trūkumas turėjo poveikio jos rinkos analizei. Reforma iš tikrųjų labai sumažina dviejų žemiausios kokybės tabako grupių gamybą, taip atkreipdama dėmesį į tai, kad auginamos kokybės tabakas neatitiko rinkos poreikių. Komisija tiria nepakenčiamą antikonkurencinį elgesį tabako sektoriuje (dar žr. X punkte). |
| --- | --- |

V.

Komisijos pasiūlymas dėl 1998 m. reformos buvo pagrįstas 1996 m. pateikta ataskaita. Ši ataskaita grindžiama pačiais patikimiausiais tuo metu turėtais duomenimis, nors iš dalies ribotais. Komisija nemano, kad šis duomenų trūkumas turėjo poveikio jos rinkos analizei. Reforma iš tikrųjų labai sumažina dviejų žemiausios kokybės tabako grupių gamybą, taip atkreipdama dėmesį į tai, kad auginamos kokybės tabakas neatitiko rinkos poreikių. Komisija tiria nepakenčiamą antikonkurencinį elgesį tabako sektoriuje (dar žr. X punkte).

| VI. | Komisijos sąskaitų apmokėjimo (ataskaitų patvirtinimo) tarnybos tikrai buvo veiklios tabako atžvilgiu ir, remdamosi jų pačių atlikta rizikos analize ir atsižvelgdamos į kai kurias preliminarias Audito Rūmų pastabas, 2001 m. pradėjo tyrimą dėl tabako (auditai Graikijoje, Italijoje, Prancūzijoje ir Vokietijoje), o po to atliko dar trejus tyrimus 2003 m. (Graikijoje, Italijoje ir Ispanijoje). Procedūros, po 2001 m. audito taikytos Vokietijai ir Prancūzijai, jau užbaigtos. Vis dėlto Komisija pripažįsta, kad kai kuriose kitose valstybėse narėse tyrimus atlikti vėluojama, ir bus stengiamasi juos užbaigti kaip galima greičiau.
  Komisija atkreipia dėmesį į šiuo metu Audito Rūmų siūlomą išplėstinį pagrindinių kontrolės priemonių sąrašą. Tačiau 2001 m. Komisija apibrėžė pagrindines kontrolės priemones, kurias būtina vykdyti tabako sektoriuje, ir mano, kad jos atitinka svarbiausias reglamente numatytas kontrolės priemones. |
| --- | --- |

VI.

Komisijos sąskaitų apmokėjimo (ataskaitų patvirtinimo) tarnybos tikrai buvo veiklios tabako atžvilgiu ir, remdamosi jų pačių atlikta rizikos analize ir atsižvelgdamos į kai kurias preliminarias Audito Rūmų pastabas, 2001 m. pradėjo tyrimą dėl tabako (auditai Graikijoje, Italijoje, Prancūzijoje ir Vokietijoje), o po to atliko dar trejus tyrimus 2003 m. (Graikijoje, Italijoje ir Ispanijoje). Procedūros, po 2001 m. audito taikytos Vokietijai ir Prancūzijai, jau užbaigtos. Vis dėlto Komisija pripažįsta, kad kai kuriose kitose valstybėse narėse tyrimus atlikti vėluojama, ir bus stengiamasi juos užbaigti kaip galima greičiau.

Komisija atkreipia dėmesį į šiuo metu Audito Rūmų siūlomą išplėstinį pagrindinių kontrolės priemonių sąrašą. Tačiau 2001 m. Komisija apibrėžė pagrindines kontrolės priemones, kurias būtina vykdyti tabako sektoriuje, ir mano, kad jos atitinka svarbiausias reglamente numatytas kontrolės priemones.

| VII. | Komisijos nuomone, monitoringo tinkamumas pasitvirtino.
  Pagal Reglamento (EEB) Nr. 2075/92 26 straipsnio nuostatą Komisija iki 2002 m. balandžio 1 d. turėtų Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti ataskaitą apie CMO funkcionavimą tabako sektoriuje. Reikalaujamą ataskaitą (1) Komisija pateikė septyniais mėnesiais vėliau – 2002 m. lapkričio mėn.
  Tuo tarpu Komisija nepriklausomam vertintojui nurodė atlikti CMO vertinamąjį tyrimą. Šis tyrimas (2) gautas 2003 spalio mėn. Be to, rengdama tabako sektoriaus reformą, Komisija atliko Išplėstinį poveikio vertinimo (3) tyrimą, kuris buvo užbaigtas iki 2003 m. rugsėjo 23 d. |
| --- | --- |

VII.

Komisijos nuomone, monitoringo tinkamumas pasitvirtino.

Pagal Reglamento (EEB) Nr. 2075/92 26 straipsnio nuostatą Komisija iki 2002 m. balandžio 1 d. turėtų Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti ataskaitą apie CMO funkcionavimą tabako sektoriuje. Reikalaujamą ataskaitą (1) Komisija pateikė septyniais mėnesiais vėliau – 2002 m. lapkričio mėn.

Tuo tarpu Komisija nepriklausomam vertintojui nurodė atlikti CMO vertinamąjį tyrimą. Šis tyrimas (2) gautas 2003 spalio mėn. Be to, rengdama tabako sektoriaus reformą, Komisija atliko Išplėstinį poveikio vertinimo (3) tyrimą, kuris buvo užbaigtas iki 2003 m. rugsėjo 23 d.

| IX. | 2004 m. balandžio 22 d. Žemės ūkio ministrų taryba priėmė sprendimą iš esmės reformuoti paramą tabako sektoriui. 2004 m. reforma numato nuo 2010 m. pradėti visišką paramos tabakui atsiejimą nuo gamybos. Pusė paramos bus skirta bendrajai išmokai ūkiui, o likusioji pusė bus panaudota tabaką gaminančių regionų restruktūrizavimui pagal kaimo plėtros politiką. Ketverių metų pereinamuoju laikotarpiu – nuo 2006 m. iki 2009 m. – ne mažiau kaip 40 % paramos bus atskirta ir įtraukta į bendrąją išmoką ūkiui. Valstybės narės gali nuspręsti išsaugoti iki 60 % kaip sujungtą išmoką. Ši sujungta išmoka turi būti paskirta taip, kad ūkininkams būtų užtikrintos vienodos sąlygos ir (arba) laikantis objektyvių kriterijų, pavyzdžiui, tokių, kokie taikomi tabako gamintojams, įsikūrusiems Tikslo Nr. 1 regionuose, arba tabako augintojams, gaminantiems tam tikros kokybės veisles. Tolesni kriterijai gali būti svarstomi ateityje. 2004 m. reforma iš esmės turėtų išspręsti visus dabartinius sunkumus. |
| --- | --- |

IX.

2004 m. balandžio 22 d. Žemės ūkio ministrų taryba priėmė sprendimą iš esmės reformuoti paramą tabako sektoriui. 2004 m. reforma numato nuo 2010 m. pradėti visišką paramos tabakui atsiejimą nuo gamybos. Pusė paramos bus skirta bendrajai išmokai ūkiui, o likusioji pusė bus panaudota tabaką gaminančių regionų restruktūrizavimui pagal kaimo plėtros politiką. Ketverių metų pereinamuoju laikotarpiu – nuo 2006 m. iki 2009 m. – ne mažiau kaip 40 % paramos bus atskirta ir įtraukta į bendrąją išmoką ūkiui. Valstybės narės gali nuspręsti išsaugoti iki 60 % kaip sujungtą išmoką. Ši sujungta išmoka turi būti paskirta taip, kad ūkininkams būtų užtikrintos vienodos sąlygos ir (arba) laikantis objektyvių kriterijų, pavyzdžiui, tokių, kokie taikomi tabako gamintojams, įsikūrusiems Tikslo Nr. 1 regionuose, arba tabako augintojams, gaminantiems tam tikros kokybės veisles. Tolesni kriterijai gali būti svarstomi ateityje. 2004 m. reforma iš esmės turėtų išspręsti visus dabartinius sunkumus.

| X. | Komisija paskelbė Prieštaravimų pranešimus dėl įtariamų kartelių Ispanijos ir Italijos tabako žaliavos rinkose (atitinkamai gruodžio ir vasario mėn.). Šiuose Prieštaravimų pranešimuose pateikta preliminari Komisijos tyrimų išvada dėl įtariamo šių dviejų valstybių gamintojų grupių antikonkurencinio elgesio, prasidėjusio atitinkamai 2001 m. spalio mėn. ir 2002 m. sausio mėn. Prieštaravimų pranešimo paskelbimas yra parengiamoji priemonė taikant procedūrą, kuri gali baigtis tuo, kad bus priimtas draudžiamasis sprendimas, kuriuo minėtoms kompanijoms bus nustatytos baudos.
  Kalbant apie galimus finansinius pataisymus, Komisija remiasi dabartine sąskaitų apmokėjimo (ataskaitų patvirtinimo) procedūra, taikoma po 2001 m. ir 2003 m. auditų. |
| --- | --- |

X.

Komisija paskelbė Prieštaravimų pranešimus dėl įtariamų kartelių Ispanijos ir Italijos tabako žaliavos rinkose (atitinkamai gruodžio ir vasario mėn.). Šiuose Prieštaravimų pranešimuose pateikta preliminari Komisijos tyrimų išvada dėl įtariamo šių dviejų valstybių gamintojų grupių antikonkurencinio elgesio, prasidėjusio atitinkamai 2001 m. spalio mėn. ir 2002 m. sausio mėn. Prieštaravimų pranešimo paskelbimas yra parengiamoji priemonė taikant procedūrą, kuri gali baigtis tuo, kad bus priimtas draudžiamasis sprendimas, kuriuo minėtoms kompanijoms bus nustatytos baudos.

Kalbant apie galimus finansinius pataisymus, Komisija remiasi dabartine sąskaitų apmokėjimo (ataskaitų patvirtinimo) procedūra, taikoma po 2001 m. ir 2003 m. auditų.

INTRODUCTION

| 13. | The instrument of the national reserve has favoured the conversion to other variety groups in association with other instruments such as the transfer of guarantee thresholds.
  The national reserve has become an option for the Member State since the 2002 harvest. |
| --- | --- |

13.

The instrument of the national reserve has favoured the conversion to other variety groups in association with other instruments such as the transfer of guarantee thresholds.

The national reserve has become an option for the Member State since the 2002 harvest.

PREPARATION FOR THE 1998 REFORM

| 21. to 23. | The main objective of the CMO is to support production of leaf tobacco. The socio-economic impact of employment has also been an important consideration for the Council during the history of the tobacco scheme.
  In its 1996 report, the Commission used the best data available at the time.
  In a working document (4), the Commission points out that, according to Eurostat, the tobacco sector employed a larger labour force in 2000 than the 72 000 full-time workers estimated by the Court using a theoretical calculation. The Eurostat figure is 126 070 annual working units, corresponding to 212 960 people as the share of seasonal and part-time employment is remarkably high. |
| --- | --- |

21. to 23.

The main objective of the CMO is to support production of leaf tobacco. The socio-economic impact of employment has also been an important consideration for the Council during the history of the tobacco scheme.

In its 1996 report, the Commission used the best data available at the time.

In a working document (4), the Commission points out that, according to Eurostat, the tobacco sector employed a larger labour force in 2000 than the 72 000 full-time workers estimated by the Court using a theoretical calculation. The Eurostat figure is 126 070 annual working units, corresponding to 212 960 people as the share of seasonal and part-time employment is remarkably high.

| 24. | As regards the average aid per person, the Commission would refer to its recent study (5), which indicates average assistance of EUR 7 600 per person employed in the tobacco sector in 2002 (6). |
| --- | --- |

24.

As regards the average aid per person, the Commission would refer to its recent study (5), which indicates average assistance of EUR 7 600 per person employed in the tobacco sector in 2002 (6).

| 25. | In some tobacco-producing regions tobacco is the main product grown. The majority of the agricultural population in such specialised regions is occupied in production, first processing, transport or supply of materials involved in the production of this crop. Hence a large part of the agricultural population is dependent on tobacco production.
  Eastern Macedonia and Thrace, western Greece and continental Greece, central Macedonia, western Macedonia (Greece) and Campania (Italy) can be regarded as the most specialised regions. In these regions, consequently, tobacco cultivation plays an important role both in structural and production specialisation and, therefore, plays an important economic and social role. The evaluation study used quantitative parameters (% tobacco farms over total farms versus % tobacco area over total agricultural area) to describe the degree of specialisation of tobacco-producing regions (7), thus providing evidence for tobacco production’s importance in relation to other crops. |
| --- | --- |

25.

In some tobacco-producing regions tobacco is the main product grown. The majority of the agricultural population in such specialised regions is occupied in production, first processing, transport or supply of materials involved in the production of this crop. Hence a large part of the agricultural population is dependent on tobacco production.

Eastern Macedonia and Thrace, western Greece and continental Greece, central Macedonia, western Macedonia (Greece) and Campania (Italy) can be regarded as the most specialised regions. In these regions, consequently, tobacco cultivation plays an important role both in structural and production specialisation and, therefore, plays an important economic and social role. The evaluation study used quantitative parameters (% tobacco farms over total farms versus % tobacco area over total agricultural area) to describe the degree of specialisation of tobacco-producing regions (7), thus providing evidence for tobacco production’s importance in relation to other crops.

| 26. | The Commission approach was justified and reflected market reality. EU production of those variety groups in demand, quality and market prices increased (also influenced by the cyclical trends in world market prices). |
| --- | --- |

26.

The Commission approach was justified and reflected market reality. EU production of those variety groups in demand, quality and market prices increased (also influenced by the cyclical trends in world market prices).

| 27. | When preparing the 1998 reform, one objective was to gear production more closely to market needs. The Commission proposed transferring production rights between variety groups depending on market demand. More flue-cured and light air-cured tobacco of better quality was produced in order to cope with an increased demand for these variety groups. There is evidence that both exports and certain imports have decreased. EU exports show a marked decrease in volume, especially of low quality tobacco (semi-oriental varieties, dark air-cured varieties) while value has increased. |
| --- | --- |

27.

When preparing the 1998 reform, one objective was to gear production more closely to market needs. The Commission proposed transferring production rights between variety groups depending on market demand. More flue-cured and light air-cured tobacco of better quality was produced in order to cope with an increased demand for these variety groups. There is evidence that both exports and certain imports have decreased. EU exports show a marked decrease in volume, especially of low quality tobacco (semi-oriental varieties, dark air-cured varieties) while value has increased.

| 28. | The key objectives of the reform, based on a modulation of part of the premium, were to achieve both a better quality and an improved price level within the EU, and these objectives have largely been achieved. The most recent evidence available to the Commission shows that for certain variety groups prices (also influenced by cyclical trends in world market prices) have improved. |
| --- | --- |

28.

The key objectives of the reform, based on a modulation of part of the premium, were to achieve both a better quality and an improved price level within the EU, and these objectives have largely been achieved. The most recent evidence available to the Commission shows that for certain variety groups prices (also influenced by cyclical trends in world market prices) have improved.

| 29. | The Commission took account of the fact that price is affected by supply (production, import, stocks) and demand (consumption, export) as well as exchange rates. However, within a given market situation in a given harvest year, it is obvious that differences in quality lead to differences in price. It is often argued that for a given quality the producer will not always receive the same price. This is, however, the consequence of free competition between first processors when contracts are negotiated.
  The lack of a single objective quality grading system was not an obstacle to implementing a quality policy. The various national and local quality grading systems can differentiate according to variety groups and specific first processing needs. |
| --- | --- |

29.

The Commission took account of the fact that price is affected by supply (production, import, stocks) and demand (consumption, export) as well as exchange rates. However, within a given market situation in a given harvest year, it is obvious that differences in quality lead to differences in price. It is often argued that for a given quality the producer will not always receive the same price. This is, however, the consequence of free competition between first processors when contracts are negotiated.

The lack of a single objective quality grading system was not an obstacle to implementing a quality policy. The various national and local quality grading systems can differentiate according to variety groups and specific first processing needs.

| 30. | The Commission considers that its market analysis was based on the best available information at the time and provided policy-makers with an appropriate understanding of the market to guide their selection of the market measures. |
| --- | --- |

30.

The Commission considers that its market analysis was based on the best available information at the time and provided policy-makers with an appropriate understanding of the market to guide their selection of the market measures.

| 31. | The issue of the lack of alternative crops has to be seen in relation to the whole production chain and not just primary growing of tobacco on the farm. In some regions, local communities have become so dependent on tobacco that conversion to other productions would only be possible over a considerable period of time. |
| --- | --- |

31.

The issue of the lack of alternative crops has to be seen in relation to the whole production chain and not just primary growing of tobacco on the farm. In some regions, local communities have become so dependent on tobacco that conversion to other productions would only be possible over a considerable period of time.

| 32. | The post-1998 CMO took into account the concentration of purchasing by a limited number of multinational first processors, merchants and manufacturers and their more important role in price setting. In order to counterbalance the increased integration and concentration at processor level, the Commission provided strong incentives (access to the variable premium) for producers to join producer groups and reinforced the role of producer groups. |
| --- | --- |

32.

The post-1998 CMO took into account the concentration of purchasing by a limited number of multinational first processors, merchants and manufacturers and their more important role in price setting. In order to counterbalance the increased integration and concentration at processor level, the Commission provided strong incentives (access to the variable premium) for producers to join producer groups and reinforced the role of producer groups.

| 33. | DG AGRI informed DG COMP of possible anti-competitive practices in June 2001. This information, amongst others, led to an investigation by DG COMP in October 2001, which subsequently confirmed that such alleged practices did exist in Italy and Spain (see paragraphs 67 to 71).
  The Commission’s 1993 prohibition on producer groups from carrying out first processing aimed to separate the functions of producer (organisation) and first processor in order to avoid conflicts of interests between the two parties. Integration of producer groups in processing was not favoured because of the high degree of specialisation and capital input required. The separation of the functions of producers and processors was maintained in order to safeguard a fair price formation for raw tobacco. |
| --- | --- |

33.

DG AGRI informed DG COMP of possible anti-competitive practices in June 2001. This information, amongst others, led to an investigation by DG COMP in October 2001, which subsequently confirmed that such alleged practices did exist in Italy and Spain (see paragraphs 67 to 71).

The Commission’s 1993 prohibition on producer groups from carrying out first processing aimed to separate the functions of producer (organisation) and first processor in order to avoid conflicts of interests between the two parties. Integration of producer groups in processing was not favoured because of the high degree of specialisation and capital input required. The separation of the functions of producers and processors was maintained in order to safeguard a fair price formation for raw tobacco.

| 34. | The interdepartmental consultation on reform of the CMO carried out in 1998 followed normal practice within the Commission at the time. In January 1998, DG AGRI consulted five other directorates-general on the proposal: DG XIX (Budget), DG V (Employment), DG XI (Environment), DG XX (Financial Control) and LS (Legal Service).
  All Commissioners and cabinets were consulted as part of the normal procedure for adopting Commission proposals.
  Prior to the 1998 proposal, the Commission published a report to the Council on the common organisation of the market in raw tobacco in 1996 (8) which was widely discussed with Member States and included all possible options, some of which were included in the 1998 proposal.
  In 2001 the Commission introduced a broader and more systematic interdepartmental consultation. In addition, since 2003 an extended impact assessment is carried out for all major proposals made and presented to the other institutions along with the legislative proposal. The tobacco reform adopted by the Council in April 2004 was subject to this new procedure and 16 departments took part in the impact assessment, including DG DEV, DG ENV, DG COMP and DG TAXUD. |
| --- | --- |

34.

The interdepartmental consultation on reform of the CMO carried out in 1998 followed normal practice within the Commission at the time. In January 1998, DG AGRI consulted five other directorates-general on the proposal: DG XIX (Budget), DG V (Employment), DG XI (Environment), DG XX (Financial Control) and LS (Legal Service).

All Commissioners and cabinets were consulted as part of the normal procedure for adopting Commission proposals.

Prior to the 1998 proposal, the Commission published a report to the Council on the common organisation of the market in raw tobacco in 1996 (8) which was widely discussed with Member States and included all possible options, some of which were included in the 1998 proposal.

In 2001 the Commission introduced a broader and more systematic interdepartmental consultation. In addition, since 2003 an extended impact assessment is carried out for all major proposals made and presented to the other institutions along with the legislative proposal. The tobacco reform adopted by the Council in April 2004 was subject to this new procedure and 16 departments took part in the impact assessment, including DG DEV, DG ENV, DG COMP and DG TAXUD.

| 35. | Community development policy recognises the key role of agricultural and rural development in economic growth and reducing poverty in many developing countries, which may include tobacco production in certain regions. Tobacco from developing countries may in some cases compete with EU tobacco on different markets. Although no export refunds are granted, the subsidies benefiting EU tobacco can affect competitive positions and world market prices. However, as EU tobacco production only accounts for 5 % of world production and 11 % of world exports any impact would be limited. The recently adopted reform of the tobacco CMO should alleviate any potential distorting effect of the present scheme as, when it is fully implemented, there will be no link between the aid and production. |
| --- | --- |

35.

Community development policy recognises the key role of agricultural and rural development in economic growth and reducing poverty in many developing countries, which may include tobacco production in certain regions. Tobacco from developing countries may in some cases compete with EU tobacco on different markets. Although no export refunds are granted, the subsidies benefiting EU tobacco can affect competitive positions and world market prices. However, as EU tobacco production only accounts for 5 % of world production and 11 % of world exports any impact would be limited. The recently adopted reform of the tobacco CMO should alleviate any potential distorting effect of the present scheme as, when it is fully implemented, there will be no link between the aid and production.

| 36. | The orientation of production toward flue-cured and light air-cured tobacco is governed by market demand and not the CMO premium system. Restructuring of production has favoured concentration and intensification of production on larger farms. As total EU production is limited by quantitative thresholds, the total production area has considerably decreased as a result of the higher yields.
  From a solely environmental point of view it would have been desirable to have a system with area references (limitations) rather than quantitative thresholds. This possibility was disregarded as the incentive to produce higher quality tobacco would largely have been lost.
  At the Gothenburg European Council in 2001, the Commission proposed reorienting support from the CAP to reward ‘healthy, high-quality products and practices rather than quantity’ (see COM (2001) 264 final). The latest tobacco reform responds to the Gothenburg declaration. |
| --- | --- |

36.

The orientation of production toward flue-cured and light air-cured tobacco is governed by market demand and not the CMO premium system. Restructuring of production has favoured concentration and intensification of production on larger farms. As total EU production is limited by quantitative thresholds, the total production area has considerably decreased as a result of the higher yields.

From a solely environmental point of view it would have been desirable to have a system with area references (limitations) rather than quantitative thresholds. This possibility was disregarded as the incentive to produce higher quality tobacco would largely have been lost.

At the Gothenburg European Council in 2001, the Commission proposed reorienting support from the CAP to reward ‘healthy, high-quality products and practices rather than quantity’ (see COM (2001) 264 final). The latest tobacco reform responds to the Gothenburg declaration.

| 37. | The share of the primary material (raw tobacco) in the price of cigarettes is estimated to be very low. Therefore the impact of subsidies on the reduction of retail prices is negligible.
  Under Article 8(2) of Council Directive 95/59/EC the rate of proportional excise duty and the amount of specific excise duty must be the same for all cigarettes. Consequently Member States cannot apply a lower rate of duty on their own tobacco. The judgment of the Court of Justice quoted by the Court (Case C-302/00) confirmed that France, which maintained in force a system imposing a different tax for dark-tobacco cigarettes, failed to fulfil its obligations under Directive 95/59/EC and Article 90 of the Treaty. Following this judgment France has brought its rates of excise duty into line with Community legislation (Law No 2002-1487 of 20 December 2002). |
| --- | --- |

37.

The share of the primary material (raw tobacco) in the price of cigarettes is estimated to be very low. Therefore the impact of subsidies on the reduction of retail prices is negligible.

Under Article 8(2) of Council Directive 95/59/EC the rate of proportional excise duty and the amount of specific excise duty must be the same for all cigarettes. Consequently Member States cannot apply a lower rate of duty on their own tobacco. The judgment of the Court of Justice quoted by the Court (Case C-302/00) confirmed that France, which maintained in force a system imposing a different tax for dark-tobacco cigarettes, failed to fulfil its obligations under Directive 95/59/EC and Article 90 of the Treaty. Following this judgment France has brought its rates of excise duty into line with Community legislation (Law No 2002-1487 of 20 December 2002).

THE CMO HAS NOT ACHIEVED THE DESIRED IMPACT

| 38. | As indicated in paragraphs 28, 31 and 59, the reform significantly reduced the production of the two lowest quality groups of tobacco, thereby partly addressing the problem that the qualities grown were not suited for the market demand. |
| --- | --- |

38.

As indicated in paragraphs 28, 31 and 59, the reform significantly reduced the production of the two lowest quality groups of tobacco, thereby partly addressing the problem that the qualities grown were not suited for the market demand.

| 39. | In order to measure the impact the Commission used the term ‘fair income’ as in the Treaty, set as a quantifiable target an overall improvement in price (and quality), and used information on production costs and income (9), available from the FADN (Farm Accountancy Data Network). Information on prices, processing and stocks was obtained through Regulation (EC) No 2636/1999 (currently replaced by the consolidated version: Regulation (EC) No 604/2004). The impact of premiums on growers’ income was evaluated in the 2003 extended impact assessment. |
| --- | --- |

39.

In order to measure the impact the Commission used the term ‘fair income’ as in the Treaty, set as a quantifiable target an overall improvement in price (and quality), and used information on production costs and income (9), available from the FADN (Farm Accountancy Data Network). Information on prices, processing and stocks was obtained through Regulation (EC) No 2636/1999 (currently replaced by the consolidated version: Regulation (EC) No 604/2004). The impact of premiums on growers’ income was evaluated in the 2003 extended impact assessment.

| 40. | The information available to the Commission shows that, for certain varieties, quality and prices have improved (this has also been influenced by cyclical trends in world market prices). |
| --- | --- |

40.

The information available to the Commission shows that, for certain varieties, quality and prices have improved (this has also been influenced by cyclical trends in world market prices).

| 41. | Average selling prices in two consecutive years are not a representative indication of a long-term trend. Observations over several years (1993 to 2002) show a net long-term price increase. Slight variations from year to year reflect the cyclical nature of tobacco price trends. |
| --- | --- |

41.

Average selling prices in two consecutive years are not a representative indication of a long-term trend. Observations over several years (1993 to 2002) show a net long-term price increase. Slight variations from year to year reflect the cyclical nature of tobacco price trends.

| 42. | The Commission considers that improvements in quality can be measured in two ways: firstly by increases of the quality variety groups in demand. The net increase in production of variety groups I (flue-cured) and group II (light air-cured) as a result of market demand and the fall in production of variety groups V (sun-cured) and III (dark air-cured) which faced marketing difficulties indicates an overall improvement in quality and market orientation. Secondly, improved quality can be measured by price increases taking account of the overall market price evolution. |
| --- | --- |

42.

The Commission considers that improvements in quality can be measured in two ways: firstly by increases of the quality variety groups in demand. The net increase in production of variety groups I (flue-cured) and group II (light air-cured) as a result of market demand and the fall in production of variety groups V (sun-cured) and III (dark air-cured) which faced marketing difficulties indicates an overall improvement in quality and market orientation. Secondly, improved quality can be measured by price increases taking account of the overall market price evolution.

| 44. | Most tobacco growers produce varying amounts of tobacco of different qualities leading to a proportional distribution of the premium. However information available to the Commission shows that, in certain cases, there is an even distribution of the variable premium. Such cases are relatively rare, but an increase was observed in 2000 compared to 1999, the first year of application of the variable premium.
  Moreover, except for groups V and III, the variable premium enhanced the price level, which was the main objective of the reform. |
| --- | --- |

44.

Most tobacco growers produce varying amounts of tobacco of different qualities leading to a proportional distribution of the premium. However information available to the Commission shows that, in certain cases, there is an even distribution of the variable premium. Such cases are relatively rare, but an increase was observed in 2000 compared to 1999, the first year of application of the variable premium.

Moreover, except for groups V and III, the variable premium enhanced the price level, which was the main objective of the reform.

| 45. | Since 1993, premium levels have remained largely unchanged, except for group V. The policy adopted by the Council was based on providing a steady income support, but to allow guarantee thresholds to vary according to demand. In 2002, the Council chose to decrease the guaranteed thresholds in order to decrease supply versus demand, thus creating a relative shortage, encouraging competition and improvement in prices.
  The Commission proposed to differentiate between a fixed portion of the premium (providing a minimum income) and a variable portion (providing the economic function) which is paid according to sales prices. |
| --- | --- |

45.

Since 1993, premium levels have remained largely unchanged, except for group V. The policy adopted by the Council was based on providing a steady income support, but to allow guarantee thresholds to vary according to demand. In 2002, the Council chose to decrease the guaranteed thresholds in order to decrease supply versus demand, thus creating a relative shortage, encouraging competition and improvement in prices.

The Commission proposed to differentiate between a fixed portion of the premium (providing a minimum income) and a variable portion (providing the economic function) which is paid according to sales prices.

| 46 to 48. | In its Extended Impact Assessment, the Commission established average production costs and margins per ha of tobacco on specialised farms (average 1999 to 2000), based on the FADN (Farm Accountancy Data Network).
  The main problem is putting a precise value on family work on the farm. If work by family members is considered at the same cost as that of paid labour force, then income is negative. On valuing family work at a lower level, an equity or profit situation occurs. Total margins (tobacco output + premium) over total input (variable + fixed costs) are largely positive in all regions. It was concluded that income (total receipts minus total costs) from tobacco was only negative in Thessaly and Continental Greece, representing 34 % of all Greek producers. Income in Italy, Spain and other Greek regions was positive. |
| --- | --- |

46 to 48.

In its Extended Impact Assessment, the Commission established average production costs and margins per ha of tobacco on specialised farms (average 1999 to 2000), based on the FADN (Farm Accountancy Data Network).

The main problem is putting a precise value on family work on the farm. If work by family members is considered at the same cost as that of paid labour force, then income is negative. On valuing family work at a lower level, an equity or profit situation occurs. Total margins (tobacco output + premium) over total input (variable + fixed costs) are largely positive in all regions. It was concluded that income (total receipts minus total costs) from tobacco was only negative in Thessaly and Continental Greece, representing 34 % of all Greek producers. Income in Italy, Spain and other Greek regions was positive.

| 47. | The Commission has complied with the provisions of Council Regulation (EEC) No 2075/92.
  The 1998 reform specifically targeted the modulation of the variable part of the premium in order to reward better quality. As there were continuing problems in disposing of group V tobacco, the Commission proposed a 10 % reduction of the premium. It also proposed a reduction in the guarantee threshold. |
| --- | --- |

47.

The Commission has complied with the provisions of Council Regulation (EEC) No 2075/92.

The 1998 reform specifically targeted the modulation of the variable part of the premium in order to reward better quality. As there were continuing problems in disposing of group V tobacco, the Commission proposed a 10 % reduction of the premium. It also proposed a reduction in the guarantee threshold.

| 48. | Price is a function of supply and demand, and of quality of a commodity. In the context of the raw tobacco market, the price is stated in the contract. |
| --- | --- |

48.

Price is a function of supply and demand, and of quality of a commodity. In the context of the raw tobacco market, the price is stated in the contract.

| 49. | The aim of the Regulation is to provide a fair income. The premium level is fixed by the Council. At the time of the 1992 reform, the value of the premium was calculated, for each variety group, as the average of premiums of the varieties in the group. There was no longer any provision for a mechanism to adjust the premium to price and/or cost variation. |
| --- | --- |

49.

The aim of the Regulation is to provide a fair income. The premium level is fixed by the Council. At the time of the 1992 reform, the value of the premium was calculated, for each variety group, as the average of premiums of the varieties in the group. There was no longer any provision for a mechanism to adjust the premium to price and/or cost variation.

| 51 and 52. | As pointed out in paragraph 28, for agricultural and climatic reasons, the EU is unable to produce all the tobacco required for the manufacture of tobacco products. Between 1990 and 2000, raw tobacco imports remained stable. However, as stripped tobacco constitutes the majority of imports, data on the variety group are not available and substitution of imported tobacco by domestic products cannot be confirmed or denied. The CMO policy was successful as over the 1990 to 2000 period EU exports decreased in volume but increased in value, indicating that production of low-quality tobacco decreased considerably. Furthermore, the composition of EU production changed according to demand as a result of the transfer of thresholds. |
| --- | --- |

51 and 52.

As pointed out in paragraph 28, for agricultural and climatic reasons, the EU is unable to produce all the tobacco required for the manufacture of tobacco products. Between 1990 and 2000, raw tobacco imports remained stable. However, as stripped tobacco constitutes the majority of imports, data on the variety group are not available and substitution of imported tobacco by domestic products cannot be confirmed or denied. The CMO policy was successful as over the 1990 to 2000 period EU exports decreased in volume but increased in value, indicating that production of low-quality tobacco decreased considerably. Furthermore, the composition of EU production changed according to demand as a result of the transfer of thresholds.

| 54. | The Commission agrees with the Court that the expenditure from the communication part of the Tobacco Fund for the years before 2001 was limited.
  With the adoption of the Commission implementing regulation of the Tobacco Fund (Regulation (EC) No 1648/2000) on 25 July 2000, the launch of audits of former commitments and the modification of contracts, the Commission started seriously tackling the problem. The number of opened contracts has now been substantially reduced (7). The Commission departments are still seeking a solution in this respect. |
| --- | --- |

54.

The Commission agrees with the Court that the expenditure from the communication part of the Tobacco Fund for the years before 2001 was limited.

With the adoption of the Commission implementing regulation of the Tobacco Fund (Regulation (EC) No 1648/2000) on 25 July 2000, the launch of audits of former commitments and the modification of contracts, the Commission started seriously tackling the problem. The number of opened contracts has now been substantially reduced (7). The Commission departments are still seeking a solution in this respect.

| 55. | Following the Director-General for Agriculture’s declaration for 2001, intensive efforts were launched to solve the problems stemming from discrepancies in the financial field between multi-annual research contracts and annual budget allocations on the one hand and certain internal organisational shortcomings on the other. An internal task force was set up in 2002 to make up the backlog for nine outstanding projects.
  An action plan was successfully carried out in 2002 and the management of the projects could then be deemed as normalised, and the reservations raised in the Director-General’s annual declaration for 2002 were therefore not repeated. |
| --- | --- |

55.

Following the Director-General for Agriculture’s declaration for 2001, intensive efforts were launched to solve the problems stemming from discrepancies in the financial field between multi-annual research contracts and annual budget allocations on the one hand and certain internal organisational shortcomings on the other. An internal task force was set up in 2002 to make up the backlog for nine outstanding projects.

An action plan was successfully carried out in 2002 and the management of the projects could then be deemed as normalised, and the reservations raised in the Director-General’s annual declaration for 2002 were therefore not repeated.

| 56. | Although the Directorate-General for Health and Consumer Protection did not raise any formal reservations in its 2001 Annual Activity Report, it did raise concerns about weaknesses related to the management of past projects.
  In fact, since 1999 it had started introducing corrective measures to improve management of the fund. The effect of these measures could be seen after 2001. From a budget point of view, the level of budget consumption has reached an average over 80 % during the last three years and this despite a huge increase in the budget (from EUR 3 million to 14,4 million in 2004).
  With its new communication strategy, the Commission is now able to manage the Tobacco Fund adequately and even to handle a new increase in the budget. |
| --- | --- |

56.

Although the Directorate-General for Health and Consumer Protection did not raise any formal reservations in its 2001 Annual Activity Report, it did raise concerns about weaknesses related to the management of past projects.

In fact, since 1999 it had started introducing corrective measures to improve management of the fund. The effect of these measures could be seen after 2001. From a budget point of view, the level of budget consumption has reached an average over 80 % during the last three years and this despite a huge increase in the budget (from EUR 3 million to 14,4 million in 2004).

With its new communication strategy, the Commission is now able to manage the Tobacco Fund adequately and even to handle a new increase in the budget.

| 57. | The proportion of the specific aid the producer groups were expected to spend was outlined in Article 40 of Regulation (EC) No 2848/98.
  The evaluation of the sector showed that most producer groups have developed orientation, assistance and training measures which aim to reduce plant protection product residues and other harmful elements (heavy metals, nitrosamines, plastic wires, etc.), by improved farming and harvesting techniques (reduced use of chemicals, rationalisation of water distribution, waste collection, etc.). However, the evaluator was not able to find objective proof of the effects of these activities.
  Based on the FADN data, checks on the use of plant protection products and fertiliser showed an intensification of farming practices and therefore some worsening of the environmental impact of the crop, albeit on a much reduced total area (–43 % in 10 years). This intensification favoured the improvement of production quality in terms of colour and leaf integrity and increased yield. |
| --- | --- |

57.

The proportion of the specific aid the producer groups were expected to spend was outlined in Article 40 of Regulation (EC) No 2848/98.

The evaluation of the sector showed that most producer groups have developed orientation, assistance and training measures which aim to reduce plant protection product residues and other harmful elements (heavy metals, nitrosamines, plastic wires, etc.), by improved farming and harvesting techniques (reduced use of chemicals, rationalisation of water distribution, waste collection, etc.). However, the evaluator was not able to find objective proof of the effects of these activities.

Based on the FADN data, checks on the use of plant protection products and fertiliser showed an intensification of farming practices and therefore some worsening of the environmental impact of the crop, albeit on a much reduced total area (–43 % in 10 years). This intensification favoured the improvement of production quality in terms of colour and leaf integrity and increased yield.

| 58 and 59. | In the framework of sound financial management the Commission has chosen to set the buy-back price initially at a low level and gradually increased this level in order to improve the performance of the buy-back instrument.
  Although the cumulated quantity bought back might be low in terms of percentage of the total, both buy-back and transfer of thresholds have led to a decrease in variety group III with 10 569 tonnes (–33 %) and group V with 12 365 tonnes (–78 %). This achievement can be deemed a success.
  Finally, between 1999 and 2002, although other factors could also be taken into account, the buy-back scheme favoured restructuring of production: 10 671 producers left the sector and 12 549 tonnes of production quota were sold to other producers who were then able to develop their production structure. |
| --- | --- |

58 and 59.

In the framework of sound financial management the Commission has chosen to set the buy-back price initially at a low level and gradually increased this level in order to improve the performance of the buy-back instrument.

Although the cumulated quantity bought back might be low in terms of percentage of the total, both buy-back and transfer of thresholds have led to a decrease in variety group III with 10 569 tonnes (–33 %) and group V with 12 365 tonnes (–78 %). This achievement can be deemed a success.

Finally, between 1999 and 2002, although other factors could also be taken into account, the buy-back scheme favoured restructuring of production: 10 671 producers left the sector and 12 549 tonnes of production quota were sold to other producers who were then able to develop their production structure.

| 59. | It should also be noted that since 2003, Member States have set up reconversion programmes under the Community Tobacco Fund. Actions to convert producers to other crops or economic activities as well as studies on the possibilities of such conversion or actions of general interest are financed by the Community Tobacco Fund. 192 individual reconversion projects and 17 studies or actions of common interest were launched in 2003. There are 498 individual reconversion actions and 10 studies or actions of common interest which are being financed in 2004. |
| --- | --- |

59.

It should also be noted that since 2003, Member States have set up reconversion programmes under the Community Tobacco Fund. Actions to convert producers to other crops or economic activities as well as studies on the possibilities of such conversion or actions of general interest are financed by the Community Tobacco Fund. 192 individual reconversion projects and 17 studies or actions of common interest were launched in 2003. There are 498 individual reconversion actions and 10 studies or actions of common interest which are being financed in 2004.

| 60. | Although Council Regulation (EC) No 1257/1999 provides for the possibility of including measures in the Rural Development Programmes (RDPs) for the conversion of tobacco-growing regions to other activities, the programming is decentralised and therefore drawn up by the Member States according to their needs and priorities. Moreover, the Regulation does not limit conversion only to other tobacco related activities. The Rural Development Programme (RDP) for Umbria provides two measures where aid is granted to companies who dry tobacco if they invest in the renewal of drying installations on condition that the new machines have at least a 10 % lower production capacity.
  As regards investments in agricultural holdings, specific investments are allowed as long as they are consistent with the production quota. Conversion measures can be included in the diversification measure. For the regions where there is the greatest need to convert to other activities, like eastern Macedonia and Thrace, these tobacco areas have limited potential for conversion and other off-farm activities. |
| --- | --- |

60.

Although Council Regulation (EC) No 1257/1999 provides for the possibility of including measures in the Rural Development Programmes (RDPs) for the conversion of tobacco-growing regions to other activities, the programming is decentralised and therefore drawn up by the Member States according to their needs and priorities. Moreover, the Regulation does not limit conversion only to other tobacco related activities. The Rural Development Programme (RDP) for Umbria provides two measures where aid is granted to companies who dry tobacco if they invest in the renewal of drying installations on condition that the new machines have at least a 10 % lower production capacity.

As regards investments in agricultural holdings, specific investments are allowed as long as they are consistent with the production quota. Conversion measures can be included in the diversification measure. For the regions where there is the greatest need to convert to other activities, like eastern Macedonia and Thrace, these tobacco areas have limited potential for conversion and other off-farm activities.

| 62. | The examination in the external evaluation report (see ECA’s footnote 25) demonstrates that the national reserve did not in any way hamper the continued restructuring of the tobacco holdings. The area and number of holdings have constantly decreased. |
| --- | --- |

62.

The examination in the external evaluation report (see ECA’s footnote 25) demonstrates that the national reserve did not in any way hamper the continued restructuring of the tobacco holdings. The area and number of holdings have constantly decreased.

| 63. | Enforced reductions of all quotas to create the national reserve did not exacerbate the situation as quota reductions were limited to only 0,5 to 2 % and were proportional to the quota volume. However, the level of allocations from the national reserve was sometimes insufficient to ensure the viability of new producers. The administrative burden also increased. The measure became an option for the Member States from the 2002 harvest year onwards. |
| --- | --- |

63.

Enforced reductions of all quotas to create the national reserve did not exacerbate the situation as quota reductions were limited to only 0,5 to 2 % and were proportional to the quota volume. However, the level of allocations from the national reserve was sometimes insufficient to ensure the viability of new producers. The administrative burden also increased. The measure became an option for the Member States from the 2002 harvest year onwards.

| 64 to 65. | The auction system could possibly have had a role in the producing Member States where the number of first processors was sufficient to allow fair competition (e.g. in Italy, Greece or Spain). In Greece and Italy however, small first processors, which feared too much competition from larger firms, considered the bidding system not in their interest. In the Member States with a highly concentrated structure of the first processing industry the auction system is more difficult to set up. |
| --- | --- |

64 to 65.

The auction system could possibly have had a role in the producing Member States where the number of first processors was sufficient to allow fair competition (e.g. in Italy, Greece or Spain). In Greece and Italy however, small first processors, which feared too much competition from larger firms, considered the bidding system not in their interest. In the Member States with a highly concentrated structure of the first processing industry the auction system is more difficult to set up.

| 66. | The calculation and distribution of the national reserve increased the workload of the national administrations. In 2001, therefore, the Commission proposed abolishing the national reserve. The Council decided that the reserve could remain an option for the Member States. Since 2002, most Member States have abandoned the national reserve.
  Compared to the situation before the reform, the national authorities had a lower workload because they only had to pay premium amounts to producer groups. Producer groups were responsible for distributing payments to individual producers. Furthermore, computerised information systems considerably facilitated data management. In practice, however, some Member States preferred to handle the premium payment themselves. It is true that control measures had increased with the 1998 reform. |
| --- | --- |

66.

The calculation and distribution of the national reserve increased the workload of the national administrations. In 2001, therefore, the Commission proposed abolishing the national reserve. The Council decided that the reserve could remain an option for the Member States. Since 2002, most Member States have abandoned the national reserve.

Compared to the situation before the reform, the national authorities had a lower workload because they only had to pay premium amounts to producer groups. Producer groups were responsible for distributing payments to individual producers. Furthermore, computerised information systems considerably facilitated data management. In practice, however, some Member States preferred to handle the premium payment themselves. It is true that control measures had increased with the 1998 reform.

| 68. | The matters referred to by the Court are currently being investigated by the Commission’s departments. |
| --- | --- |

68.

The matters referred to by the Court are currently being investigated by the Commission’s departments.

| 69. | Given the overcapacity in the processing sector in Spain and the concentration of most of it in one first processor, the Commission considers that production capacity is not the leading factor in the contractual relation between parties. |
| --- | --- |

69.

Given the overcapacity in the processing sector in Spain and the concentration of most of it in one first processor, the Commission considers that production capacity is not the leading factor in the contractual relation between parties.

| 70. | The Italian global three-year price agreement is one of the elements on which the Commission has based its Statement of Objections (see point X). With regard to the situation in Greece the Commission is currently assessing whether the matters referred to by the Court and those which the Commission identified in the course of its subsequent investigation represent an infringement of Article 81 of the EC Treaty. |
| --- | --- |

70.

The Italian global three-year price agreement is one of the elements on which the Commission has based its Statement of Objections (see point X). With regard to the situation in Greece the Commission is currently assessing whether the matters referred to by the Court and those which the Commission identified in the course of its subsequent investigation represent an infringement of Article 81 of the EC Treaty.

| 72. | The Member States are responsible for approval of first processors (and, where necessary, withdrawal thereof). This has been checked in audits by the audit services, in particular to verify the existence of proper approval of first processors authorised to sign cultivation contracts with producer groups.
  Particular attention was paid to checks on areas to be planted with tobacco, defined as a key control by the audit services, as the audit reports show. |
| --- | --- |

72.

The Member States are responsible for approval of first processors (and, where necessary, withdrawal thereof). This has been checked in audits by the audit services, in particular to verify the existence of proper approval of first processors authorised to sign cultivation contracts with producer groups.

Particular attention was paid to checks on areas to be planted with tobacco, defined as a key control by the audit services, as the audit reports show.

| 73. | The Commission carried out a series of audits in 2001 and 2003 which revealed some findings similar to those made by the Court of Auditors and which have been taken into account in the ongoing clearance of accounts procedures. |
| --- | --- |

73.

The Commission carried out a series of audits in 2001 and 2003 which revealed some findings similar to those made by the Court of Auditors and which have been taken into account in the ongoing clearance of accounts procedures.

| 74. | Council Regulation (EC) No 1258/1999 provides that, before a decision to refuse financing is taken, the results of the Commission’s checks and the replies of the Member State concerned shall be notified in writing, after which the two parties shall endeavour to reach agreement on the action to be taken. For all audits carried out in 2001, bilateral procedures took place. The Commission, noting that the procedures for France and Germany have been completed, is aware that there are some delays with certain dossiers in other Member States and will endeavour to complete them as soon as possible. |
| --- | --- |

74.

Council Regulation (EC) No 1258/1999 provides that, before a decision to refuse financing is taken, the results of the Commission’s checks and the replies of the Member State concerned shall be notified in writing, after which the two parties shall endeavour to reach agreement on the action to be taken. For all audits carried out in 2001, bilateral procedures took place. The Commission, noting that the procedures for France and Germany have been completed, is aware that there are some delays with certain dossiers in other Member States and will endeavour to complete them as soon as possible.

MONITORING AND EVALUATION OF THE REFORMED CMO

| 76. | The Commission notes the Court of Auditors proposal concerning the issue of ‘key controls’. However, the Commission defined the key controls to be carried out in the tobacco sector in 2001 and is of the opinion that they cover the essential controls foreseen by the Regulation. |
| --- | --- |

76.

The Commission notes the Court of Auditors proposal concerning the issue of ‘key controls’. However, the Commission defined the key controls to be carried out in the tobacco sector in 2001 and is of the opinion that they cover the essential controls foreseen by the Regulation.

| 77. | From the information gathered in the audits by its departments and the subsequent clearance of accounts procedures, the Commission has been unable to conclude that the similarity in moisture content results from a lack of compliance with the control procedures in Greece. |
| --- | --- |

77.

From the information gathered in the audits by its departments and the subsequent clearance of accounts procedures, the Commission has been unable to conclude that the similarity in moisture content results from a lack of compliance with the control procedures in Greece.

| 78. | The audit services have drawn up a programme to check expenditure in the tobacco sector in all Member States with sizeable production (Italy, Greece, Spain, France) over the years 2001 and 2003; some points raised by the Court that were already known to the Commission have been checked. |
| --- | --- |

78.

The audit services have drawn up a programme to check expenditure in the tobacco sector in all Member States with sizeable production (Italy, Greece, Spain, France) over the years 2001 and 2003; some points raised by the Court that were already known to the Commission have been checked.

| 79. | The Financial Regulation and its implementing rules provide for regular evaluation, but not on an annual basis. It cannot therefore be expected that an evaluation or related information on each budget line or spending programme will be found in the material provided for by the Commission in the annual budgetary procedure. The Commission applies the legislation in force in order to quantify the annual budgetary requirements. Evaluation results can be used to improve the budgetary procedures but only after amendment of existing legislation. |
| --- | --- |

79.

The Financial Regulation and its implementing rules provide for regular evaluation, but not on an annual basis. It cannot therefore be expected that an evaluation or related information on each budget line or spending programme will be found in the material provided for by the Commission in the annual budgetary procedure. The Commission applies the legislation in force in order to quantify the annual budgetary requirements. Evaluation results can be used to improve the budgetary procedures but only after amendment of existing legislation.

| 80. | The Commission, however, systematically informs the budgetary authority each year about all evaluation activities carried out in a specific document entitled ‘Annual Evaluation Review’. In the case of tobacco, an evaluation of the CMO was carried out by the Commission departments in 2002 and subsequently reported in the Annual Evaluation Review 2002. In addition, the full report was published on the Commission’s EUROPA website. |
| --- | --- |

80.

The Commission, however, systematically informs the budgetary authority each year about all evaluation activities carried out in a specific document entitled ‘Annual Evaluation Review’. In the case of tobacco, an evaluation of the CMO was carried out by the Commission departments in 2002 and subsequently reported in the Annual Evaluation Review 2002. In addition, the full report was published on the Commission’s EUROPA website.

| 83. | Article 54 of Regulation (EC) No 2848/98 does not specify a deadline for the publication of a list of approved first processors. |
| --- | --- |

83.

Article 54 of Regulation (EC) No 2848/98 does not specify a deadline for the publication of a list of approved first processors.

| 84 and 85. | Article 26 of Regulation (EEC) No 2075/92 required the Commission to submit a report on the functioning of the common organisation of the market in raw tobacco to the European Parliament and to the Council before 1 April 2002. The Commission submitted the requested report (10) in November 2002, seven months behind deadline.
  In the meantime, the Commission had employed an external evaluator to examine the CMO. This evaluation (11) was available in October 2003. Furthermore, in preparation for a reform of the raw tobacco sector, the Commission carried out an Extended Impact Assessment (12), which was completed on 23 September 2003. |
| --- | --- |

84 and 85.

Article 26 of Regulation (EEC) No 2075/92 required the Commission to submit a report on the functioning of the common organisation of the market in raw tobacco to the European Parliament and to the Council before 1 April 2002. The Commission submitted the requested report (10) in November 2002, seven months behind deadline.

In the meantime, the Commission had employed an external evaluator to examine the CMO. This evaluation (11) was available in October 2003. Furthermore, in preparation for a reform of the raw tobacco sector, the Commission carried out an Extended Impact Assessment (12), which was completed on 23 September 2003.

| 86. | The Commission considers that other elements of the evaluation report’s conclusions should be considered as well (see Chapter 9, pp. 212 to 220):






  (a) | with respect to the ‘lack of reliable information’, the evaluator referred only to insufficient data on processed production, stocks, and marketed quantities by first processors (see paragraph 4.1.5. in the Evaluation report, p. 46).
  The CMO instruments helped improve the balance between supply and demand; however, the information available did not show the precise extent to which the CMO had influenced the balance of supply and demand (see Evaluation report, p. 212, final three paragraphs); |
| --- | --- | --- |

86.

The Commission considers that other elements of the evaluation report’s conclusions should be considered as well (see Chapter 9, pp. 212 to 220):

(a)

with respect to the ‘lack of reliable information’, the evaluator referred only to insufficient data on processed production, stocks, and marketed quantities by first processors (see paragraph 4.1.5. in the Evaluation report, p. 46).

The CMO instruments helped improve the balance between supply and demand; however, the information available did not show the precise extent to which the CMO had influenced the balance of supply and demand (see Evaluation report, p. 212, final three paragraphs);

| (c) | only the quality/price classification grids were not homogeneous and highly subjective (the statement did not relate to all data) (see Evaluation report, p. 213, third paragraph). Tobacco professionals however indicated that there had been improvements in the quality grades of tobacco produced (their degree of satisfaction had improved by 30 %) (see Evaluation report, p. 213, seventh paragraph); |
| --- | --- |

(c)

only the quality/price classification grids were not homogeneous and highly subjective (the statement did not relate to all data) (see Evaluation report, p. 213, third paragraph). Tobacco professionals however indicated that there had been improvements in the quality grades of tobacco produced (their degree of satisfaction had improved by 30 %) (see Evaluation report, p. 213, seventh paragraph);

| (d) | the objective of ensuring a fair income was evaluated, but the result must be considered with care due to limitations of data; it was stated that the support system allowed tobacco producers to obtain a better income compared to the income of other farming types analysed. As income was largely determined by farm size, restructuring helped improve income (see Evaluation report, p. 215, fifth and second last paragraph; p. 216, fourth paragraph); |
| --- | --- |

(d)

the objective of ensuring a fair income was evaluated, but the result must be considered with care due to limitations of data; it was stated that the support system allowed tobacco producers to obtain a better income compared to the income of other farming types analysed. As income was largely determined by farm size, restructuring helped improve income (see Evaluation report, p. 215, fifth and second last paragraph; p. 216, fourth paragraph);

| (e) | in areas where tobacco production was critical for rural activity, tobacco-related activities allowed by the Community support had a large impact on employment (see Evaluation report, p. 217, eighth paragraph); |
| --- | --- |

(e)

in areas where tobacco production was critical for rural activity, tobacco-related activities allowed by the Community support had a large impact on employment (see Evaluation report, p. 217, eighth paragraph);

| (f) | the research projects financed by the Fund have produced valid results, but few of the conclusions have been passed on to producers (see Evaluation report, p. 219, sixth paragraph). |
| --- | --- |

(f)

the research projects financed by the Fund have produced valid results, but few of the conclusions have been passed on to producers (see Evaluation report, p. 219, sixth paragraph).

As regards the impact of the CMO, the Commission would also like to point out that the measures launched in 2002 under the Community Tobacco Fund have been shown to have an impact on public awareness of the negative impact of tobacco consumption.

| 87. | The Commission recognises that the evaluation report pointed out weaknesses, but is nevertheless of the opinion that the evaluation report demonstrates that the CMO instruments have improved supply versus demand, improved quality and enhanced continued restructuring of holdings. Sector management efficiency improved, although some weaknesses remain. The continuity of support through aid has permitted growers to survive. Prices have increased, but not to a level allowing production costs to be covered. |
| --- | --- |

87.

The Commission recognises that the evaluation report pointed out weaknesses, but is nevertheless of the opinion that the evaluation report demonstrates that the CMO instruments have improved supply versus demand, improved quality and enhanced continued restructuring of holdings. Sector management efficiency improved, although some weaknesses remain. The continuity of support through aid has permitted growers to survive. Prices have increased, but not to a level allowing production costs to be covered.

FURTHER REFORM OF THE CMO

| 88 to 90. | The Commission proposed a new reform of the CMO in a comprehensive, in-depth procedure which produced numerous analyses, all of which are available on the Commission website:






  — | an economic report on the tobacco sector and the CMO, |
| --- | --- | --- |

88 to 90.

The Commission proposed a new reform of the CMO in a comprehensive, in-depth procedure which produced numerous analyses, all of which are available on the Commission website:

—

an economic report on the tobacco sector and the CMO,

| — | an extended impact assessment on three different reform options involving six months of the collaboration with experts from 16 directorates-general, |
| --- | --- |

—

an extended impact assessment on three different reform options involving six months of the collaboration with experts from 16 directorates-general,

| — | in this context, a tobacco forum was organised in June 2003 to allow all stakeholders to comment, |
| --- | --- |

—

in this context, a tobacco forum was organised in June 2003 to allow all stakeholders to comment,

| — | a seminar was also organised in November 2003 on the same principles, for all products concerned by the reform proposal (olive oil, cotton and tobacco). |
| --- | --- |

—

a seminar was also organised in November 2003 on the same principles, for all products concerned by the reform proposal (olive oil, cotton and tobacco).

On the basis of these analyses and organised debates the Commission drew up the legislative proposal that it submitted to the Council and which was agreed on 22 April 2004.

During a four-year transition period, starting in 2006, at least 40 % of the tobacco premiums have to be included in the decoupled single payment for farmers. Member States may decide to retain up to 60 % as a coupled payment. The coupled payment has to be granted in such a way as to ensure equal treatment between farmers and/or according to objective criteria such as for tobacco producers situated in Objective I regions or for tobacco farmers producing varieties of a certain quality. Further criteria may be considered in the future. After the four year transition period, from 2010, tobacco aid will be completely decoupled from production. 50 % will be transferred to the single farm payment and the remaining 50 % will be used for restructuring programmes in tobacco-producing regions under the rural development policy.

In 2006, the reform will start with the transfer of all or part of the current tobacco premium into entitlements for the single payment.

In 2006 and 2007, information actions under the Community Tobacco Fund will be financed with a deduction of 4 % and 5 % respectively of the coupled payments.

| 92. | The introduction of decoupling will help improve producers’ market orientation and considerably simplify the tobacco regime. |
| --- | --- |

92.

The introduction of decoupling will help improve producers’ market orientation and considerably simplify the tobacco regime.

| 94. | The reform adopted will allow application of conditionality and thus improved respect of environmental requirements. |
| --- | --- |

94.

The reform adopted will allow application of conditionality and thus improved respect of environmental requirements.

CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS

| 96 and 97. | The Commission cannot endorse a number of conclusions of the Court.
  The Commission’s proposals for the 1998 reform were based on the most reliable data which could be obtained at the time and its analysis of the market was adequate.
  The CMO instruments have contributed to a better quantitative balance between supply and demand. The 1998 reform has led to a sharp decrease in the production of the two lowest quality tobacco variety groups with limited outlets and favoured production of variety groups in demand on the market. The variable premium encouraged farmers to produce a better quality and professionals have indicated that quality has improved. Prices, although equally influenced by supply and demand, show a tendency to increase.
  The issue of the lack of alternative crops has to be seen in relation to the whole production chain and not just primary growing of tobacco on the farm. In some regions, local communities have become so dependent on tobacco that conversion to other productions would only be possible over a considerable period of time.
  The interdepartmental consultation on reform of the CMO carried out in 1998 followed normal practice within the Commission at the time. Nevertheless, the Commission has since introduced a much more elaborate system of interdepartmental collaboration.
  Clearly, the tobacco support regime in place prior to the 1998 reform was not geared to solving the key problem in the sector: the growing of qualities which were not suited to the market. The 1998 reform helped significantly reduce the production of the two tobacco groups facing the biggest marketing problems. The problem should be fully addressed by the 2004 reform. The decoupled premium means producers can decide to produce what the market demands.
  The Commission does not share the Court’s conclusion that the continuation of the existing aid scheme was not justified, given the findings presented in this report. |
| --- | --- |

96 and 97.

The Commission cannot endorse a number of conclusions of the Court.

The Commission’s proposals for the 1998 reform were based on the most reliable data which could be obtained at the time and its analysis of the market was adequate.

The CMO instruments have contributed to a better quantitative balance between supply and demand. The 1998 reform has led to a sharp decrease in the production of the two lowest quality tobacco variety groups with limited outlets and favoured production of variety groups in demand on the market. The variable premium encouraged farmers to produce a better quality and professionals have indicated that quality has improved. Prices, although equally influenced by supply and demand, show a tendency to increase.

The issue of the lack of alternative crops has to be seen in relation to the whole production chain and not just primary growing of tobacco on the farm. In some regions, local communities have become so dependent on tobacco that conversion to other productions would only be possible over a considerable period of time.

The interdepartmental consultation on reform of the CMO carried out in 1998 followed normal practice within the Commission at the time. Nevertheless, the Commission has since introduced a much more elaborate system of interdepartmental collaboration.

Clearly, the tobacco support regime in place prior to the 1998 reform was not geared to solving the key problem in the sector: the growing of qualities which were not suited to the market. The 1998 reform helped significantly reduce the production of the two tobacco groups facing the biggest marketing problems. The problem should be fully addressed by the 2004 reform. The decoupled premium means producers can decide to produce what the market demands.

The Commission does not share the Court’s conclusion that the continuation of the existing aid scheme was not justified, given the findings presented in this report.

| 98. | Prevention of tobacco smoking became one of the main political priorities after 1 October 1999 and started impacting on the way the Fund was managed. The effects started to become visible only after 2001. For instance, the significant campaign ‘Feel free to say no’, is strong evidence of the Commission goals in this respect.
  The Commission chose to set the buy-back price initially at a low level and gradually increased this level in order to improve the performance of the buy-back instrument and to practise sound financial management. The cumulated quantity bought back might be low in terms of percentage of the total, but both buy-back and transfer of thresholds have led to a decrease of the low quality variety groups. In addition, between 1999 and 2002, the buy-back procedure favoured restructuring of production.
  The Commission investigated the risk of limitation of free competition by inappropriate price arrangements between first processors and producer organisations. As regards Spain and Italy these practices as well as others discovered during the investigation led the Commission to address a Statement of Objections to representatives of producers and processors. For Greece, the investigation is still ongoing.
  Since 2003, Member States have set up reconversion programmes under the Community Tobacco Fund. Actions to convert producers to other crops or economic activities as well as studies on the possibilities of such conversion or actions of general interest are financed by the Community Tobacco Fund. In 2003, 192 individual reconversion projects and 17 studies or actions of common interest have started. In 2004, 498 individual reconversion actions and 10 studies or actions of common interest are being financed.
  Concerning the under-utilisation of the Tobacco Fund, the payments during the first five years 1996 to 2000 amounted on average to 17 % of the available funding. Over the last three years the rate of utilisation has increased constantly to reach 65 % in 2003. The shortcomings in the management of the Fund identified in the past have been corrected. |
| --- | --- |

98.

Prevention of tobacco smoking became one of the main political priorities after 1 October 1999 and started impacting on the way the Fund was managed. The effects started to become visible only after 2001. For instance, the significant campaign ‘Feel free to say no’, is strong evidence of the Commission goals in this respect.

The Commission chose to set the buy-back price initially at a low level and gradually increased this level in order to improve the performance of the buy-back instrument and to practise sound financial management. The cumulated quantity bought back might be low in terms of percentage of the total, but both buy-back and transfer of thresholds have led to a decrease of the low quality variety groups. In addition, between 1999 and 2002, the buy-back procedure favoured restructuring of production.

The Commission investigated the risk of limitation of free competition by inappropriate price arrangements between first processors and producer organisations. As regards Spain and Italy these practices as well as others discovered during the investigation led the Commission to address a Statement of Objections to representatives of producers and processors. For Greece, the investigation is still ongoing.

Since 2003, Member States have set up reconversion programmes under the Community Tobacco Fund. Actions to convert producers to other crops or economic activities as well as studies on the possibilities of such conversion or actions of general interest are financed by the Community Tobacco Fund. In 2003, 192 individual reconversion projects and 17 studies or actions of common interest have started. In 2004, 498 individual reconversion actions and 10 studies or actions of common interest are being financed.

Concerning the under-utilisation of the Tobacco Fund, the payments during the first five years 1996 to 2000 amounted on average to 17 % of the available funding. Over the last three years the rate of utilisation has increased constantly to reach 65 % in 2003. The shortcomings in the management of the Fund identified in the past have been corrected.

| 99. | The Commission notes the extended list of key controls now proposed by the Court. However, the Commission defined the key controls to be carried out in the tobacco sector in 2001 and is of the opinion that they cover the essential controls laid down in the Regulation.
  Regarding the criticism of the lack of action taken by the Commission, Council Regulation (EC) No 1258/1999 provides that, before a decision to refuse financing is taken, the results of the Commission’s checks and the replies of the Member State concerned are to be notified in writing, after which the two parties must endeavour to reach agreement on the action to be taken. For all audits carried out in 2001, bilateral procedures took place. The Commission, while noting that the procedures for France and Germany have been completed, is aware that there are some delays with certain dossiers in other Member States and will strive to complete them as soon as possible.
  Hence, the Commission has taken appropriate steps as provided for by the existing legal framework and the statement by the Court that the Commission did not take corrective actions when required is not accurate. |
| --- | --- |

99.

The Commission notes the extended list of key controls now proposed by the Court. However, the Commission defined the key controls to be carried out in the tobacco sector in 2001 and is of the opinion that they cover the essential controls laid down in the Regulation.

Regarding the criticism of the lack of action taken by the Commission, Council Regulation (EC) No 1258/1999 provides that, before a decision to refuse financing is taken, the results of the Commission’s checks and the replies of the Member State concerned are to be notified in writing, after which the two parties must endeavour to reach agreement on the action to be taken. For all audits carried out in 2001, bilateral procedures took place. The Commission, while noting that the procedures for France and Germany have been completed, is aware that there are some delays with certain dossiers in other Member States and will strive to complete them as soon as possible.

Hence, the Commission has taken appropriate steps as provided for by the existing legal framework and the statement by the Court that the Commission did not take corrective actions when required is not accurate.

| 100. | The Commission’s monitoring proved to be satisfactory. In 2002, the Commission proposed an adjustment of the CMO instruments (premium, guarantee thresholds and Tobacco Fund actions) in order to improve market orientation.
  The tobacco regime was evaluated in 2002. This complies with the Financial Regulation and its implementation rules, which foresee regular evaluation, although not on an annual basis. |
| --- | --- |

100.

The Commission’s monitoring proved to be satisfactory. In 2002, the Commission proposed an adjustment of the CMO instruments (premium, guarantee thresholds and Tobacco Fund actions) in order to improve market orientation.

The tobacco regime was evaluated in 2002. This complies with the Financial Regulation and its implementation rules, which foresee regular evaluation, although not on an annual basis.

| 101. | Article 26 of Regulation (EEC) No 2075/92 required the Commission to submit a report on the functioning of the common organisation of the market in raw tobacco to the European Parliament and to the Council before 1 April 2002. The Commission submitted the requested report (13) in November 2002, seven months behind deadline.
  In the meantime, the Commission had employed an external evaluator to examine the CMO. This evaluation (14) was available in October 2003. Furthermore, in preparation for a reform of the raw tobacco sector, the Commission carried out an Extended Impact Assessment (15) which was completed on 23 September 2003. |
| --- | --- |

101.

Article 26 of Regulation (EEC) No 2075/92 required the Commission to submit a report on the functioning of the common organisation of the market in raw tobacco to the European Parliament and to the Council before 1 April 2002. The Commission submitted the requested report (13) in November 2002, seven months behind deadline.

In the meantime, the Commission had employed an external evaluator to examine the CMO. This evaluation (14) was available in October 2003. Furthermore, in preparation for a reform of the raw tobacco sector, the Commission carried out an Extended Impact Assessment (15) which was completed on 23 September 2003.

| 102. | Endeavours to ensure improved consistency between Community policy in the tobacco sector and the public health sector while also ensuring sustainable development prospects in tobacco regions have been a key element of the reform of the tobacco sector proposed by the Commission in 2003. The Council’s approval of the reform on 22 April 2004, in particular of the new mechanisms for decoupling direct aid and the restructuring envelope proposed by the Commission represents a fundamental change to the regime which should allow it to achieve these objectives in their entirety.
  In the hope of abolishing some of the existing mechanisms of coupled payments which have proved lacking, as the Court points out, the Commission has proposed a new regime which, in line with the Court’s wishes, aims to:






  — | improve market orientation and quality, and increase the prices paid to producers, |
| --- | --- | --- |

102.

Endeavours to ensure improved consistency between Community policy in the tobacco sector and the public health sector while also ensuring sustainable development prospects in tobacco regions have been a key element of the reform of the tobacco sector proposed by the Commission in 2003. The Council’s approval of the reform on 22 April 2004, in particular of the new mechanisms for decoupling direct aid and the restructuring envelope proposed by the Commission represents a fundamental change to the regime which should allow it to achieve these objectives in their entirety.

In the hope of abolishing some of the existing mechanisms of coupled payments which have proved lacking, as the Court points out, the Commission has proposed a new regime which, in line with the Court’s wishes, aims to:

—

improve market orientation and quality, and increase the prices paid to producers,

| — | improve the effectiveness of income support for farmers without increasing overall support, |
| --- | --- |

—

improve the effectiveness of income support for farmers without increasing overall support,

| — | improve support for research and development into alternative and diversified production, |
| --- | --- |

—

improve support for research and development into alternative and diversified production,

| — | improve consistency with Community public health policy and its policy in favour of developing countries, |
| --- | --- |

—

improve consistency with Community public health policy and its policy in favour of developing countries,

| — | simplify the regime and its management. |
| --- | --- |

—

simplify the regime and its management.

| 103. | The 1998 reform was based on a preliminary report from 1996. The reform of the tobacco sector proposed by the Commission in 2003 was based on data from improved statistics sources. This reform was also the subject of a prior extended impact assessment to analyse all likely impacts of the three different reform options. |
| --- | --- |

103.

The 1998 reform was based on a preliminary report from 1996. The reform of the tobacco sector proposed by the Commission in 2003 was based on data from improved statistics sources. This reform was also the subject of a prior extended impact assessment to analyse all likely impacts of the three different reform options.

| 104. | The Commission would like to emphasise that, for reform to be successful and effective, it must be acceptable socially, economically and environmentally. This assumes that the production and processing structures will be allowed to adapt to the new economic and regulatory environment.
  Taking these constraints into account the Commission proposed an in-depth reform of the common organisation of the market in tobacco which the Council adopted in April 2004. As the Court points out (and as the Commission explained in response to question 102), rapid introduction of this reform will help eradicate the weaknesses identified by the Court while avoiding a disruptive impact on tobacco-producing regions. |
| --- | --- |

104.

The Commission would like to emphasise that, for reform to be successful and effective, it must be acceptable socially, economically and environmentally. This assumes that the production and processing structures will be allowed to adapt to the new economic and regulatory environment.

Taking these constraints into account the Commission proposed an in-depth reform of the common organisation of the market in tobacco which the Council adopted in April 2004. As the Court points out (and as the Commission explained in response to question 102), rapid introduction of this reform will help eradicate the weaknesses identified by the Court while avoiding a disruptive impact on tobacco-producing regions.

| 105. | As pointed out by the Court, the Commission proposed a reform in 2003 which aims to phase out the weaknesses of the existing regime. The Council came to an agreement on this proposal on 22 April 2004. From 2006 to 2009, the Council decided on a transitional period with at least 40 % of direct aid payments decoupled. The Commission will ensure that the gradual introduction of decoupling, which will involve the coexistence of coupled and decoupled payments over a four-year period, is carried out in compliance with the provisions of the regulations adopted. |
| --- | --- |

105.

As pointed out by the Court, the Commission proposed a reform in 2003 which aims to phase out the weaknesses of the existing regime. The Council came to an agreement on this proposal on 22 April 2004. From 2006 to 2009, the Council decided on a transitional period with at least 40 % of direct aid payments decoupled. The Commission will ensure that the gradual introduction of decoupling, which will involve the coexistence of coupled and decoupled payments over a four-year period, is carried out in compliance with the provisions of the regulations adopted.

| 106. | The Commission has issued Statements of Objections concerning alleged cartels in the raw tobacco markets in Spain and Italy (in December 2003 and February 2004 respectively). These Statements of Objections contain the preliminary conclusions of the Commission’s investigations on alleged anti-competitive behaviour by producer groups and processors in the two Member States which started in October 2001 and January 2002 respectively. Issuing a statement of objections is a preliminary step in the procedure that may lead to the adoption of a prohibition decision imposing fines on the companies concerned. |
| --- | --- |

106.

The Commission has issued Statements of Objections concerning alleged cartels in the raw tobacco markets in Spain and Italy (in December 2003 and February 2004 respectively). These Statements of Objections contain the preliminary conclusions of the Commission’s investigations on alleged anti-competitive behaviour by producer groups and processors in the two Member States which started in October 2001 and January 2002 respectively. Issuing a statement of objections is a preliminary step in the procedure that may lead to the adoption of a prohibition decision imposing fines on the companies concerned.

---

(1)  Ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl bendro žaliavinio tabako rinkos organizavimo. Dokumentas SEK(2002) 1183, 2002 11 6.

(2)  Žaliavinio tabako bendrosios rinkos organizacijos įvertinimas. COGEA, 2003. Roma. p. 220.

(3)  Tabako sektorius, Išplėstinis poveikio vertinimas. KOM(2003) 554 galutinis, SEK(2003) 1023.

(4)  Tobacco Sector, Extended Impact Assessment, 23.9.2003 (COM(2003) 554 final, SEC(2003) 1023).

(5)  Tobacco Sector, Extended Impact Assessment, 23.9.2003 (COM(2003) 554 final, SEC(2003) 1023).

(6)  EUR 7 600 equivalent to EUR 963 million divided by 126 000 people working in the tobacco sector.

(7)  Evaluation of the common organisation of the market in raw tobacco. COGEA, 2003. Rome. 220 pp.

(8)  Report from the Commission to the Council on the common organisation of the market in raw tobacco (COM(96) 554 final, 18.12.1996).

(9)  According to FADN, the most common farm income indicators are net added value per annual working unit or the family farm income. The calculation procedure is described under http://europa.eu.int/comm/agriculture/rica/annex002_en.cfm.

(10)  Report to the European Parliament and the Council on the operation of the common organisation of the market in raw tobacco, SEC(2002) 1183, 6.11.2002.

(11)  Evaluation of the common organisation of the market in raw tobacco, COGEA, 2003. Rome. 220 pp.

(12)  Tobacco sector, Extended Impact Assessment, COM(2003) 554 final, SEC(2003) 1023.

(13)  Report to the European Parliament and the Council on the operation of the common organisation of the market in raw tobacco, SEC(2002) 1183, 6.11.2002.

(14)  Evaluation of the common organisation of the market in raw tobacco, COGEA, 2003. Rome. 220 pp.

(15)  Tobacco sector, Extended Impact Assessment, COM(2003) 554 final, SEC(2003) 1023.

---

| 17.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 41/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 41/35

---

ATASKAITA

apie Europos rekonstrukcijos agentūros 2003 finansinių metų metines finansines ataskaitas su Agentūros atsakymais

(2005/C 41/02)

TURINYS

| 1 | ĮVADAS |
| --- | --- |

1

| 2–6 | AUDITO RŪMŲ NUOMONĖ |
| --- | --- |

2–6

| 3 | Ataskaitų patikimumas |
| --- | --- |

3

| 4–6 | Operacijų teisėtumas ir tvarkingumas |
| --- | --- |

4–6

| 7–16 | PASTABOS |
| --- | --- |

7–16

1–4 lentelės

Agentūros atsakymai

ĮVADAS

| 1. | Europos rekonstrukcijos agentūra (toliau – Agentūra) įsteigta atsižvelgiant į 1996 m. liepos 25 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1628/96 (1). Šį reglamentą pakeitė 2000 m. gruodžio 5 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2667/2000 (2). 2000 m. vasario mėn. įsteigta Agentūra iš pradžių buvo atsakinga už ES pagalbos programų valdymą Kosove. 2001 m. ir 2002 m. padidinus įgaliojimus, jos veikla dabar apima Serbiją ir Juodkalniją ir Buvusios Jugoslavijos Makedonijos Respubliką. Agentūros būstinė yra Salonikuose, o jos veiklos centrai – Belgrade, Podgoricoje, Prištinoje ir Skopjėje. Ji įgyvendina programas, skirtas institucijoms ir jų geram administravimui remti, rinkos ekonomikai ir pagrindinei infrastruktūrai vystyti bei pilietinei visuomenei stiprinti. 1 lentelėje pateikta Agentūros informacija, apibendrinanti jos įgaliojimus ir veiklą. |
| --- | --- |

1.

Europos rekonstrukcijos agentūra (toliau – Agentūra) įsteigta atsižvelgiant į 1996 m. liepos 25 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1628/96 (1). Šį reglamentą pakeitė 2000 m. gruodžio 5 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2667/2000 (2). 2000 m. vasario mėn. įsteigta Agentūra iš pradžių buvo atsakinga už ES pagalbos programų valdymą Kosove. 2001 m. ir 2002 m. padidinus įgaliojimus, jos veikla dabar apima Serbiją ir Juodkalniją ir Buvusios Jugoslavijos Makedonijos Respubliką. Agentūros būstinė yra Salonikuose, o jos veiklos centrai – Belgrade, Podgoricoje, Prištinoje ir Skopjėje. Ji įgyvendina programas, skirtas institucijoms ir jų geram administravimui remti, rinkos ekonomikai ir pagrindinei infrastruktūrai vystyti bei pilietinei visuomenei stiprinti. 1 lentelėje pateikta Agentūros informacija, apibendrinanti jos įgaliojimus ir veiklą.

AUDITO RŪMŲ NUOMONĖ

| 2. | Audito Rūmai išnagrinėjo 2003 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų Agentūros metines finansines ataskaitas ir jose atspindimas operacijas. Audito Rūmai auditą atliko pagal savo audito strategiją ir standartus, kurie yra parengti vadovaujantis tarptautiniais audito standartais, juos pritaikius Europos bendrijos konteksto ypatybėms. Tokiu būdu, Audito Rūmai turi pakankamą pagrindą šiai nuomonei pagrįsti. |
| --- | --- |

2.

Audito Rūmai išnagrinėjo 2003 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų Agentūros metines finansines ataskaitas ir jose atspindimas operacijas. Audito Rūmai auditą atliko pagal savo audito strategiją ir standartus, kurie yra parengti vadovaujantis tarptautiniais audito standartais, juos pritaikius Europos bendrijos konteksto ypatybėms. Tokiu būdu, Audito Rūmai turi pakankamą pagrindą šiai nuomonei pagrįsti.

Ataskaitų patikimumas

| 3. | Audito Rūmų nuomone, Agentūros ataskaitose nėra teisingai atspindėta faktinė ekonominė ir finansinė Agentūros būklė (žr. 8 ir 10 dalis). |
| --- | --- |

3.

Audito Rūmų nuomone, Agentūros ataskaitose nėra teisingai atspindėta faktinė ekonominė ir finansinė Agentūros būklė (žr. 8 ir 10 dalis).

Operacijų teisėtumas ir tvarkingumas

| 4. | Kadangi trūksta būtinos informacijos apie Agentūrai skirtų lėšų galutinį panaudojimą nacionalinėms ir tarptautinėms išorės institucijoms, Audito Rūmai negali pateikti nuomonės apie operacijų, susijusių su 21,4 mln. EUR mokėjimais 2003 m., teisėtumą ir tvarkingumą (žr. 15 dalį). Dėl kitų operacijų, išskyrus toliau 5 ir 6 dalyse paminėtas abejones, Audito Rūmai mano, jog metinėse finansinėse ataskaitose jos atspindėtos teisėtai ir tvarkingai. |
| --- | --- |

4.

Kadangi trūksta būtinos informacijos apie Agentūrai skirtų lėšų galutinį panaudojimą nacionalinėms ir tarptautinėms išorės institucijoms, Audito Rūmai negali pateikti nuomonės apie operacijų, susijusių su 21,4 mln. EUR mokėjimais 2003 m., teisėtumą ir tvarkingumą (žr. 15 dalį). Dėl kitų operacijų, išskyrus toliau 5 ir 6 dalyse paminėtas abejones, Audito Rūmai mano, jog metinėse finansinėse ataskaitose jos atspindėtos teisėtai ir tvarkingai.

| 5. | Tikrindami mokėjimus, Audito Rūmai nustatė klaidų, susijusių su patvirtinančių dokumentų galiojimu, sutarčių nuostatų laikymusi ir viešųjų įgaliojimų perdavimu (žr. 13 dalį). |
| --- | --- |

5.

Tikrindami mokėjimus, Audito Rūmai nustatė klaidų, susijusių su patvirtinančių dokumentų galiojimu, sutarčių nuostatų laikymusi ir viešųjų įgaliojimų perdavimu (žr. 13 dalį).

| 6. | Tikrindami viešuosius pirkimus, Audito Rūmai kaskart vienu iš penkių išnagrinėtų operacijų atveju nustatė procedūrinių nukrypimų, kurie verčia abejoti, ar laikomasi konkurso dalyvių vienodų galimybių principo (žr. 14 dalį). |
| --- | --- |

6.

Tikrindami viešuosius pirkimus, Audito Rūmai kaskart vienu iš penkių išnagrinėtų operacijų atveju nustatė procedūrinių nukrypimų, kurie verčia abejoti, ar laikomasi konkurso dalyvių vienodų galimybių principo (žr. 14 dalį).

PASTABOS

| 7. | 2 lentelėje pateiktas 2003 finansinių metų asignavimų ir asignavimų, perkeltų iš praeitų finansinių metų, vykdymas. 3 ir 4 lentelėse
   (3) apibendrintai pateikta 2003 finansinių metų pajamų ir išlaidų ataskaita ir balansas. |
| --- | --- |

7.

2 lentelėje pateiktas 2003 finansinių metų asignavimų ir asignavimų, perkeltų iš praeitų finansinių metų, vykdymas. 3 ir 4 lentelėse
   (3) apibendrintai pateikta 2003 finansinių metų pajamų ir išlaidų ataskaita ir balansas.

| 8. | Agentūros finansinio reglamento 1 straipsnyje numatyta, kad biudžetas tvirtinamas laikantis diferencijuotų asignavimų principo, kuriuo yra atskiriami įsipareigojimų asignavimai ir mokėjimų asignavimai. To paties reglamento 3 straipsnyje numatyta, kad visos pajamos turi padengti visus mokėjimus; tuo norėta pasakyti, kad biudžetas yra subalansuotas ir kad jo vykdymas yra kuo arčiau šios pusiausvyros. Tačiau faktiškai, Valdybos priimtame biudžete neatsižvelgiama į diferencijuotų asignavimų principą, ir todėl Agentūros išlaidas sudaro ne tik finansinių metų laikotarpiu įrašyti mokėjimų asignavimai, bet ir visi neįvykdyti mokėjimai, kuriems prisiimti įsipareigojimai finansiniais metais (4), neatsižvelgiant į šių įsipareigojimų įvykdymo laipsnį. Todėl finansinių metų apskaitos rezultatas neatspindi Agentūros veiklos ekonominės tikrovės. 2003 m. gruodžio 31 d. sukauptas deficitas, t.y. 140,95 milijonai EUR, dėl neįvykdytų įsipareigojimų, susijusių su neatliktomis ekonominėmis operacijomis, yra didžia dalimi netikras. |
| --- | --- |

8.

Agentūros finansinio reglamento 1 straipsnyje numatyta, kad biudžetas tvirtinamas laikantis diferencijuotų asignavimų principo, kuriuo yra atskiriami įsipareigojimų asignavimai ir mokėjimų asignavimai. To paties reglamento 3 straipsnyje numatyta, kad visos pajamos turi padengti visus mokėjimus; tuo norėta pasakyti, kad biudžetas yra subalansuotas ir kad jo vykdymas yra kuo arčiau šios pusiausvyros. Tačiau faktiškai, Valdybos priimtame biudžete neatsižvelgiama į diferencijuotų asignavimų principą, ir todėl Agentūros išlaidas sudaro ne tik finansinių metų laikotarpiu įrašyti mokėjimų asignavimai, bet ir visi neįvykdyti mokėjimai, kuriems prisiimti įsipareigojimai finansiniais metais (4), neatsižvelgiant į šių įsipareigojimų įvykdymo laipsnį. Todėl finansinių metų apskaitos rezultatas neatspindi Agentūros veiklos ekonominės tikrovės. 2003 m. gruodžio 31 d. sukauptas deficitas, t.y. 140,95 milijonai EUR, dėl neįvykdytų įsipareigojimų, susijusių su neatliktomis ekonominėmis operacijomis, yra didžia dalimi netikras.

| 9. | 2003 m. Agentūros apskaitos sistema vis dar turėjo rimtų trūkumų. Pavyzdžiui, bendroji apskaita buvo vedama laikantis vieno įrašo metodo, nepaisant visų rizikos veiksnių, susijusių su duomenų integravimo klaidomis ir neatsižvelgiant į Agentūros finansinio reglamento 55 straipsnį, kuriame numatyta, kad apskaita vedama laikantis dvejybinio įrašo metodo. |
| --- | --- |

9.

2003 m. Agentūros apskaitos sistema vis dar turėjo rimtų trūkumų. Pavyzdžiui, bendroji apskaita buvo vedama laikantis vieno įrašo metodo, nepaisant visų rizikos veiksnių, susijusių su duomenų integravimo klaidomis ir neatsižvelgiant į Agentūros finansinio reglamento 55 straipsnį, kuriame numatyta, kad apskaita vedama laikantis dvejybinio įrašo metodo.

| 10. | Neatsižvelgiant į 2002 finansinių metų (5) Audito Rūmų ataskaitoje pateiktą pastabą, lėšos išmokėtos finansiniams tarpininkams pagal paskolų programą, nebuvo įrašytos į balanso turto dalį. Šių lėšų panaudojimas yra pateiktas prie sąskaitų pridedamoje ataskaitoje (6). Nuo įsteigimo šioms programoms Agentūra skyrė 52,4 milijonų EUR (7). Be to, kai kurios programos, kurios vis dar buvo įgyvendinamos 2003 m., numato, kad lėšas valdo Agentūros rangovai. Tokiu būdu išmokėtos lėšos, kurias identifikavo Audito Rūmai, siekė 43,38 milijonų EUR. Abiem atvejais, 2003 finansinių metų pabaigoje turimas likutis turėjo būti įtrauktas į Agentūros balanso turto dalį. |
| --- | --- |

10.

Neatsižvelgiant į 2002 finansinių metų (5) Audito Rūmų ataskaitoje pateiktą pastabą, lėšos išmokėtos finansiniams tarpininkams pagal paskolų programą, nebuvo įrašytos į balanso turto dalį. Šių lėšų panaudojimas yra pateiktas prie sąskaitų pridedamoje ataskaitoje (6). Nuo įsteigimo šioms programoms Agentūra skyrė 52,4 milijonų EUR (7). Be to, kai kurios programos, kurios vis dar buvo įgyvendinamos 2003 m., numato, kad lėšas valdo Agentūros rangovai. Tokiu būdu išmokėtos lėšos, kurias identifikavo Audito Rūmai, siekė 43,38 milijonų EUR. Abiem atvejais, 2003 finansinių metų pabaigoje turimas likutis turėjo būti įtrauktas į Agentūros balanso turto dalį.

| 11. | Atsižvelgiant į tai, kad nuo 2005 finansinių metų Agentūros ataskaitas numatoma konsoliduoti su Bendrijos institucijų ataskaitomis (8), Agentūros pastangos, skirtos biudžeto, finansų ir apskaitos valdymui pagerinti, turi būti sustiprintos. Agentūros biudžetas iš tikrųjų turi būti priimtas tokia forma, kaip yra numatyta finansiniame reglamente (žiūrėti 8 pastraipą), o pajamoms ir išlaidoms taikomos apskaitos taisyklės turi būti suderintos su apskaitos kaupiamuoju pagrindu principais. |
| --- | --- |

11.

Atsižvelgiant į tai, kad nuo 2005 finansinių metų Agentūros ataskaitas numatoma konsoliduoti su Bendrijos institucijų ataskaitomis (8), Agentūros pastangos, skirtos biudžeto, finansų ir apskaitos valdymui pagerinti, turi būti sustiprintos. Agentūros biudžetas iš tikrųjų turi būti priimtas tokia forma, kaip yra numatyta finansiniame reglamente (žiūrėti 8 pastraipą), o pajamoms ir išlaidoms taikomos apskaitos taisyklės turi būti suderintos su apskaitos kaupiamuoju pagrindu principais.

| 12. | Vienos finansinės įstaigos, kurią Agentūra įsteigė Kosove, valdymas, pavestas išorės konsultantui, pasižymėjo reikšmingais trūkumais (pvz., priekaištingai parengtos ataskaitos, nepakankama skolininko rizikos analizė, nepakankama paskolos prašymą patvirtinanti dokumentacija). Agentūra nevykdė priežiūros, leidžiančios atskleisti šiuos trūkumus ir kaip galima skubiau imtis taisomųjų veiksmų. |
| --- | --- |

12.

Vienos finansinės įstaigos, kurią Agentūra įsteigė Kosove, valdymas, pavestas išorės konsultantui, pasižymėjo reikšmingais trūkumais (pvz., priekaištingai parengtos ataskaitos, nepakankama skolininko rizikos analizė, nepakankama paskolos prašymą patvirtinanti dokumentacija). Agentūra nevykdė priežiūros, leidžiančios atskleisti šiuos trūkumus ir kaip galima skubiau imtis taisomųjų veiksmų.

| 13. | Buvo nustatyti nukrypimai 2003 m. mokėjimuose. Kai kuriais atvejais jų priežastimi buvo arba sutarties nuostatų, arba mokėjimo sąlygų nesilaikymas (negaliojantys, netgi nepakankami patvirtinantys dokumentai). Kitais atvejais, dauguma nukrypimų kilo dėl to, kad dokumentai, kurių pagrindu buvo atliekami mokėjimai, neatitiko taisyklių, reglamentuojančių viešųjų įgaliojimų perdavimą ir (arba) jau sudarytų sandorių keitimą. Šie nukrypimai rodo, kad Agentūra turėtų patobulinti procedūras, susijusias su išlaidų skyrimo ir validumo priežiūra. |
| --- | --- |

13.

Buvo nustatyti nukrypimai 2003 m. mokėjimuose. Kai kuriais atvejais jų priežastimi buvo arba sutarties nuostatų, arba mokėjimo sąlygų nesilaikymas (negaliojantys, netgi nepakankami patvirtinantys dokumentai). Kitais atvejais, dauguma nukrypimų kilo dėl to, kad dokumentai, kurių pagrindu buvo atliekami mokėjimai, neatitiko taisyklių, reglamentuojančių viešųjų įgaliojimų perdavimą ir (arba) jau sudarytų sandorių keitimą. Šie nukrypimai rodo, kad Agentūra turėtų patobulinti procedūras, susijusias su išlaidų skyrimo ir validumo priežiūra.

| 14. | Taip pat buvo pastebėti nukrypimai, galintys turėti įtakos sutarčių sudarymui. Pavyzdžiui, kai kurie konkurso dalyviai dėl ginčytinų administracinių arba techninių priežasčių arba dėl nepakankamų įrodymų negalėjo dalyvauti konkurse. Kitais atvejais vos tik pradėjus sutarties vykdymą, projektų vadovai būdavo pakeičiami asmenimis, neturinčiais tokios kompetencijos, kuri sudarė sąlygas konkurso dalyviui laimėti konkursą. Siekiant sumažinti klaidų riziką, Agentūra turėtų sustiprinti vidaus kontrolės sistemą, griežčiau atrinkdama už konkursų vertinimą atsakingus darbuotojus ir tikrindama vertinimo komisijos priimamų sprendimų pagrįstumą. |
| --- | --- |

14.

Taip pat buvo pastebėti nukrypimai, galintys turėti įtakos sutarčių sudarymui. Pavyzdžiui, kai kurie konkurso dalyviai dėl ginčytinų administracinių arba techninių priežasčių arba dėl nepakankamų įrodymų negalėjo dalyvauti konkurse. Kitais atvejais vos tik pradėjus sutarties vykdymą, projektų vadovai būdavo pakeičiami asmenimis, neturinčiais tokios kompetencijos, kuri sudarė sąlygas konkurso dalyviui laimėti konkursą. Siekiant sumažinti klaidų riziką, Agentūra turėtų sustiprinti vidaus kontrolės sistemą, griežčiau atrinkdama už konkursų vertinimą atsakingus darbuotojus ir tikrindama vertinimo komisijos priimamų sprendimų pagrįstumą.

| 15. | Keletu atvejų Agentūra sutartis sudarė su viešosiomis, iš dalies viešosiomis, valstybinėmis arba tarptautinėmis trečiosiomis šalimis. Visais atvejais ji turėtų užtikrinti daug griežtesnį esamų mechanizmų taikymą tam, kad šios įstaigos pateiktų reikalingą informaciją atliekamų operacijų teisėtumui ir tvarkingumui įvertinti. |
| --- | --- |

15.

Keletu atvejų Agentūra sutartis sudarė su viešosiomis, iš dalies viešosiomis, valstybinėmis arba tarptautinėmis trečiosiomis šalimis. Visais atvejais ji turėtų užtikrinti daug griežtesnį esamų mechanizmų taikymą tam, kad šios įstaigos pateiktų reikalingą informaciją atliekamų operacijų teisėtumui ir tvarkingumui įvertinti.

| 16. | 2002 finansinių metų ataskaitoje (9), Audito Rūmai atkreipia dėmesį į per didelį įgaliotų leidimus duodančių ir perįgaliotų leidimus duodančių pareigūnų skaičių. Palyginus su 2003 m. birželio mėn., kada jų skaičius siekė 67, 2003 m. pabaigoje jų buvo 56, – 45 – III biudžeto antraštinei daliai ir 11 I bei II biudžeto dalims. Be to, įgaliojimų skaičius ir trukmė yra neribojami. Agentūra turėtų toliau mažinti suteikiamų įgaliojimų skaičių. |
| --- | --- |

16.

2002 finansinių metų ataskaitoje (9), Audito Rūmai atkreipia dėmesį į per didelį įgaliotų leidimus duodančių ir perįgaliotų leidimus duodančių pareigūnų skaičių. Palyginus su 2003 m. birželio mėn., kada jų skaičius siekė 67, 2003 m. pabaigoje jų buvo 56, – 45 – III biudžeto antraštinei daliai ir 11 I bei II biudžeto dalims. Be to, įgaliojimų skaičius ir trukmė yra neribojami. Agentūra turėtų toliau mažinti suteikiamų įgaliojimų skaičių.

Šią ataskaitą Audito Rūmai patvirtino Liuksemburge 2004 m. gruodžio 8–9 d. įvykusiame Audito Rūmų posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas

Juan Manuel FABRA VALLÉS

---

(1)  OL L 204, 1996 8 14, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2000 12 7, p. 7.

2

(3)  Visos šioje ataskaitoje pateiktos lentelės buvo parengtos remiantis pačiomis tiksliausiomis panaudotų duomenų vertėmis. Pateikimo sumetimais skaičiai buvo apvalinami, todėl eilutėse „Iš viso“ gali būti nežymių paklaidų. Brūkšnys reiškia, jog reikšmės nėra arba ji lygi nuliui, o 0,0 parodo vertę, kuri yra mažesnė už apvalinimo ribą.

3

(4)  Per finansinius metus atlikti mokėjimai už neįvykdytus mokėjimus, perkeltus iš praėjusių metų, Agentūros pajamų ir išlaidų ataskaitoje nėra laikomi išlaidomis.

4

(5)  Žiūrėti 2002 finansinių metų ataskaitos 14 pastraipą (OL C 319, 2003 12 30, p. 1).

5

(6)  Kalbama apie sutarties šalių lėšas ir kitas lėšas, apmokėtas per skolų mechanizmą arba kredito linijas.

6

(7)  Įvertinta prieš atliekant privalomus pataisymus.

7

(8)  Žiūrėti 2002 m. birželio 25 d. Europos Tarybos finansinio reglamento, taikomo Europos Bendrijų bendrajam biudžetui, 32, 35, 48 ir 49 dalis, OL L 248, 2002 9 16.

8

(9)  Žiūrėti 2002 finansinių metų ataskaitos 15 pastraipą.

9

---

1 lentelė

Europos rekonstrukcijos agentūra (Salonikai)

| Kompetencijos sritys pagal Sutartį | Agentūros kompetencijos pagal 2000 m. gruodžio 5 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2667/2000 | Valdymas | Agentūrai skirtos lėšos (2002 m. duomenys) | 2003 m. veiklos rezultatai ir suteiktos paslaugos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Tikslai | Taikymo sritis | Užduotys | Valdyba | Galutinis biudžetas | Geografinis išlaidų pasiskirstymas 2003 m. |
| Bendrija savo kompetencijos ribose vykdo ekonominio, finansinio ir techninio bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis priemones. Šios priemonės yra papildomos valstybių narių vykdomoms priemonėms ir atitinka Bendrijos vystymo politiką.

  (181 A straipsnis) | Teikti ES paramą (i) rekonstrukcijai, pabėgėlių ir perkeltų asmenų sugrįžimui; (ii) gero administravimo skatinimui, institucijų ir teisinės valstybės stiprinimui; (iii) rinkos ekonomikos vystymui ir investicijoms į gyvybiškai svarbias infrastruktūras bei aplinkos apsaugos priemones; (iv) socialiniam vystymui ir pilietinės visuomenės stiprinimui. | Agentūra valdo pagrindines pagalbos programas Serbijoje-Juodkalnijoje (Serbijos Respublika, Kosovas ir Juodkalnijos Respublika) bei Buvusioje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje (BJRM). Parama gali būti skirta valstybėms, JT pavaldžioms organizacijoms, federacinėms, regioninėms ir vietos institucijoms, viešoms ir iš dalies viešoms įstaigoms, socialiniams partneriams, verslą remiančioms organizacijoms, kooperatyvams, savišalpos bendrovėms, labdaros organizacijoms, fondams ir NVO. | — | Konsultuoti Komisiją svarbiausių poreikių klausimais |

Kompetencijos sritys pagal Sutartį

Agentūros kompetencijos pagal 2000 m. gruodžio 5 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2667/2000

Valdymas

Agentūrai skirtos lėšos (2002 m. duomenys)

2003 m. veiklos rezultatai ir suteiktos paslaugos

Tikslai

Taikymo sritis

Užduotys

Valdyba

Galutinis biudžetas

Geografinis išlaidų pasiskirstymas 2003 m.

Bendrija savo kompetencijos ribose vykdo ekonominio, finansinio ir techninio bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis priemones. Šios priemonės yra papildomos valstybių narių vykdomoms priemonėms ir atitinka Bendrijos vystymo politiką.

(181 A straipsnis)

Teikti ES paramą (i) rekonstrukcijai, pabėgėlių ir perkeltų asmenų sugrįžimui; (ii) gero administravimo skatinimui, institucijų ir teisinės valstybės stiprinimui; (iii) rinkos ekonomikos vystymui ir investicijoms į gyvybiškai svarbias infrastruktūras bei aplinkos apsaugos priemones; (iv) socialiniam vystymui ir pilietinės visuomenės stiprinimui.

Agentūra valdo pagrindines pagalbos programas Serbijoje-Juodkalnijoje (Serbijos Respublika, Kosovas ir Juodkalnijos Respublika) bei Buvusioje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje (BJRM). Parama gali būti skirta valstybėms, JT pavaldžioms organizacijoms, federacinėms, regioninėms ir vietos institucijoms, viešoms ir iš dalies viešoms įstaigoms, socialiniams partneriams, verslą remiančioms organizacijoms, kooperatyvams, savišalpos bendrovėms, labdaros organizacijoms, fondams ir NVO.

—

Konsultuoti Komisiją svarbiausių poreikių klausimais

| — | Rengti rekonstrukcijos ir pabėgėlių bei perkeltų asmenų sugrįžimo programas |
| --- | --- |

—

Rengti rekonstrukcijos ir pabėgėlių bei perkeltų asmenų sugrįžimo programas

| — | Vykdyti visas būtinas ES pagalbos įgyvendinimo operacijas |
| --- | --- |

—

Vykdyti visas būtinas ES pagalbos įgyvendinimo operacijas

Po vieną atstovą iš kiekvienos valstybės narės, du Komisijos atstovai ir vienas stebėtojas iš Europos investicijų banko

Direktorius

Skiria Valdyba Komisijos siūlymu.

Veiklos centrai Belgrade, Prištinoje, Podgoricoje ir Skopjėje, su suteiktais dideliais valdymo įgaliojimais

Išorės kontrolė

Audito Rūmai

Biudžeto įvykdymą patvirtinanti institucija

Parlamentas Tarybai rekomendavus.

358,6 mln. EUR (495,9 mln. EUR), iš kurių 97,4 % (92,5 %) ES dotacijų

Darbuotojų sk. 2003 m. gruodžio 31 d.:

120 (122) etatų, numatytų Personalo plane,

užimtų etatų: 94 (101)

kiti darbuotojai – vietiniai tarnautojai: 201 (195) darbo vietų, iš kurių 173 (176) buvo užimtos

Iš viso darbuotojų: 267 (277)

Iš jų užsiima

pagrindine veikla: 140 (136)

administracine veikla: 97 (107)

mišria veikla: 30 (34)

| — | Kosovas: 139 mln. EUR. |
| --- | --- |

—

Kosovas: 139 mln. EUR.

| — | Serbija: 109 mln. EUR. |
| --- | --- |

—

Serbija: 109 mln. EUR.

| — | Juodkalnija: 19 mln. EUR. |
| --- | --- |

—

Juodkalnija: 19 mln. EUR.

| — | BJRM: 36 mln. EUR. |
| --- | --- |

—

BJRM: 36 mln. EUR.

| — | Iš viso: 302 mln. EUR. |
| --- | --- |

—

Iš viso: 302 mln. EUR.

Šaltinis: Agentūros pateikta informacija.

2 lentelė

Europos rekonstrukcijos agentūra – 2003 finansinių metų biudžeto vykdymas

| (milijonais EUR) |
| --- |
| Pajamos | Išlaidos |
| Pajamų šaltinis | Pajamos, įrašytos į galutinį finansinių metų biudžetą | Gautos pajamos | Išlaidų paskirstymas | Esami asignavimai | Iš ankstesnių finansinių metų perkelti asignavimai |
| įrašyti | skirti | sumokėti | perkelti | panaikinti | neišmokėtas likutis | perkelti įsipareigojimai | skirti | panaikinti (1) | neįvykdyti įsipareigo-jimai |
| Bendrijos subsidijos | 349,3 | 270,0 | I antraštinė dalis
  Darbuotojai | 19,2 | 17,3 | 17,0 | 0,3 | 1,9 | — | 0,2 | 0,1 | 0,1 | — |
| Kitos subsidijos | 4,0 | 28,4 | II antraštinė dalis
  Administracija | 7,6 | 6,5 | 5,3 | 1,2 | 1,1 | — | 2,0 | 2,0 | 0,1 | — |
| Kitos pajamos | 5,3 | 5,5 | III antraštinė dalis
  Pagrindinė veikla | 331,8 | 182,0 | 29,8 | 152,2 | — | 149,7 | 338,2 | 227,6 | 30,6 | 79,9 |
| Iš viso | 358,6 | 303,9 | Iš viso | 358,6 | 205,8 | 52,1 | 153,7 | 3,0 | 149,7 | 340,4 | 229,7 | 30,8 | 79,9 |
| | Neįvykdyti įsipareigojimai (1) | 233,5 | 153,0 | 39,8 | 113,2 | 2,5 | 78,0 | | | | |
| | Iš viso | 592,1 | 358,7 | 91,9 | 266,9 | 5,5 | 227,8 | 340,4 | 229,7 | 30,8 | 79,9 |
| Pastaba: Galutinės sumos gali skirtis dėl apvalinimo.

  Šaltinis: Šiose lentelėse apibendrinti duomenys, kuriuos agentūra pateikė savo finansinėse ataskaitose. |

(milijonais EUR)

Pajamos

Išlaidos

Pajamų šaltinis

Pajamos, įrašytos į galutinį finansinių metų biudžetą

Gautos pajamos

Išlaidų paskirstymas

Esami asignavimai

Iš ankstesnių finansinių metų perkelti asignavimai

įrašyti

skirti

sumokėti

perkelti

panaikinti

neišmokėtas likutis

perkelti įsipareigojimai

skirti

panaikinti (1)

neįvykdyti įsipareigo-jimai

Bendrijos subsidijos

349,3

270,0

I antraštinė dalis

Darbuotojai

19,2

17,3

17,0

0,3

1,9

—

0,2

0,1

0,1

—

Kitos subsidijos

4,0

28,4

II antraštinė dalis

Administracija

7,6

6,5

5,3

1,2

1,1

—

2,0

2,0

0,1

—

Kitos pajamos

5,3

5,5

III antraštinė dalis

Pagrindinė veikla

331,8

182,0

29,8

152,2

—

149,7

338,2

227,6

30,6

79,9

Iš viso

358,6

303,9

Iš viso

358,6

205,8

52,1

153,7

3,0

149,7

340,4

229,7

30,8

79,9

Neįvykdyti įsipareigojimai (1)

233,5

153,0

39,8

113,2

2,5

78,0

Iš viso

592,1

358,7

91,9

266,9

5,5

227,8

340,4

229,7

30,8

79,9

Pastaba: Galutinės sumos gali skirtis dėl apvalinimo.

Šaltinis: Šiose lentelėse apibendrinti duomenys, kuriuos agentūra pateikė savo finansinėse ataskaitose.

3 lentelė

Europos rekonstrukcijos agentūra – 2002 ir 2003 finansinių metų pajamų ir išlaidų ataskaita

| (tūkstančiais EUR) |
| --- |
| | 2003 | 2002 |
| Pajamos |
| Komisijos subsidijos | 275 280 | 462 804 |
| Finansinės pajamos | 3 955 | 5 978 |
| Kitos pajamos | 1 517 | 495 |
| Pasitiktiniai fondai | 379 | 497 |
| Trečiųjų šalių lėšos | 28 034 | 500 |
| Iš viso pajamų (a) | 309 164 | 470 274 |
| Išlaidos |
| Darbuotojai – Biudžeto I antraštinė dalis |
| Mokėjimai | 17 027 | 17 771 |
| Perkelti asignavimai | 306 | 206 |
| Administracija – Biudžeto II antraštinė dalis |
| Mokėjimai | 5 261 | 6 211 |
| Perkelti asignavimai | 1 215 | 2 037 |
| Pagrindinė veikla – Biudžeto III antraštinė dalis |
| Mokėjimai | 69 565 | 138 512 |
| Perkelti asignavimai | 265 352 | 293 106 |
| Iš viso išlaidų (b) | 358 725 | 457 844 |
| Finansinių metų rezultatas (a – b)
   (2) | –49 560 | 12 430 |
| Likutis, perkeltas iš ankstesnių finansinių metų | – 112 908 | –73 127 |
| Mokėjimai, atlikti Komisijos vardu | –5 231 | –25 407 |
| Mokėjimai, atliktini Komisijos vardu | – 515 | 0 |
| Asignavimų, perkeltų iš praėjusių finansinių metų, panaikinimas | 30 649 | 5 463 |
| Perkelti ir panaikinti asignavimai N – 1 (I ir II antraštinės dalys) | 146 | 135 |
| Papildomas 2001 m. asignavimų perkėlimas | 0 | –32 423 |
| Grąžintinos finansinės pajamos | –3 955 | 0 |
| Pasitiktinių fondų koregavimas | 400 | 0 |
| Valiutų santykio skirtumai | 23 | 22 |
| Finansinių metų likutis | – 140 951 | – 112 908 |
| Pastaba: Galutinės sumos gali skirtis dėl apvalinimo.

  Šaltinis: Šioje lentelėje apibendrinti duomenys, kuriuos Agentūra pateikė savo finansinėse ataskaitose. |

(tūkstančiais EUR)

2003

2002

Pajamos

Komisijos subsidijos

275 280

462 804

Finansinės pajamos

3 955

5 978

Kitos pajamos

1 517

495

Pasitiktiniai fondai

379

497

Trečiųjų šalių lėšos

28 034

500

Iš viso pajamų (a)

309 164

470 274

Išlaidos

Darbuotojai – Biudžeto I antraštinė dalis

Mokėjimai

17 027

17 771

Perkelti asignavimai

306

206

Administracija – Biudžeto II antraštinė dalis

Mokėjimai

5 261

6 211

Perkelti asignavimai

1 215

2 037

Pagrindinė veikla – Biudžeto III antraštinė dalis

Mokėjimai

69 565

138 512

Perkelti asignavimai

265 352

293 106

Iš viso išlaidų (b)

358 725

457 844

Finansinių metų rezultatas (a – b)
   (2)

–49 560

12 430

Likutis, perkeltas iš ankstesnių finansinių metų

– 112 908

–73 127

Mokėjimai, atlikti Komisijos vardu

–5 231

–25 407

Mokėjimai, atliktini Komisijos vardu

– 515

0

Asignavimų, perkeltų iš praėjusių finansinių metų, panaikinimas

30 649

5 463

Perkelti ir panaikinti asignavimai N – 1 (I ir II antraštinės dalys)

146

135

Papildomas 2001 m. asignavimų perkėlimas

0

–32 423

Grąžintinos finansinės pajamos

–3 955

0

Pasitiktinių fondų koregavimas

400

0

Valiutų santykio skirtumai

23

22

Finansinių metų likutis

– 140 951

– 112 908

Pastaba: Galutinės sumos gali skirtis dėl apvalinimo.

Šaltinis: Šioje lentelėje apibendrinti duomenys, kuriuos Agentūra pateikė savo finansinėse ataskaitose.

4 lentelė

Europos rekonstrukcijos agentūra – balansas 2003 m. gruodžio 31 d. ir 2002 m. gruodžio 31 d.

| (tūkstančiais EUR) |
| --- |
| Turtas | 2003 | 2002 | Įsipareigojimai | 2003 | 2002 |
| Ilgalaikis turtas | | | Pagrindinis kapitalas | | |
| Ilgalaikis turtas už savikainą (3) | 3 877 | 3 400 | Nuosavas kapitalas (3) | 1 771 | 1 960 |
| Amortizacija (3) | –2 106 | –1 440 | Finansinių metų likutis | – 140 951 | – 112 908 |
| Iš viso | 1 771 | 1 960 | Iš viso | – 139 180 | – 110 948 |
| Trumpalaikis turtas | | | Trumpalaikiai įsipareigojimai | | |
| Įvairios gautinos sąskaitos | 56 | 58 | Automatiniai asignavimų perkėlimai (III antraštinė dalis) | 345 271 | 338 112 |
| Avansai | 57 | 53 | Automatiniai asignavimų perkėlimai (I ir II antraštinės dalys) | 1 521 | 2 244 |
| Susigrąžintinas PVM | 23 | 26 | Įvairūs kreditoriai | 5 002 | 49 |
| Iš viso | 135 | 137 | Iš viso | 351 794 | 340 405 |
| Grynųjų pinigų sąskaitos | | | | | |
| Banko sąskaitos | 210 664 | 227 307 | | | |
| Grynieji pinigai | 44 | 53 | | | |
| Iš viso | 210 708 | 227 360 | | | |
| Iš viso | 212 614 | 229 457 | Iš viso | 212 614 | 229 457 |
| Pastaba: Galutinės sumos gali skirtis dėl apvalinimo.

  Šaltinis: Šioje lentelėje apibendrinti duomenys, kuriuos Agentūra pateikė savo finansinėse ataskaitose. |

(tūkstančiais EUR)

Turtas

2003

2002

Įsipareigojimai

2003

2002

Ilgalaikis turtas

Pagrindinis kapitalas

Ilgalaikis turtas už savikainą (3)

3 877

3 400

Nuosavas kapitalas (3)

1 771

1 960

Amortizacija (3)

–2 106

–1 440

Finansinių metų likutis

– 140 951

– 112 908

Iš viso

1 771

1 960

Iš viso

– 139 180

– 110 948

Trumpalaikis turtas

Trumpalaikiai įsipareigojimai

Įvairios gautinos sąskaitos

56

58

Automatiniai asignavimų perkėlimai (III antraštinė dalis)

345 271

338 112

Avansai

57

53

Automatiniai asignavimų perkėlimai (I ir II antraštinės dalys)

1 521

2 244

Susigrąžintinas PVM

23

26

Įvairūs kreditoriai

5 002

49

Iš viso

135

137

Iš viso

351 794

340 405

Grynųjų pinigų sąskaitos

Banko sąskaitos

210 664

227 307

Grynieji pinigai

44

53

Iš viso

210 708

227 360

Iš viso

212 614

229 457

Iš viso

212 614

229 457

Pastaba: Galutinės sumos gali skirtis dėl apvalinimo.

Šaltinis: Šioje lentelėje apibendrinti duomenys, kuriuos Agentūra pateikė savo finansinėse ataskaitose.

---

(1)  Anuliuota pajamų suma (30,6 milijonų EUR), perkelta iš 2003 finansinių metų, yra panaikinama. Atitinkamos sumos buvo atstatytos ir pridėtos prie mokėtinų pajamų finansinių metų pradžioje.

Pastaba: Galutinės sumos gali skirtis dėl apvalinimo.

Šaltinis: Šiose lentelėse apibendrinti duomenys, kuriuos agentūra pateikė savo finansinėse ataskaitose.

(2)  Skaičiavimai atlikti atsižvelgiant į 2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 15 straipsnio principus (OL L 130, 2000 5 31, p. 8).

Pastaba: Galutinės sumos gali skirtis dėl apvalinimo.

Šaltinis: Šioje lentelėje apibendrinti duomenys, kuriuos Agentūra pateikė savo finansinėse ataskaitose.

(3)  2002 finansinių metų ilgalaikis turtas už savikainą ir amortizacija buvo perskaičiuoti pagal 2003 finansiniams metams taikytus metodus.

Pastaba: Galutinės sumos gali skirtis dėl apvalinimo.

Šaltinis: Šioje lentelėje apibendrinti duomenys, kuriuos Agentūra pateikė savo finansinėse ataskaitose.

---

AGENTŪROS ATSAKYMAI

| 8. | Kadangi Agentūrai nėra skirta atskira biudžeto eilutė EB biudžete, metinę biudžeto procedūrą atlieka tik jos Valdančioji taryba, vadovaujant Komisijai. Šiomis aplinkybėmis Agentūra pateikia savo biudžeto projektą kaip diferencijuotus asignavimus, pridėdama „galimus įsipareigojimų apmokėjimo grafikus“, laikydamasi Komisijos priimtos praktikos. Tokia diferenciacija nėra aiškiai matoma, kai jos metinis biudžetas paskelbiamas specialiame, agentūroms skirtame OL leidime, kur naudojamas įprastas formatas, nurodant daugumoje agentūrų taikomus nediferencijuotus asignavimus. Dabar Agentūra ėmėsi priemonių savo operacijų finansinio pateikimo skaidrumui užtikrinti. Viso laikotarpio konsoliduotų pajamų ir išlaidų apskaičiavimas bus atliktas 2004 metais ir rezultatai bus panaudoti 2005 metų pradžios balansui, siekiant laikytis ABAC metodo. |
| --- | --- |

8.

Kadangi Agentūrai nėra skirta atskira biudžeto eilutė EB biudžete, metinę biudžeto procedūrą atlieka tik jos Valdančioji taryba, vadovaujant Komisijai. Šiomis aplinkybėmis Agentūra pateikia savo biudžeto projektą kaip diferencijuotus asignavimus, pridėdama „galimus įsipareigojimų apmokėjimo grafikus“, laikydamasi Komisijos priimtos praktikos. Tokia diferenciacija nėra aiškiai matoma, kai jos metinis biudžetas paskelbiamas specialiame, agentūroms skirtame OL leidime, kur naudojamas įprastas formatas, nurodant daugumoje agentūrų taikomus nediferencijuotus asignavimus. Dabar Agentūra ėmėsi priemonių savo operacijų finansinio pateikimo skaidrumui užtikrinti. Viso laikotarpio konsoliduotų pajamų ir išlaidų apskaičiavimas bus atliktas 2004 metais ir rezultatai bus panaudoti 2005 metų pradžios balansui, siekiant laikytis ABAC metodo.

| 9. | Agentūra pašalino visus Audito Rūmų nurodytus trūkumus ir dabar naudoja kompiuterizuotą dvejybinio įrašo bendrą apskaitos sistemą kartu su biudžeto priemone SI2. Per pirmąjį 2004 metų pusmetį į šią apskaitos programą buvo įvesti 2003 metų apskaitos duomenys ir jų pagrindu gautos galutinės 2003 metų ataskaitos. Šiuo atveju buvo patvirtintas duomenų, pateiktų naudojant ankstesniąją sistemą, vientisumas (išsamumas ir patikimumas). |
| --- | --- |

9.

Agentūra pašalino visus Audito Rūmų nurodytus trūkumus ir dabar naudoja kompiuterizuotą dvejybinio įrašo bendrą apskaitos sistemą kartu su biudžeto priemone SI2. Per pirmąjį 2004 metų pusmetį į šią apskaitos programą buvo įvesti 2003 metų apskaitos duomenys ir jų pagrindu gautos galutinės 2003 metų ataskaitos. Šiuo atveju buvo patvirtintas duomenų, pateiktų naudojant ankstesniąją sistemą, vientisumas (išsamumas ir patikimumas).

| 10. | 52,4 milijono eurų suma yra bendra nuo 2000 metų visiems tarpininkams atliktų mokėjimų. Iš šios sumos tik 15 milijonų eurų buvo sumokėta Agentūros įsteigtoms institucijoms (2003 metais –3,71 milijono eurų). Pereinamosios nuosavybės išlyga Agentūros naudojamoms lėšoms iš esmės apsaugojo Bendrijos interesus, kol atsirado galimybė šias lėšas saugiai pervesti valdymo institucijoms. Agentūra įtrauks šių lėšų sumą į savo finansines ataskaitas 2004 metais ir pateiks ataskaitą apie jų panaudojimą. Iš dvylikos „specialiųjų fondų“ trys buvo uždaryti iki 2003 metų pabaigos; pastarųjų lėšų likutis 2003 m. gruodžio 31 d. buvo 5,87 milijono eurų ir jis beveik pilnai likviduotas 2004 metų pabaigoje. |
| --- | --- |

10.

52,4 milijono eurų suma yra bendra nuo 2000 metų visiems tarpininkams atliktų mokėjimų. Iš šios sumos tik 15 milijonų eurų buvo sumokėta Agentūros įsteigtoms institucijoms (2003 metais –3,71 milijono eurų). Pereinamosios nuosavybės išlyga Agentūros naudojamoms lėšoms iš esmės apsaugojo Bendrijos interesus, kol atsirado galimybė šias lėšas saugiai pervesti valdymo institucijoms. Agentūra įtrauks šių lėšų sumą į savo finansines ataskaitas 2004 metais ir pateiks ataskaitą apie jų panaudojimą. Iš dvylikos „specialiųjų fondų“ trys buvo uždaryti iki 2003 metų pabaigos; pastarųjų lėšų likutis 2003 m. gruodžio 31 d. buvo 5,87 milijono eurų ir jis beveik pilnai likviduotas 2004 metų pabaigoje.

| 11. | 2003 metais Agentūros apskaitininko tarnyba buvo žymiai išplėtota, priimtas į darbą vidaus revizorius, įsigytos naujos apskaitos priemonės, pertvarkytos finansų ir Didžiosios knygos tarnybos ir peržiūrėta delegacijų sistema. 2004 metais Agentūra ir toliau dėjo pastangas, siekdama gerinti savo finansinio valdymo sistemą, ypač apskaitos tarnybos plėtros srityje. |
| --- | --- |

11.

2003 metais Agentūros apskaitininko tarnyba buvo žymiai išplėtota, priimtas į darbą vidaus revizorius, įsigytos naujos apskaitos priemonės, pertvarkytos finansų ir Didžiosios knygos tarnybos ir peržiūrėta delegacijų sistema. 2004 metais Agentūra ir toliau dėjo pastangas, siekdama gerinti savo finansinio valdymo sistemą, ypač apskaitos tarnybos plėtros srityje.

| 12. | Ši institucija įsteigta 2000 metais pokario sąlygomis, kai nebuvo veikiančios bankininkystės sistemos. Kadangi sąlygos palaipsniui gerėjo, šios įstaigos valdymas buvo tobulinamas. Iš tikrųjų 2002 metais, kaip programos aktyvios priežiūros dalį, Europos rekonstrukcijos agentūra užsakė auditą (kurio ataskaita paremtos Audito Rūmų pastabos), kuris apėmė ir lėšų valdymo peržiūrą. Iš tiesų, EAR reakcija buvo šiek tiek pavėluota. Taip atsitiko dėl to, kad vėlai buvo perduota audito ataskaita. Remdamasi jos rezultatais, Europos rekonstrukcijos agentūra nurodė konsultantams imtis koreguojančių veiksmų. |
| --- | --- |

12.

Ši institucija įsteigta 2000 metais pokario sąlygomis, kai nebuvo veikiančios bankininkystės sistemos. Kadangi sąlygos palaipsniui gerėjo, šios įstaigos valdymas buvo tobulinamas. Iš tikrųjų 2002 metais, kaip programos aktyvios priežiūros dalį, Europos rekonstrukcijos agentūra užsakė auditą (kurio ataskaita paremtos Audito Rūmų pastabos), kuris apėmė ir lėšų valdymo peržiūrą. Iš tiesų, EAR reakcija buvo šiek tiek pavėluota. Taip atsitiko dėl to, kad vėlai buvo perduota audito ataskaita. Remdamasi jos rezultatais, Europos rekonstrukcijos agentūra nurodė konsultantams imtis koreguojančių veiksmų.

| 13. | Pirmai Audito Rūmų paminėtų išvadų kategorijai priskiriami Agentūros atlikti mokėjimai viešosioms organizacijoms ne tokiomis sąlygomis, kurios numatytos sutartyje. Taip buvo daroma, stengiantis geriau suderinti mokėjimų terminus su lėšų srauto poreikiu ir vidinėmis minėtų organizacijų taisyklėmis, tokiu būdu išvengiant projekto įgyvendinimo vilkinimo. Kitais atvejais Agentūra atsižvelgė į tai, kad rangovo pateikta techninė ir finansinė informacija iš esmės atitinka pagal sutartį reikalaujamą pateikti dokumentaciją. Be to, kai kuriais atvejais, atsižvelgiant į vietos įstatymus ir sąlygas, Agentūra negalėjo gauti patvirtinančių dokumentų pagal ES standartus. Antroji kategorija, sudaranti didžiąją Audito Rūmų išvadų dalį, susijusi su viešųjų pirkimų agentų sutartimis. Tokio pobūdžio sutartys nebenaudojamos nuo 2003 m. sausio 1 d., kai įsigaliojo naujasis finansinis reglamentas. Kai kurios iš šių sutarčių jau užbaigtos, o kitų neapmokėti likučiai šiuo metu likviduojami. Atsižvelgdama į galiojančias taisykles, EAR visada stengėsi užtikrinti efektyvų projekto valdymą (dažnai sunkiomis ir neatidėliotinomis aplinkybėmis). Tačiau Agentūra rimtai žiūri į Audito Rūmų rekomendacijas. Bus dedamos specialios pastangos, kad būtų užtikrintas sutartinių mokėjimo sąlygų laikymasis. |
| --- | --- |

13.

Pirmai Audito Rūmų paminėtų išvadų kategorijai priskiriami Agentūros atlikti mokėjimai viešosioms organizacijoms ne tokiomis sąlygomis, kurios numatytos sutartyje. Taip buvo daroma, stengiantis geriau suderinti mokėjimų terminus su lėšų srauto poreikiu ir vidinėmis minėtų organizacijų taisyklėmis, tokiu būdu išvengiant projekto įgyvendinimo vilkinimo. Kitais atvejais Agentūra atsižvelgė į tai, kad rangovo pateikta techninė ir finansinė informacija iš esmės atitinka pagal sutartį reikalaujamą pateikti dokumentaciją. Be to, kai kuriais atvejais, atsižvelgiant į vietos įstatymus ir sąlygas, Agentūra negalėjo gauti patvirtinančių dokumentų pagal ES standartus. Antroji kategorija, sudaranti didžiąją Audito Rūmų išvadų dalį, susijusi su viešųjų pirkimų agentų sutartimis. Tokio pobūdžio sutartys nebenaudojamos nuo 2003 m. sausio 1 d., kai įsigaliojo naujasis finansinis reglamentas. Kai kurios iš šių sutarčių jau užbaigtos, o kitų neapmokėti likučiai šiuo metu likviduojami. Atsižvelgdama į galiojančias taisykles, EAR visada stengėsi užtikrinti efektyvų projekto valdymą (dažnai sunkiomis ir neatidėliotinomis aplinkybėmis). Tačiau Agentūra rimtai žiūri į Audito Rūmų rekomendacijas. Bus dedamos specialios pastangos, kad būtų užtikrintas sutartinių mokėjimo sąlygų laikymasis.

| 14. | Didžioji dalis Audito Rūmų išvadų yra susijusios su konkursais ir įvertinimais, rengtais iki 2003 metų. Kai kuriais atvejais Agentūra sutiko su Įvertinimo komisijos EB taisyklių interpretacija, kuri skiriasi nuo Audito Rūmų interpretacijos. Todėl kai kurios bendrovės buvo pašalintos. Dėl projektą paliekančių grupės vadovų pakeitimo, t. y. situacijos, kuri kartais susiklosto, nepaisant Agentūros gerų norų, EAR mano, kad pasiūlytas naujas specialistas praktiškai taip pat sugebėjo veiksmingai įvykdyti sutartį. Agentūra įvertinimo komisijų nariais skiria darbuotojus, kurie ne tik turi patirties šioje srityje, bet ir yra nepriklausomi ekspertai arba kompetentingi, nacionalinių valdžios institucijų nurodyti asmenys. Siekiant tobulinti atitinkamą vidinę kontrolės sistemą, 2004 metais buvo priimtas Vyresnysis viešųjų pirkimų konsultantas, kuris šiuo metu vadovauja ir stebi centralizuotai. |
| --- | --- |

14.

Didžioji dalis Audito Rūmų išvadų yra susijusios su konkursais ir įvertinimais, rengtais iki 2003 metų. Kai kuriais atvejais Agentūra sutiko su Įvertinimo komisijos EB taisyklių interpretacija, kuri skiriasi nuo Audito Rūmų interpretacijos. Todėl kai kurios bendrovės buvo pašalintos. Dėl projektą paliekančių grupės vadovų pakeitimo, t. y. situacijos, kuri kartais susiklosto, nepaisant Agentūros gerų norų, EAR mano, kad pasiūlytas naujas specialistas praktiškai taip pat sugebėjo veiksmingai įvykdyti sutartį. Agentūra įvertinimo komisijų nariais skiria darbuotojus, kurie ne tik turi patirties šioje srityje, bet ir yra nepriklausomi ekspertai arba kompetentingi, nacionalinių valdžios institucijų nurodyti asmenys. Siekiant tobulinti atitinkamą vidinę kontrolės sistemą, 2004 metais buvo priimtas Vyresnysis viešųjų pirkimų konsultantas, kuris šiuo metu vadovauja ir stebi centralizuotai.

| 15. | Ši pastaba susijusi su susitarimais dėl dotacijų, sudarytais su UNMIK (Jungtinių Tautų laikinąja administracine misija Kosove) ir kitomis tarptautinėmis organizacijomis, kurie buvo pasirašyti pagal Komisijos praktiką (EB taisykles) iki 2003 metų. Kai Agentūra sužinojo apie dotacijų įsisavinimo problemas, išsiaiškinus ginčytinus klausimus, buvo imtasi su gavėju suderintų koreguojančių priemonių. Atsižvelgdama į Audito Rūmų pastabas, Agentūra ateityje atidžiau prižiūrės tokių dotacijų įsisavinimą. |
| --- | --- |

15.

Ši pastaba susijusi su susitarimais dėl dotacijų, sudarytais su UNMIK (Jungtinių Tautų laikinąja administracine misija Kosove) ir kitomis tarptautinėmis organizacijomis, kurie buvo pasirašyti pagal Komisijos praktiką (EB taisykles) iki 2003 metų. Kai Agentūra sužinojo apie dotacijų įsisavinimo problemas, išsiaiškinus ginčytinus klausimus, buvo imtasi su gavėju suderintų koreguojančių priemonių. Atsižvelgdama į Audito Rūmų pastabas, Agentūra ateityje atidžiau prižiūrės tokių dotacijų įsisavinimą.

| 16. | Kaip pažymėta Audito Rūmų pastaboje, delegacijų skaičiaus mažinimo procesas buvo pradėtas 2003 metais. Jis buvo užbaigtas 2004 metų vasario mėnesį ir nuo to laiko iš viso yra tik 20 delegacijų ir subdelegacijų, kurios reikalingos tinkamam numatytų darbų srauto (finansinės grandinės) įgyvendinimo užtikrinimui. |
| --- | --- |

16.

Kaip pažymėta Audito Rūmų pastaboje, delegacijų skaičiaus mažinimo procesas buvo pradėtas 2003 metais. Jis buvo užbaigtas 2004 metų vasario mėnesį ir nuo to laiko iš viso yra tik 20 delegacijų ir subdelegacijų, kurios reikalingos tinkamam numatytų darbų srauto (finansinės grandinės) įgyvendinimo užtikrinimui.

---