# Eiropas Savienības C 29/2005

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 29 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 48. sējums2005. gada 4. februāris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 29

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

48. sējums2005. gada 4. februāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Revīzijas palāta |
| 2005/C 029/1 | Īpašais ziņojums Nr. 6/2004: Liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas īstenošana Eiropas Savienībā, ar Komisijas atbildēm | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Revīzijas palāta

2005/C 029/1

Īpašais ziņojums Nr. 6/2004: Liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas īstenošana Eiropas Savienībā, ar Komisijas atbildēm

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Revīzijas palāta

| 4.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 29/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 29/1

---

ĪPAŠAIS ZIŅOJUMS Nr. 6/2004

Liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas īstenošana Eiropas Savienībā, ar Komisijas atbildēm

(saskaņā ar EK līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2005/C 29/01)

Image

SATURS

| I.-IX. | KOPSAVILKUMS |
| --- | --- |

I.-IX.

| 1.-6. | IEVADS |
| --- | --- |

1.-6.

| 1.-3. | Stāvokļa apraksts |
| --- | --- |

1.-3.

| 4.-6. | Palātas veiktā revīzija |
| --- | --- |

4.-6.

| 7.-26. | SISTĒMAS IZVEIDE UN ATTĪSTĪBA |
| --- | --- |

7.-26.

| 7.-10. | Liellopu nozares nozīmība |
| --- | --- |

7.-10.

| 11.-17. | Liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas izveides vēsture un pamatojums |
| --- | --- |

11.-17.

| 18.-26. | Kas ir liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēma (LIRS)? |
| --- | --- |

18.-26.

| 27.-32. | LIRS IESAISTĪTO PUŠU PIENĀKUMI UN TIESISKĀS SAISTĪBAS |
| --- | --- |

27.-32.

| 27. | Padome un Eiropas Parlaments |
| --- | --- |

27.

| 28. | Komisija |
| --- | --- |

28.

| 29.-31. | Dalībvalstis |
| --- | --- |

29.-31.

| 32. | Liellopu turētāji |
| --- | --- |

32.

| 33.-46. | REVĪZIJAS KONSTATĒJUMI PAR SISTĒMAS ORGANIZĀCIJU KOPIENAS LĪMENĪ |
| --- | --- |

33.-46.

| 33.-34. | Ievads |
| --- | --- |

33.-34.

| 35.-37. | Tiesību aktos nav paredzēta informācijas apmaiņa starp datu bāzēm |
| --- | --- |

35.-37.

| 38.-39. | Kopienas tiesību akti nav pietiekami precīzi |
| --- | --- |

38.-39.

| 40.-41. | Komisijai nav pilnvaru lemt par valstu datu bāzēm |
| --- | --- |

40.-41.

| 42.-46. | Varētu uzlabot Komisijas noteikumus attiecībā uz pārbaudēm uz vietas un sankcijām |
| --- | --- |

42.-46.

| 47.-77. | REVĪZIJAS KONSTATĒJUMI PAR SISTĒMAS PĀRVALDĪBU KOPIENAS LĪMENĪ |
| --- | --- |

47.-77.

| 47.-54. | Nav precīzu noteikumu par valstu datu bāzu pārvaldību |
| --- | --- |

47.-54.

| 55.-64. | Nav kritēriju, saskaņā ar kuriem datu bāzes atzīt par pilnībā darbotiesspējīgām |
| --- | --- |

55.-64.

| 65.-71. | Pārraudzība no Komisijas puses |
| --- | --- |

65.-71.

| 72.-77. | Piemaksu pārvaldība nav konsekventa |
| --- | --- |

72.-77.

| 72.-74. | Piemaksas par liellopiem kontrolē, piemērojot Integrēto administrācijas un kontroles sistēmu |
| --- | --- |

72.-74.

| 75.-77. | Ārkārtas atbalsts liellopu gaļas tirgum pēc govju sūkļveida encefalopātijas (GSE) krīzes |
| --- | --- |

75.-77.

| 78.-91. | PALĀTAS REVĪZIJAS KONSTATĒJUMI PAR APMEKLĒTAJĀM DALĪBVALSTĪM |
| --- | --- |

78.-91.

| 92.-99. | SECINĀJUMS UN IETEIKUMI |
| --- | --- |

92.-99.

Komisijas atbildes

KOPSAVILKUMS

| I. | Liellopu ganāmpulku identifikācija un reģistrācija ir svarīgs priekšnoteikums, lai garantētu liellopu un teļa gaļas izsekojamību, kā arī nosacījums, lai pretendētu uz dažādajām piemaksām liellopu nozarē. Šīs piemaksas 2002. gadā bija vairāk nekā 7 miljardi EUR, 2004. gadā – vairāk nekā 8 miljardi EUR. |
| --- | --- |

I.

Liellopu ganāmpulku identifikācija un reģistrācija ir svarīgs priekšnoteikums, lai garantētu liellopu un teļa gaļas izsekojamību, kā arī nosacījums, lai pretendētu uz dažādajām piemaksām liellopu nozarē. Šīs piemaksas 2002. gadā bija vairāk nekā 7 miljardi EUR, 2004. gadā – vairāk nekā 8 miljardi EUR.

| II. | Revīzijas galvenais mērķis bija izvērtēt liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu (LIRS) Komisijā (sistēmas izstrādi, īstenošanas kontroli un pēcpārbaudes) un dalībvalstīs (vai funkcionē sistēma, kas ļauj pārraudzīt dzīvniekus no to dzimšanas līdz kaušanai un pārbaudīt visa tiešā atbalsta pareizu izmaksāšanu). Revīzija tika veikta četrās dalībvalstīs, kurās liellopu ganāmpulki ir vislielākie (Vācijā, Francijā, Itālijā un Apvienotajā Karalistē). |
| --- | --- |

II.

Revīzijas galvenais mērķis bija izvērtēt liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu (LIRS) Komisijā (sistēmas izstrādi, īstenošanas kontroli un pēcpārbaudes) un dalībvalstīs (vai funkcionē sistēma, kas ļauj pārraudzīt dzīvniekus no to dzimšanas līdz kaušanai un pārbaudīt visa tiešā atbalsta pareizu izmaksāšanu). Revīzija tika veikta četrās dalībvalstīs, kurās liellopu ganāmpulki ir vislielākie (Vācijā, Francijā, Itālijā un Apvienotajā Karalistē).

| III. | Identifikācijas sistēmu veido četri komponenti: krotālijas, pases, ganāmpulku reģistri un elektroniska datu bāze ar datiem par visiem liellopiem. Datu bāzei vajadzēja sākt darboties vēlākais 1999. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

III.

Identifikācijas sistēmu veido četri komponenti: krotālijas, pases, ganāmpulku reģistri un elektroniska datu bāze ar datiem par visiem liellopiem. Datu bāzei vajadzēja sākt darboties vēlākais 1999. gada 31. decembrī.

| IV. | Minētajās četrās valstīs LIRS tika ieviesta divus gadu vēlāk par 1999. gada 31. decembrī noteikto mērķa termiņu, un šai sistēmai vēl aizvien ir daži trūkumi. Piemēram, netiek uzraudzīta dzīvnieku pasu apmaiņa starp dalībvalstīm, nenotiek informācijas apmaiņa starp valstu datu bāzēm, datu bāzēs informācija tiek ievadīta ar kavēšanos, un tajās iekļauto datu uzticamība bieži vien ir neadekvāta. Galvenais revīzijas novērojums ir tāds, ka izstrādātā LIRS negarantē iespēju izsekot Kopienas iekšējai un ārējai liellopu apritei. Taču katru gadu apritē ir iesaistīti aptuveni 3 miljoni liellopu (aptuveni 4 % no visa Kopienas ganāmpulka). |
| --- | --- |

IV.

Minētajās četrās valstīs LIRS tika ieviesta divus gadu vēlāk par 1999. gada 31. decembrī noteikto mērķa termiņu, un šai sistēmai vēl aizvien ir daži trūkumi. Piemēram, netiek uzraudzīta dzīvnieku pasu apmaiņa starp dalībvalstīm, nenotiek informācijas apmaiņa starp valstu datu bāzēm, datu bāzēs informācija tiek ievadīta ar kavēšanos, un tajās iekļauto datu uzticamība bieži vien ir neadekvāta. Galvenais revīzijas novērojums ir tāds, ka izstrādātā LIRS negarantē iespēju izsekot Kopienas iekšējai un ārējai liellopu apritei. Taču katru gadu apritē ir iesaistīti aptuveni 3 miljoni liellopu (aptuveni 4 % no visa Kopienas ganāmpulka).

| V. | Sistēmas pamatu ir noteicis Parlaments un Padome. Komisijai tika uzticēts īstenot dažus sistēmas komponentus, taču atbildība par sistēmas īstenošanu praksē jāuzņemas dalībvalstīm. Tiesību aktos netika izklāstītas procedūras, saskaņā ar kurām dalībvalstīm apmainīties ar datiem par liellopu apriti, un datu apmaiņu apgrūtināja tas, ka katrā dalībvalstī dati tiek apkopoti atšķirīgā formātā. Visi centieni apkopot informāciju no dažādajām datu bāzēm beidzās ar neveiksmēm. Dalībvalstis atšķirīgi interpretēja dažus Kopienas noteikumus attiecībā uz krotāliju iestiprināšanas un ziņošanas termiņiem, svarīgo terminu “liellopu turētājs” un dzīvnieku pasu atdošanu. Komisijai netika uzdots lemt par pasākumiem, kas veicami datu bāzu ieviešanai un kontrolei. Tas daļēji izskaidro datu bāzu formāta atšķirības dažādās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

V.

Sistēmas pamatu ir noteicis Parlaments un Padome. Komisijai tika uzticēts īstenot dažus sistēmas komponentus, taču atbildība par sistēmas īstenošanu praksē jāuzņemas dalībvalstīm. Tiesību aktos netika izklāstītas procedūras, saskaņā ar kurām dalībvalstīm apmainīties ar datiem par liellopu apriti, un datu apmaiņu apgrūtināja tas, ka katrā dalībvalstī dati tiek apkopoti atšķirīgā formātā. Visi centieni apkopot informāciju no dažādajām datu bāzēm beidzās ar neveiksmēm. Dalībvalstis atšķirīgi interpretēja dažus Kopienas noteikumus attiecībā uz krotāliju iestiprināšanas un ziņošanas termiņiem, svarīgo terminu “liellopu turētājs” un dzīvnieku pasu atdošanu. Komisijai netika uzdots lemt par pasākumiem, kas veicami datu bāzu ieviešanai un kontrolei. Tas daļēji izskaidro datu bāzu formāta atšķirības dažādās dalībvalstīs.

| VI. | Ieviestās kontroles un sankciju sistēmas nav piemērotas visiem liellopu turētājiem, piemēram, tirgotājiem, novietnēm vai kautuvēm. Datu bāzēs tiek iekļauti dati – piemēram, krotāliju pārstiprināšanas gadījumi un reģistrācijas kavējumi –, kurus dalībvalstis neizmanto par kontroles instrumentu. Katrā dalībvalstī kontrole tiek veikta pēc atšķirīgām metodēm. |
| --- | --- |

VI.

Ieviestās kontroles un sankciju sistēmas nav piemērotas visiem liellopu turētājiem, piemēram, tirgotājiem, novietnēm vai kautuvēm. Datu bāzēs tiek iekļauti dati – piemēram, krotāliju pārstiprināšanas gadījumi un reģistrācijas kavējumi –, kurus dalībvalstis neizmanto par kontroles instrumentu. Katrā dalībvalstī kontrole tiek veikta pēc atšķirīgām metodēm.

| VII. | Attiecībā uz LIRS īstenošanas un uzraudzības pārbaudīšanu Komisija savu lomu interpretējusi pārāk šauri un nav devusi norādījumus datu bāzu izveidei. Datu bāzu darbībai nav izstrādāti standartizēti pārvaldības noteikumi un nav noteikti kvalitātes rādītāji. Procedūras datu bāzu atzīšanai par “pilnībā darbotiesspējīgām” nav apmierinošas, un Komisijas loma bieži vien aprobežojas ar pārliecināšanos par datu bāzu vispārēju eksistēšanu, bet Komisija nav vērtējusi datu bāzu reālo darbību, piemērojot precīzi definētus pārvaldības noteikumus un iepriekš paredzētus kvalitātes rādītājus. |
| --- | --- |

VII.

Attiecībā uz LIRS īstenošanas un uzraudzības pārbaudīšanu Komisija savu lomu interpretējusi pārāk šauri un nav devusi norādījumus datu bāzu izveidei. Datu bāzu darbībai nav izstrādāti standartizēti pārvaldības noteikumi un nav noteikti kvalitātes rādītāji. Procedūras datu bāzu atzīšanai par “pilnībā darbotiesspējīgām” nav apmierinošas, un Komisijas loma bieži vien aprobežojas ar pārliecināšanos par datu bāzu vispārēju eksistēšanu, bet Komisija nav vērtējusi datu bāzu reālo darbību, piemērojot precīzi definētus pārvaldības noteikumus un iepriekš paredzētus kvalitātes rādītājus.

| VIII. | Komisijai būtu jāpiešķir adekvāti resursi, lai tā varētu uzņemties patiesi vadošu lomu sistēmas īstenošanā, jo īpaši, izstrādājot standartizētus pārvaldības noteikumus, kvalitātes rādītājus un formātu datu apmaiņai starp valstu datu bāzēm. Datu apmaiņa starp dalībvalstīm – un pat ar trešām valstīm – organizējama, ņemot vērā vajadzību saglabāt kontroli pār Kopienas iekšējo un ārējo apriti. |
| --- | --- |

VIII.

Komisijai būtu jāpiešķir adekvāti resursi, lai tā varētu uzņemties patiesi vadošu lomu sistēmas īstenošanā, jo īpaši, izstrādājot standartizētus pārvaldības noteikumus, kvalitātes rādītājus un formātu datu apmaiņai starp valstu datu bāzēm. Datu apmaiņa starp dalībvalstīm – un pat ar trešām valstīm – organizējama, ņemot vērā vajadzību saglabāt kontroli pār Kopienas iekšējo un ārējo apriti.

| IX. | Būtu lietderīgi salīdzināt dažādās dalībvalstīs piemērotas administratīvās pārbaudes un definēt sasaistu pārbaudes, ar kuru palīdzību pirms dažādo piemaksu izmaksāšanas salīdzināt LIRS datubāzes ar Integrētās administrācijas un kontroles sistēmas (IAKS) datu bāzēm. Tāpat būtu lietderīgi pārskatīt sistēmu, saskaņā ar kuru tiek veiktas pārbaudes uz vietas, tostarp sankciju mehānismus, izstrādāt īpašas metodes attiecībā uz dažādajiem liellopu turētāju veidiem un ieviest metodi, kas pilnībā saskanētu ar IAKS. |
| --- | --- |

IX.

Būtu lietderīgi salīdzināt dažādās dalībvalstīs piemērotas administratīvās pārbaudes un definēt sasaistu pārbaudes, ar kuru palīdzību pirms dažādo piemaksu izmaksāšanas salīdzināt LIRS datubāzes ar Integrētās administrācijas un kontroles sistēmas (IAKS) datu bāzēm. Tāpat būtu lietderīgi pārskatīt sistēmu, saskaņā ar kuru tiek veiktas pārbaudes uz vietas, tostarp sankciju mehānismus, izstrādāt īpašas metodes attiecībā uz dažādajiem liellopu turētāju veidiem un ieviest metodi, kas pilnībā saskanētu ar IAKS.

IEVADS

Stāvokļa apraksts

| 1. | Liellopu identifikācijas un reģistrācijas (1) regula, no vienas puses, izveido liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu (LIRS) ražošanas stadijā un, no otras puses, Kopienas īpašo marķēšanas sistēmu liellopu gaļas nozarē. Šīs abas sistēmas ir savstarpēji saistītas: liellopu izsekojamība, pateicoties identifikācijas un reģistrēšanas sistēmai, ir priekšnosacījums, kas nodrošina pārtikas ķēdes drošību, pateicoties marķēšanas sistēmai. Sanitārie un veterinārie apsvērumi, kā arī prasības saistībā ar to, kā pārvaldāmi vairāki Kopienas plāni piemaksām par dzīvniekiem, liek uzturēt efektīvu liellopu identifikācijas un reģistrēšanas sistēmu. |
| --- | --- |

1.

Liellopu identifikācijas un reģistrācijas (1) regula, no vienas puses, izveido liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu (LIRS) ražošanas stadijā un, no otras puses, Kopienas īpašo marķēšanas sistēmu liellopu gaļas nozarē. Šīs abas sistēmas ir savstarpēji saistītas: liellopu izsekojamība, pateicoties identifikācijas un reģistrēšanas sistēmai, ir priekšnosacījums, kas nodrošina pārtikas ķēdes drošību, pateicoties marķēšanas sistēmai. Sanitārie un veterinārie apsvērumi, kā arī prasības saistībā ar to, kā pārvaldāmi vairāki Kopienas plāni piemaksām par dzīvniekiem, liek uzturēt efektīvu liellopu identifikācijas un reģistrēšanas sistēmu.

| 2. | Šis ziņojums attiecas uz liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu, neiztirzājot tirgotās produkcijas marķēšanu. LIRS aptver dzīvnieku individuālās identifikācijas krotālijas, dzīvnieku pases, individuālos reģistrus, ko sagatavo katrs lauku uzņēmums, un elektroniskas liellopu datu bāzes, kuras ir radījušas dalībvalstis. Elektroniskajām liellopu datu bāzēm, kas ir svarīga sistēmas sastāvdaļa, visās dalībvalstīs vajadzēja būt izveidotām līdz 1999. gada 31. decembrim. Šajās datu bāzēs ir jābūt visai informācijai par visu liellopu pārvietošanu, sākot no dzimšanas līdz nokaušanai. |
| --- | --- |

2.

Šis ziņojums attiecas uz liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu, neiztirzājot tirgotās produkcijas marķēšanu. LIRS aptver dzīvnieku individuālās identifikācijas krotālijas, dzīvnieku pases, individuālos reģistrus, ko sagatavo katrs lauku uzņēmums, un elektroniskas liellopu datu bāzes, kuras ir radījušas dalībvalstis. Elektroniskajām liellopu datu bāzēm, kas ir svarīga sistēmas sastāvdaļa, visās dalībvalstīs vajadzēja būt izveidotām līdz 1999. gada 31. decembrim. Šajās datu bāzēs ir jābūt visai informācijai par visu liellopu pārvietošanu, sākot no dzimšanas līdz nokaušanai.

| 3. | Elektroniskās liellopu datu bāzes sākumā tika radītas veterinārijas mērķiem (2), taču tās izmanto arī piemaksu pārvaldnieki, lai veiktu administratīvu kontroli saskaņā ar Integrēto administrācijas un kontroles sistēmu (IAKS) (3). Tātad liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēma (LIRS) un cita starpā arī elektroniskā liellopu datu bāze ir svarīgas IAKS sastāvdaļas, kas ļauj efektīvi pārvaldīt un kontrolēt piemaksas par liellopiem (4). |
| --- | --- |

3.

Elektroniskās liellopu datu bāzes sākumā tika radītas veterinārijas mērķiem (2), taču tās izmanto arī piemaksu pārvaldnieki, lai veiktu administratīvu kontroli saskaņā ar Integrēto administrācijas un kontroles sistēmu (IAKS) (3). Tātad liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēma (LIRS) un cita starpā arī elektroniskā liellopu datu bāze ir svarīgas IAKS sastāvdaļas, kas ļauj efektīvi pārvaldīt un kontrolēt piemaksas par liellopiem (4).

Palātas veiktā revīzija

| 4. | Revīzijas palāta liellopu identifikāciju un reģistrāciju ir revidējusi jau vairākas reizes (5). Apsvērumi, kas tika formulēti, pamatojoties uz šīm iepriekšējām revīzijām, apstiprina, ka liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēma ir visas kontroles sistēmas būtiska sastāvdaļa un ka pastāv nepilnības liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas apstiprināšanā, pārvaldībā un saturā. |
| --- | --- |

4.

Revīzijas palāta liellopu identifikāciju un reģistrāciju ir revidējusi jau vairākas reizes (5). Apsvērumi, kas tika formulēti, pamatojoties uz šīm iepriekšējām revīzijām, apstiprina, ka liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēma ir visas kontroles sistēmas būtiska sastāvdaļa un ka pastāv nepilnības liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas apstiprināšanā, pārvaldībā un saturā.

| 5. | Revīzijas mērķis bija izpētīt Eiropas Savienībā izmantoto LIRS koncepciju (sk. 33. līdz 46. punktu) un analizēt kontroles mehānismus un pēcpārbaudes, ko Komisija veic, lai pārliecinātos par liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas pareizu īstenošanu dažādās dalībvalstīs (sk. 47. līdz 77. punktu). Revīzijas mērķis bija arī pārbaudīt, vai efektīva liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēma ir patiešām izveidota, un izvērtēt, vai noteikumi, ar kuriem ieviesta LIRS, gan pamatprincipu, gan īstenošanas kārtības ziņā sniedz iespēju sasniegt izvirzītos mērķus. |
| --- | --- |

5.

Revīzijas mērķis bija izpētīt Eiropas Savienībā izmantoto LIRS koncepciju (sk. 33. līdz 46. punktu) un analizēt kontroles mehānismus un pēcpārbaudes, ko Komisija veic, lai pārliecinātos par liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas pareizu īstenošanu dažādās dalībvalstīs (sk. 47. līdz 77. punktu). Revīzijas mērķis bija arī pārbaudīt, vai efektīva liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēma ir patiešām izveidota, un izvērtēt, vai noteikumi, ar kuriem ieviesta LIRS, gan pamatprincipu, gan īstenošanas kārtības ziņā sniedz iespēju sasniegt izvirzītos mērķus.

| 6. | Revīzijas gaitā tika vērtēts arī LIRS attīstības līmenis četrās dalībvalstīs: Vācijā (Bavārijā un Saksijā), Francijā, Itālijā un Apvienotajā Karalistē (Lielbritānijā) (sk. 78. līdz 91. punktu). Mērķis bija izpētīt LIRS ieviešanu, pārbaudot, vai piedāvātā sistēma nodrošina liellopu izsekojamību Eiropas līmenī un vai tā sniedz iespēju izsekot liellopu apritei, sākot no to dzimšanas vai ievešanas no kādas trešās valsts līdz nokaušanai vai izvešanai no Eiropas Savienības. Četrās apmeklētajās dalībvalstīs 2002. gadā kopā bija 64 % no ES liellopu ganāmpulka, un tās saņēma gandrīz 59 % no piemaksām par liellopiem. Revīzijā tika ņemts vērā arī Komisijas darbs, cita starpā ziņojumi par inspekcijām dalībvalstīs. |
| --- | --- |

6.

Revīzijas gaitā tika vērtēts arī LIRS attīstības līmenis četrās dalībvalstīs: Vācijā (Bavārijā un Saksijā), Francijā, Itālijā un Apvienotajā Karalistē (Lielbritānijā) (sk. 78. līdz 91. punktu). Mērķis bija izpētīt LIRS ieviešanu, pārbaudot, vai piedāvātā sistēma nodrošina liellopu izsekojamību Eiropas līmenī un vai tā sniedz iespēju izsekot liellopu apritei, sākot no to dzimšanas vai ievešanas no kādas trešās valsts līdz nokaušanai vai izvešanai no Eiropas Savienības. Četrās apmeklētajās dalībvalstīs 2002. gadā kopā bija 64 % no ES liellopu ganāmpulka, un tās saņēma gandrīz 59 % no piemaksām par liellopiem. Revīzijā tika ņemts vērā arī Komisijas darbs, cita starpā ziņojumi par inspekcijām dalībvalstīs.

SISTĒMAS IZVEIDE UN ATTĪSTĪBA

Liellopu nozares nozīmība

| 7. | Pēc Eiropas Statistikas biroja veiktās skaitīšanas 2002. gada maijā un jūnijā Eiropas Savienībā tika saskaitīts 81,1 miljons liellopu (6). Francijai ar saviem 20,5 miljoniem liellopu pieder vairāk nekā ceturtdaļa Eiropas ganāmpulka. Tai seko Vācija un Apvienotā Karaliste ar attiecīgi 14,0 un 10,4 miljoniem liellopu, attiecīgi – 17,3 % un 12,8 % Eiropas ganāmpulka. Liellopu ir vairāk nekā 7,2 miljoni Itālijā un Īrijā (8,9 %) un vairāk nekā 6 miljoni Spānijā (sk. 1. grafiku). |
| --- | --- |

7.

Pēc Eiropas Statistikas biroja veiktās skaitīšanas 2002. gada maijā un jūnijā Eiropas Savienībā tika saskaitīts 81,1 miljons liellopu (6). Francijai ar saviem 20,5 miljoniem liellopu pieder vairāk nekā ceturtdaļa Eiropas ganāmpulka. Tai seko Vācija un Apvienotā Karaliste ar attiecīgi 14,0 un 10,4 miljoniem liellopu, attiecīgi – 17,3 % un 12,8 % Eiropas ganāmpulka. Liellopu ir vairāk nekā 7,2 miljoni Itālijā un Īrijā (8,9 %) un vairāk nekā 6 miljoni Spānijā (sk. 1. grafiku).

Image

| 8. | Aprite Kopienas iekšienē ir diezgan nozīmīga, bet tirdzniecība ar trešām valstīm šķiet vairāk ierobežota. 2001. gadā gandrīz 3 miljoni liellopu bija iekšējās un ārējās tirdzniecības objekts (sk. 2. un 3. grafiku). Pēc pieejamās informācijas dzīvnieku izvešana bija ļoti nozīmīga Francijā (1,4 miljoni liellopu) un Vācijā (0,5 miljoni liellopu). Šīs abas dalībvalstis uz citām Kopienas valstīm izved vairāk nekā 75 % no kopējā Kopienas rādītāja šajā jomā. Turpretī Somija, Apvienotā Karaliste, Portugāle un Grieķija uz citām dalībvalstīm izved mazāk par 25 liellopiem. Tāda pati tendence tika novērota arī saistībā ar ievešanu, piemēram, Itālijā (1,3 miljoni liellopu), Spānijā (0,5 miljoni), Nīderlandē (0,4 miljoni) un Francijā (0,2 miljoni), visas šīs valstis reģistrēja 93 % no kopējās ievešanas no citām dalībvalstīm. 11 citas dalībvalstis reģistrēja mazāk par 7 % no ievešanas no citām Eiropas dalībvalstīm. Liellopu apritē novērotās svārstības atspoguļo liellopu gaļas nozares specifiskās iezīmes dažādās dalībvalstīs. Piemēram, Francijā ir daudz liellopu audzētavu, kas specializējas jaunlopu ražošanā un to pārdošanā citām dalībvalstīm, kur tie tiek nobaroti. Nobarošana daudz notiek Itālijā, kur ir liellopu gaļas deficīts. |
| --- | --- |

8.

Aprite Kopienas iekšienē ir diezgan nozīmīga, bet tirdzniecība ar trešām valstīm šķiet vairāk ierobežota. 2001. gadā gandrīz 3 miljoni liellopu bija iekšējās un ārējās tirdzniecības objekts (sk. 2. un 3. grafiku). Pēc pieejamās informācijas dzīvnieku izvešana bija ļoti nozīmīga Francijā (1,4 miljoni liellopu) un Vācijā (0,5 miljoni liellopu). Šīs abas dalībvalstis uz citām Kopienas valstīm izved vairāk nekā 75 % no kopējā Kopienas rādītāja šajā jomā. Turpretī Somija, Apvienotā Karaliste, Portugāle un Grieķija uz citām dalībvalstīm izved mazāk par 25 liellopiem. Tāda pati tendence tika novērota arī saistībā ar ievešanu, piemēram, Itālijā (1,3 miljoni liellopu), Spānijā (0,5 miljoni), Nīderlandē (0,4 miljoni) un Francijā (0,2 miljoni), visas šīs valstis reģistrēja 93 % no kopējās ievešanas no citām dalībvalstīm. 11 citas dalībvalstis reģistrēja mazāk par 7 % no ievešanas no citām Eiropas dalībvalstīm. Liellopu apritē novērotās svārstības atspoguļo liellopu gaļas nozares specifiskās iezīmes dažādās dalībvalstīs. Piemēram, Francijā ir daudz liellopu audzētavu, kas specializējas jaunlopu ražošanā un to pārdošanā citām dalībvalstīm, kur tie tiek nobaroti. Nobarošana daudz notiek Itālijā, kur ir liellopu gaļas deficīts.

Image
  Image

| 9. | Liellopu gaļas tirgus kopējās organizācijas budžeta izdevumi pastāvīgi pieaug; 1999. gadā tie pieauga līdz 4,6 miljardiem EUR, kas bija 11,5 % no kopējiem izdevumiem lauksaimniecībā, savukārt 2002. gadā – līdz 7,1 miljardam EUR, kas bija 16,4 % no lauksaimniecības izdevumiem. 2004. gadā budžetā tika paredzēts kopā 8,1 miljards EUR, kas ir 17,2 % no kopējiem izdevumiem lauksaimniecībā (sk. 1. tabulu). Šo straujo pēdējo gadu izdevumu pieaugumu izraisa tiešā atbalsta palielināšanās un jaunu veidu atbalsta, piemēram, nokaušanas piemaksu, ieviešana.
  1. tabula
  Ar liellopu gaļu saistītie izdevumi no 1999. līdz 2004. gadam












  (miljoni EUR) |
| --- | --- |
| Budžeta pozīcija | Izdevumu kategorijas | 1999. g. Izdevumi | 2000. g. Izdevumi | 2001. g. Izdevumi | 2002. g. Izdevumi | 2003. g. Budžets | 2004. g. Budžets |
| B1-2 1 0 | Liellopu gaļas eksporta kompensācijas | 594,9 | 661,3 | 362,6 | 386,7 | 534,0 | 396,0 |
| B1-2 1 1 | Liellopu gaļas intervences uzglabāšana | –36,6 | –82,7 | 325,8 | 104,1 | –1,0 | –33,0 |
| Tiešais atbalsts |
| B1-2 1 2 0 | Piemaksas par zīdītājgovīm | 1 594,718 | 1 565,9 | 1 705,3 | 1 888,3 | 2 060,0 | 2 060,0 |
| B1-2 1 2 1 | Papildu piemaksas par zīdītājgovīm | 63,3 | 62,5 | 71,6 | 70,9 | 97,0 | 97,0 |
| B1-2 1 2 2 | Speciālās piemaksas par buļļiem | 1 297,26 | 1 299,3 | 1 530,0 | 1 748,4 | 1 967,0 | 1 959,0 |
| B1-2 1 2 3 | Sezonas nobīdes piemaksas | 23,7 | 2,6 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| B1-2 1 2 4 | Nokaušanas piemaksas | | | 493,7 | 1 024,8 | 1 710,0 | 1 750,0 |
| B1-2 1 2 5 | Ekstensifikācijas piemaksas | 714,2 | 715,5 | 913,8 | 942,6 | 1 018,0 | 1 020,0 |
| B1-2 1 2 8 | Papildu maksājumi | | | 147,8 | 295,3 | 483,0 | 483,0 |
| | Starpsumma | 3 693,2 | 3 645,8 | 4 862,2 | 5 970,3 | 7 335,0 | 7 369,0 |
| Tiešais atbalsts saistībā ar GSE |
| B1-2 1 2 4 | Apstrādes piemaksas par jauniem buļļiem | 76,1 | 8,4 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| B1-2 1 2 6 | Ārkārtas atbalsta pasākumi | 218,7 | 292,5 | 245,6 | 242,4 | 344,0 | 327,0 |
| B1-2 1 2 7 | Obligātās nokaušanas programma | 11,4 | 20,9 | 54,8 | 68,3 | 100,0 | 100,0 |
| B1-2 1 2 8 | Piemaksas par teļu priekšlaicīgu nokaušanu | 35,6 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| B1-2 1 2 9 | Cita veida intervence | 0,0 | 1,6 | 212,4 | 329,4 | 100,0 | 10,0 |
| | Starpsumma | 341,8 | 323,4 | 512,8 | 640,1 | 544,0 | 437,0 |
| B1-2 1 9 | Cita veida intervence | –14,7 | –8,3 | –9,4 | –29,3 | –8,0 | –8,0 |
| B1-2 1 | Liellopu gaļa kopā | 4 578,6 | 4 539,5 | 6 063,4 | 7 071,9 | 8 404,0 | 8 161,0 |
| | Tiešais atbalsts procentos no kopējiem izdevumiem saistībā ar liellopu gaļu | 80,7 % | 80,3 % | 80,2 % | 84,4 % | 87,3 % | 90,3 % |
| B1 | Visi lauksaimniecības izdevumi (izņemot naudas rezerves) | 39 540,8 | 40 466,7 | 42 083,3 | 43 214,3 | 44 780,5 | 44 761,4 |
| | Liellopu gaļas izdevumi procentos no kopējiem lauksaimniecības izdevumiem | 11,6 % | 11,2 % | 14,4 % | 16,4 % | 18,8 % | 18,2 % |
| Avots: 1999. līdz 2002. g.: Finanšu pārskati par ELVGF Garantijas nodaļas izdevumiem. 2003: budžets; 2004: provizoriskais budžeta projekts. |

9.

Liellopu gaļas tirgus kopējās organizācijas budžeta izdevumi pastāvīgi pieaug; 1999. gadā tie pieauga līdz 4,6 miljardiem EUR, kas bija 11,5 % no kopējiem izdevumiem lauksaimniecībā, savukārt 2002. gadā – līdz 7,1 miljardam EUR, kas bija 16,4 % no lauksaimniecības izdevumiem. 2004. gadā budžetā tika paredzēts kopā 8,1 miljards EUR, kas ir 17,2 % no kopējiem izdevumiem lauksaimniecībā (sk. 1. tabulu). Šo straujo pēdējo gadu izdevumu pieaugumu izraisa tiešā atbalsta palielināšanās un jaunu veidu atbalsta, piemēram, nokaušanas piemaksu, ieviešana.

1. tabula

Ar liellopu gaļu saistītie izdevumi no 1999. līdz 2004. gadam

(miljoni EUR)

Budžeta pozīcija

Izdevumu kategorijas

1999. g. Izdevumi

2000. g. Izdevumi

2001. g. Izdevumi

2002. g. Izdevumi

2003. g. Budžets

2004. g. Budžets

B1-2 1 0

Liellopu gaļas eksporta kompensācijas

594,9

661,3

362,6

386,7

534,0

396,0

B1-2 1 1

Liellopu gaļas intervences uzglabāšana

–36,6

–82,7

325,8

104,1

–1,0

–33,0

Tiešais atbalsts

B1-2 1 2 0

Piemaksas par zīdītājgovīm

1 594,718

1 565,9

1 705,3

1 888,3

2 060,0

2 060,0

B1-2 1 2 1

Papildu piemaksas par zīdītājgovīm

63,3

62,5

71,6

70,9

97,0

97,0

B1-2 1 2 2

Speciālās piemaksas par buļļiem

1 297,26

1 299,3

1 530,0

1 748,4

1 967,0

1 959,0

B1-2 1 2 3

Sezonas nobīdes piemaksas

23,7

2,6

0,0

0,0

0,0

0,0

B1-2 1 2 4

Nokaušanas piemaksas

493,7

1 024,8

1 710,0

1 750,0

B1-2 1 2 5

Ekstensifikācijas piemaksas

714,2

715,5

913,8

942,6

1 018,0

1 020,0

B1-2 1 2 8

Papildu maksājumi

147,8

295,3

483,0

483,0

Starpsumma

3 693,2

3 645,8

4 862,2

5 970,3

7 335,0

7 369,0

Tiešais atbalsts saistībā ar GSE

B1-2 1 2 4

Apstrādes piemaksas par jauniem buļļiem

76,1

8,4

0,0

0,0

0,0

0,0

B1-2 1 2 6

Ārkārtas atbalsta pasākumi

218,7

292,5

245,6

242,4

344,0

327,0

B1-2 1 2 7

Obligātās nokaušanas programma

11,4

20,9

54,8

68,3

100,0

100,0

B1-2 1 2 8

Piemaksas par teļu priekšlaicīgu nokaušanu

35,6

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

B1-2 1 2 9

Cita veida intervence

0,0

1,6

212,4

329,4

100,0

10,0

Starpsumma

341,8

323,4

512,8

640,1

544,0

437,0

B1-2 1 9

Cita veida intervence

–14,7

–8,3

–9,4

–29,3

–8,0

–8,0

B1-2 1

Liellopu gaļa kopā

4 578,6

4 539,5

6 063,4

7 071,9

8 404,0

8 161,0

Tiešais atbalsts procentos no kopējiem izdevumiem saistībā ar liellopu gaļu

80,7 %

80,3 %

80,2 %

84,4 %

87,3 %

90,3 %

B1

Visi lauksaimniecības izdevumi (izņemot naudas rezerves)

39 540,8

40 466,7

42 083,3

43 214,3

44 780,5

44 761,4

Liellopu gaļas izdevumi procentos no kopējiem lauksaimniecības izdevumiem

11,6 %

11,2 %

14,4 %

16,4 %

18,8 %

18,2 %

Avots: 1999. līdz 2002. g.: Finanšu pārskati par ELVGF Garantijas nodaļas izdevumiem. 2003: budžets; 2004: provizoriskais budžeta projekts.

| 10. | Izdevumi, kas saistīti ar tiešo atbalstu, pieauga no 3,7 miljardiem EUR 1999. gadā līdz 6,0 miljardiem EUR 2002. gadā, respektīvi – 80,7 % un 84,4 % no kopējiem izdevumiem liellopu gaļai. 2004. gada budžetā ir paredzēts tiešo atbalstu palielināt vēl vairāk – līdz 7,3 miljardiem EUR jeb 90,2 % no kopējiem izdevumiem liellopu gaļai. 2. tabulā ir atainots tiešā atbalsta sadalījums dažādām dalībvalstīm 2002. gadā, savukārt 3. tabulā – 2002. gadā dalībvalstīm piešķirtais tiešais atbalsts govju sūkļveida ecefalopātijas (GSE) pasākumiem.
  2. tabula
  Tiešais atbalsts, kas 2002. gadā izmaksāts saistībā ar liellopiem, pa dalībvalstīm






















  (miljoni EUR) |
| --- | --- |
| Budžeta pozīcija | Izdevumu kategorija | B | DK | D | EL | E | F | IRL | I | L | NL | A | P | FIN | S | UK | UE/15 |
| B1-2 1 2 0 | Piemaksas par zīdītājgovīm | 70,5 | 19,5 | 105,4 | 27,9 | 251,4 | 670,2 | 218,0 | 94,3 | 3,3 | 9,3 | 54,8 | 50,1 | 5,0 | 24,9 | 283,7 | 1 888,3 |
| B1-2 1 2 1 | Papildu piemaksas par zīdītājgovīm | 19,4 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 28,7 | 1,8 | 0,0 | 6,8 | 0,0 | 0,0 | 0,1 | 6,6 | 0,3 | 0,0 | 7,2 | 70,9 |
| B1-2 1 2 2 | Speciālās piemaksas par buļļiem | 43,3 | 38,2 | 312,5 | 27,2 | 130,4 | 343,3 | 251,7 | 74,4 | 3,6 | 18,3 | 52,9 | 31,9 | 36,6 | 41,5 | 342,6 | 1 748,4 |
| B1-2 1 2 4 | Nokaušanas piemaksas | 34,1 | 31,0 | 195,2 | 6,0 | 95,6 | 218,4 | 93,5 | 79,4 | 3,7 | 66,4 | 32,4 | 17,0 | 17,7 | 22,6 | 111,8 | 1 024,8 |
| B1-2 1 2 5 | Ekstensifikācijas piemaksas | 3,1 | 6,2 | 52,6 | 20,1 | 153,7 | 240,1 | 144,5 | 15,1 | 1,0 | 1,2 | 43,5 | 30,2 | 17,7 | 29,0 | 184,6 | 942,6 |
| B1-2 1 2 8 | Papildu maksājumi | 26,1 | 7,9 | 55,8 | 2,1 | 21,0 | 60,2 | 20,2 | 23,8 | 0,0 | 16,7 | 7,9 | 3,9 | 4,1 | 5,5 | 40,1 | 295,3 |
| Kopā | 196,5 | 102,8 | 721,5 | 83,3 | 680,8 | 1 534,0 | 727,9 | 293,8 | 11,6 | 111,9 | 191,6 | 139,7 | 81,4 | 123,5 | 970,0 | 5 970,3 |
| Procentos no dalībvalsts izdevumiem | 3,3 % | 1,7 % | 12,1 % | 1,4 % | 11,4 % | 25,7 % | 12,2 % | 4,9 % | 0,2 % | 1,9 % | 3,2 % | 2,3 % | 1,4 % | 2,1 % | 16,2 % | 100,0 % |
| Avots: Komisijas 2002. gada 11. decembra dokuments – ELVGF Garantijas nodaļas izdevumi laikā no 16.10.2001. līdz 15.10.2002. (AGRI/72/2002). |

10.

Izdevumi, kas saistīti ar tiešo atbalstu, pieauga no 3,7 miljardiem EUR 1999. gadā līdz 6,0 miljardiem EUR 2002. gadā, respektīvi – 80,7 % un 84,4 % no kopējiem izdevumiem liellopu gaļai. 2004. gada budžetā ir paredzēts tiešo atbalstu palielināt vēl vairāk – līdz 7,3 miljardiem EUR jeb 90,2 % no kopējiem izdevumiem liellopu gaļai. 2. tabulā ir atainots tiešā atbalsta sadalījums dažādām dalībvalstīm 2002. gadā, savukārt 3. tabulā – 2002. gadā dalībvalstīm piešķirtais tiešais atbalsts govju sūkļveida ecefalopātijas (GSE) pasākumiem.

2. tabula

Tiešais atbalsts, kas 2002. gadā izmaksāts saistībā ar liellopiem, pa dalībvalstīm

(miljoni EUR)

Budžeta pozīcija

Izdevumu kategorija

B

DK

D

EL

E

F

IRL

I

L

NL

A

P

FIN

S

UK

UE/15

B1-2 1 2 0

Piemaksas par zīdītājgovīm

70,5

19,5

105,4

27,9

251,4

670,2

218,0

94,3

3,3

9,3

54,8

50,1

5,0

24,9

283,7

1 888,3

B1-2 1 2 1

Papildu piemaksas par zīdītājgovīm

19,4

0,0

0,0

0,0

28,7

1,8

0,0

6,8

0,0

0,0

0,1

6,6

0,3

0,0

7,2

70,9

B1-2 1 2 2

Speciālās piemaksas par buļļiem

43,3

38,2

312,5

27,2

130,4

343,3

251,7

74,4

3,6

18,3

52,9

31,9

36,6

41,5

342,6

1 748,4

B1-2 1 2 4

Nokaušanas piemaksas

34,1

31,0

195,2

6,0

95,6

218,4

93,5

79,4

3,7

66,4

32,4

17,0

17,7

22,6

111,8

1 024,8

B1-2 1 2 5

Ekstensifikācijas piemaksas

3,1

6,2

52,6

20,1

153,7

240,1

144,5

15,1

1,0

1,2

43,5

30,2

17,7

29,0

184,6

942,6

B1-2 1 2 8

Papildu maksājumi

26,1

7,9

55,8

2,1

21,0

60,2

20,2

23,8

0,0

16,7

7,9

3,9

4,1

5,5

40,1

295,3

Kopā

196,5

102,8

721,5

83,3

680,8

1 534,0

727,9

293,8

11,6

111,9

191,6

139,7

81,4

123,5

970,0

5 970,3

Procentos no dalībvalsts izdevumiem

3,3 %

1,7 %

12,1 %

1,4 %

11,4 %

25,7 %

12,2 %

4,9 %

0,2 %

1,9 %

3,2 %

2,3 %

1,4 %

2,1 %

16,2 %

100,0 %

Avots: Komisijas 2002. gada 11. decembra dokuments – ELVGF Garantijas nodaļas izdevumi laikā no 16.10.2001. līdz 15.10.2002. (AGRI/72/2002).

| Tiešais atbalsts, ko saņēmusi Vācija, Francija, Itālija un Apvienotā Karaliste | 58,9 % |
| --- | --- |

Tiešais atbalsts, ko saņēmusi Vācija, Francija, Itālija un Apvienotā Karaliste

58,9 %

3. tabula

Tiešais atbalsts, kas 2002. gadā izmaksāts saistībā ar govju sūkļveida encefalopātiju (GSE), pa dalībvalstīm

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Budžeta pozīcija | Izdevumu kategorija | B | DK | D | EL | E | F | IRL | I | L | NL | A | P | FIN | S | UK | UE/15 |
| B1-2 1 2 6 | Ārkārtēja atbalsta pasākumi | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 242,4 | 242,4 |
| B1-2 1 2 7 | Obligātās nokaušanas programma | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 38,3 | 29,4 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,6 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 68,3 |
| B1-2 1 2 9 | Cita veida intervence | 6,9 | 1,7 | 46,6 | 1,1 | 23,3 | 165,1 | 80,9 | 0,0 | 3,4 | –2,3 | 0,3 | 2,4 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 329,4 |
| Kopā | 6,9 | 1,7 | 46,6 | 1,1 | 23,3 | 203,4 | 110,3 | 0,0 | 3,4 | –2,3 | 0,3 | 3,0 | 0,0 | 0,0 | 242,4 | 640,1 |
| Procentos no dalībvalsts izdevumiem | 1,1 % | 0,3 % | 7,3 % | 0,2 % | 3,6 % | 31,8 % | 17,2 % | 0,0 % | 0,5 % | –0,4 % | 0,0 % | 0,5 % | 0,0 % | 0,0 % | 37,9 % | 100,0 % |
| Avots: Komisijas 2002. gada 11. decembra dokuments – ELVGF Garantijas nodaļas izdevumi laikā no 16.10.2001. līdz 15.10.2002. (AGRI/72/2002). |

(miljoni EUR)

Budžeta pozīcija

Izdevumu kategorija

B

DK

D

EL

E

F

IRL

I

L

NL

A

P

FIN

S

UK

UE/15

B1-2 1 2 6

Ārkārtēja atbalsta pasākumi

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

242,4

242,4

B1-2 1 2 7

Obligātās nokaušanas programma

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

38,3

29,4

0,0

0,0

0,0

0,0

0,6

0,0

0,0

0,0

68,3

B1-2 1 2 9

Cita veida intervence

6,9

1,7

46,6

1,1

23,3

165,1

80,9

0,0

3,4

–2,3

0,3

2,4

0,0

0,0

0,0

329,4

Kopā

6,9

1,7

46,6

1,1

23,3

203,4

110,3

0,0

3,4

–2,3

0,3

3,0

0,0

0,0

242,4

640,1

Procentos no dalībvalsts izdevumiem

1,1 %

0,3 %

7,3 %

0,2 %

3,6 %

31,8 %

17,2 %

0,0 %

0,5 %

–0,4 %

0,0 %

0,5 %

0,0 %

0,0 %

37,9 %

100,0 %

Avots: Komisijas 2002. gada 11. decembra dokuments – ELVGF Garantijas nodaļas izdevumi laikā no 16.10.2001. līdz 15.10.2002. (AGRI/72/2002).

| Tiešais atbalsts, ko saistībā ar GSE saņēmusi Vācija, Francija, Itālija un Apvienotā Karaliste | 76,9 % |
| --- | --- |

Tiešais atbalsts, ko saistībā ar GSE saņēmusi Vācija, Francija, Itālija un Apvienotā Karaliste

76,9 %

Liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas izveides vēsture un pamatojums

| 11. | Liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas dažās dalībvalstīs pēc pašu iniciatīvas bija izveidotas jau krietni pirms 1992. gada. Šīs valstu sistēmas negarantēja identifikācijas numuru vienādību, piemēram, vienā un tajā pašā valstī vairākiem liellopiem varēja būt vienāds identifikācijas numurs. Valstu sistēmu ieviešanas sākumā tās galvenokārt kalpoja veterinārijas mērķiem, neiekļaujot izsekojamības mērķus. |
| --- | --- |

11.

Liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas dažās dalībvalstīs pēc pašu iniciatīvas bija izveidotas jau krietni pirms 1992. gada. Šīs valstu sistēmas negarantēja identifikācijas numuru vienādību, piemēram, vienā un tajā pašā valstī vairākiem liellopiem varēja būt vienāds identifikācijas numurs. Valstu sistēmu ieviešanas sākumā tās galvenokārt kalpoja veterinārijas mērķiem, neiekļaujot izsekojamības mērķus.

| 12. | 1992. gadā kopējās lauksaimniecības politikas reforma jūtami palielināja pastāvošo tiešo atbalstu, piemēram, piemaksas par buļļiem un slaucamajām govīm, kā arī ieviesa jaunas sezonas nobīdes piemaksas (7) un ekstensifikācijas piemaksas (8). Jaunā liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēma tika ieviesta, lai nodrošinātu efektīvāku kontroli pār budžeta izdevumiem un lai izvairītos no nepamatotām piemaksām. |
| --- | --- |

12.

1992. gadā kopējās lauksaimniecības politikas reforma jūtami palielināja pastāvošo tiešo atbalstu, piemēram, piemaksas par buļļiem un slaucamajām govīm, kā arī ieviesa jaunas sezonas nobīdes piemaksas (7) un ekstensifikācijas piemaksas (8). Jaunā liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēma tika ieviesta, lai nodrošinātu efektīvāku kontroli pār budžeta izdevumiem un lai izvairītos no nepamatotām piemaksām.

| 13. | Tātad 1992. gada reforma paredzēja vienlaicīgi ieviest gan obligātu LIRS (9), gan Integrēto administrācijas un kontroles sistēmu (IAKS), prasot sasaistu kontroli (10) starp datu bāzēm ar mērķi pārbaudīt veiktos tiešos maksājumus. LIRS vajadzēja sākt darboties 1993. gada 1. oktobrī, bet IAKS datu bāzēm – 1997. gada 1. janvārī. Vairumā dalībvalstu neviens no šiem diviem termiņiem netika ievērots. |
| --- | --- |

13.

Tātad 1992. gada reforma paredzēja vienlaicīgi ieviest gan obligātu LIRS (9), gan Integrēto administrācijas un kontroles sistēmu (IAKS), prasot sasaistu kontroli (10) starp datu bāzēm ar mērķi pārbaudīt veiktos tiešos maksājumus. LIRS vajadzēja sākt darboties 1993. gada 1. oktobrī, bet IAKS datu bāzēm – 1997. gada 1. janvārī. Vairumā dalībvalstu neviens no šiem diviem termiņiem netika ievērots.

| 14. | Sanitārās problēmas, proti, 1996. gada GSE krīze, lika Padomei pārskatīt noteikumus liellopu identifikācijas un reģistrācijas jomā un prasīt liellopu izsekojamības ieviešanu, sākot no to dzimšanas līdz nokaušanai un turpmāk – no kautuves līdz izplatītājam. Tāpēc 1997. gadā Padome nolēma pastiprināt tiesību aktu prasības un aizvietot direktīvu ar regulu (11), kas izvirzītā mērķa sasniegšanai paredz trīs galvenos posmus. Sākot no 1998. gada 1. janvāra, visiem liellopiem, kas dzimuši, ievesti vai paredzēti Kopienas iekšējai tirdzniecībai, bija jābūt identificētiem un reģistrētiem. Sākot no 1999. gada 31. decembra, elektroniskajām datu bāzēm bija jābūt darba kārtībā, lai varētu atpazīt liellopus, sākot no to dzimšanas līdz nokaušanai vai nāvei, bet, sākot no 2000. gada 1. janvāra, bija jābūt ieviestai liellopu gaļas obligātās marķēšanas sistēmai. |
| --- | --- |

14.

Sanitārās problēmas, proti, 1996. gada GSE krīze, lika Padomei pārskatīt noteikumus liellopu identifikācijas un reģistrācijas jomā un prasīt liellopu izsekojamības ieviešanu, sākot no to dzimšanas līdz nokaušanai un turpmāk – no kautuves līdz izplatītājam. Tāpēc 1997. gadā Padome nolēma pastiprināt tiesību aktu prasības un aizvietot direktīvu ar regulu (11), kas izvirzītā mērķa sasniegšanai paredz trīs galvenos posmus. Sākot no 1998. gada 1. janvāra, visiem liellopiem, kas dzimuši, ievesti vai paredzēti Kopienas iekšējai tirdzniecībai, bija jābūt identificētiem un reģistrētiem. Sākot no 1999. gada 31. decembra, elektroniskajām datu bāzēm bija jābūt darba kārtībā, lai varētu atpazīt liellopus, sākot no to dzimšanas līdz nokaušanai vai nāvei, bet, sākot no 2000. gada 1. janvāra, bija jābūt ieviestai liellopu gaļas obligātās marķēšanas sistēmai.

| 15. | Sakarā ar grūtībām, ar kurām sastapās Padome un Parlaments, nosakot marķēšanas normatīvus, un sakarā ar praktiskajiem ierobežojumiem, par kuriem ziņoja izplatītāji, 2000. gada 1. janvārī noteiktais termiņš liellopu gaļas marķēšanas sistēmas obligātai ieviešanai tika pārcelts uz 2002. gada 1. janvāri (12). |
| --- | --- |

15.

Sakarā ar grūtībām, ar kurām sastapās Padome un Parlaments, nosakot marķēšanas normatīvus, un sakarā ar praktiskajiem ierobežojumiem, par kuriem ziņoja izplatītāji, 2000. gada 1. janvārī noteiktais termiņš liellopu gaļas marķēšanas sistēmas obligātai ieviešanai tika pārcelts uz 2002. gada 1. janvāri (12).

| 16. | Jaunu piemaksu (nokaušanas piemaksu un papildu maksājumu (13)) ieviešana saskaņā ar Agenda 2000 reformu ļāva pieteikt zīdītājgovis vienam vai vairākiem tiešā atbalsta veidiem. Saskaņā ar jaunajiem tirgus noteikumiem tikai identificēti un reģistrēti lopi var saņemt paredzētos tiešos maksājumus (14). |
| --- | --- |

16.

Jaunu piemaksu (nokaušanas piemaksu un papildu maksājumu (13)) ieviešana saskaņā ar Agenda 2000 reformu ļāva pieteikt zīdītājgovis vienam vai vairākiem tiešā atbalsta veidiem. Saskaņā ar jaunajiem tirgus noteikumiem tikai identificēti un reģistrēti lopi var saņemt paredzētos tiešos maksājumus (14).

| 17. | Turklāt liellopu identifikācija un reģistrācija, kā arī tās iznākumā nodrošinātā izsekojamība, ietekmē visus izdevumus, kas attiecas uz liellopu gaļu (15), ieskaitot izdevumus par publisko uzglabāšanu un eksporta kompensācijām. Arī publisko uzglabāšanu un eksporta kompensācijas finansē tikai par tādu liellopu gaļu vai tās produktiem, kas ir marķēta tā, lai varētu noskaidrot dzīvnieka sākotnējo identifikāciju (16). |
| --- | --- |

17.

Turklāt liellopu identifikācija un reģistrācija, kā arī tās iznākumā nodrošinātā izsekojamība, ietekmē visus izdevumus, kas attiecas uz liellopu gaļu (15), ieskaitot izdevumus par publisko uzglabāšanu un eksporta kompensācijām. Arī publisko uzglabāšanu un eksporta kompensācijas finansē tikai par tādu liellopu gaļu vai tās produktiem, kas ir marķēta tā, lai varētu noskaidrot dzīvnieka sākotnējo identifikāciju (16).

Kas ir liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēma (LIRS)?

| 18. | Sistēmas pamatelementi ir dzīvnieku individuālās identifikācijas krotālijas, dzīvnieku pases, individuālie reģistri katrā saimniecībā un elektroniskās datu bāzes katrā dalībvalstī. |
| --- | --- |

18.

Sistēmas pamatelementi ir dzīvnieku individuālās identifikācijas krotālijas, dzīvnieku pases, individuālie reģistri katrā saimniecībā un elektroniskās datu bāzes katrā dalībvalstī.

| 19. | Visi lauku saimniecību dzīvnieki, kas dzimuši pēc 1997. gada 31. decembra vai kas ir paredzēti Kopienas iekšējai tirdzniecībai pēc šā datuma, tiek identificēti ar krotālijām, ko apstiprina kompetentā iestāde un ko dzīvniekiem iestiprina katrā ausī. Abām krotālijām ir vienāds identifikācijas kods, kas sniedz iespēju identificēt katru dzīvnieku individuāli, kā arī saimniecību, kurā tas ir dzimis (sk. 1. fotogrāfiju). |
| --- | --- |

19.

Visi lauku saimniecību dzīvnieki, kas dzimuši pēc 1997. gada 31. decembra vai kas ir paredzēti Kopienas iekšējai tirdzniecībai pēc šā datuma, tiek identificēti ar krotālijām, ko apstiprina kompetentā iestāde un ko dzīvniekiem iestiprina katrā ausī. Abām krotālijām ir vienāds identifikācijas kods, kas sniedz iespēju identificēt katru dzīvnieku individuāli, kā arī saimniecību, kurā tas ir dzimis (sk. 1. fotogrāfiju).

Image
  Image

| 20. | Pamatinformācija (17) atrodas pasēs, reģistros un elektroniskajā datu bāzē. |
| --- | --- |

20.

Pamatinformācija (17) atrodas pasēs, reģistros un elektroniskajā datu bāzē.

| 21. | Sākot no 1998. gada 1. janvāra, katram dzīvniekam, kuram jābūt identificētam, dalībvalsts kompetentā iestāde izsniedz pasi 14 dienās pēc dzimšanas paziņojuma saņemšanas vai – ja dzīvnieki tika ievesti no trešām valstīm – 14 dienās pēc jaunās identifikācijas paziņojuma saņemšanas. Dzīvnieku pārvedot uz citu uzturēšanās vietu, tam līdzi dod pasi. Pasē papildus pamatinformācijai ir arī citas ziņas (18) (sk. 2. fotogrāfiju). |
| --- | --- |

21.

Sākot no 1998. gada 1. janvāra, katram dzīvniekam, kuram jābūt identificētam, dalībvalsts kompetentā iestāde izsniedz pasi 14 dienās pēc dzimšanas paziņojuma saņemšanas vai – ja dzīvnieki tika ievesti no trešām valstīm – 14 dienās pēc jaunās identifikācijas paziņojuma saņemšanas. Dzīvnieku pārvedot uz citu uzturēšanās vietu, tam līdzi dod pasi. Pasē papildus pamatinformācijai ir arī citas ziņas (18) (sk. 2. fotogrāfiju).

Image

| 22. | Katra dzīvnieku turētāja, izņemot pārvadātājus, reģistram jāatbilst esošajam stāvoklim (19). |
| --- | --- |

22.

Katra dzīvnieku turētāja, izņemot pārvadātājus, reģistram jāatbilst esošajam stāvoklim (19).

| 23. | Elektroniskajai liellopu datu bāzei visās dalībvalstīs bija jāsāk darboties līdz 1999. gada 31. decembrim, šajā datu bāzē iekļaujot attiecīgo informāciju par dzīvniekiem un lauku saimniecībām. Par katru dzīvnieku datu bāzē tiek reģistrēts identifikācijas kods, dzimšanas datums, dzimums, šķirne un informācija par dzīvnieka spalvu, kā arī mātes identifikācijas kods (vai – ja dzīvnieks ievests no trešās valsts – identifikācijas numurs, kas tika piešķirts ievešanas laikā un kas ir saistīts ar sākotnējo identifikācijas numuru), dzimšanas saimniecības identifikācijas numurs, visu to lauku saimniecību identifikācijas numuri, kurās dzīvnieks uzturējies, un katras pārvietošanas datumi. Datu bāzē ir arī nokaušanas vai nāves datums. Par katru saimniecību datu bāzē reģistrē turētāja vārdu un adresi, kā arī identifikācijas numuru, kurā papildus valsts kodam ir arī kods, kas nepārsniedz 12 zīmes. |
| --- | --- |

23.

Elektroniskajai liellopu datu bāzei visās dalībvalstīs bija jāsāk darboties līdz 1999. gada 31. decembrim, šajā datu bāzē iekļaujot attiecīgo informāciju par dzīvniekiem un lauku saimniecībām. Par katru dzīvnieku datu bāzē tiek reģistrēts identifikācijas kods, dzimšanas datums, dzimums, šķirne un informācija par dzīvnieka spalvu, kā arī mātes identifikācijas kods (vai – ja dzīvnieks ievests no trešās valsts – identifikācijas numurs, kas tika piešķirts ievešanas laikā un kas ir saistīts ar sākotnējo identifikācijas numuru), dzimšanas saimniecības identifikācijas numurs, visu to lauku saimniecību identifikācijas numuri, kurās dzīvnieks uzturējies, un katras pārvietošanas datumi. Datu bāzē ir arī nokaušanas vai nāves datums. Par katru saimniecību datu bāzē reģistrē turētāja vārdu un adresi, kā arī identifikācijas numuru, kurā papildus valsts kodam ir arī kods, kas nepārsniedz 12 zīmes.

| 24. | Datu bāzei jāsniedz iespēja jebkurā brīdī uzzināt jebkuras saimniecības visu liellopu identifikācijas numurus, kā arī visas liellopu pārvietošanas, sākot no dzimšanas vai – ja dzīvnieki ievesti no trešām valstīm – sākot no saimniecības, kurā tie tika ievesti (20). |
| --- | --- |

24.

Datu bāzei jāsniedz iespēja jebkurā brīdī uzzināt jebkuras saimniecības visu liellopu identifikācijas numurus, kā arī visas liellopu pārvietošanas, sākot no dzimšanas vai – ja dzīvnieki ievesti no trešām valstīm – sākot no saimniecības, kurā tie tika ievesti (20).

| 25. | Lai nodrošinātu LIRS veiksmīgu ieviešanu, katras dalībvalsts kompetentajai iestādei ir obligāti jāveic pārbaudes uz vietas (21), lai kontrolētu visu dzīvnieku identifikāciju lauku saimniecībā. Šīs pārbaudes ietver fiziskās pārbaudes, kurās pārbauda krotālijas, dokumentu pārbaudes, kurās pārliecinās par reģistra pareizu uzturēšanu un ievešanas un izvešanas dokumentāro pierādījumu esamību, kā arī pārbaudes attiecībā uz to, vai datu bāzes īpašnieks ir ievērojis prasību ziņot par mājlopu apriti (dzimšanu, miršanu, pirkumiem, pārdošanām, aizdevumi). Pārbaudāmie lopaudzētāji tiek atlasīti pēc riska analīzes. Noteikumi paredz pārkāpuma pakāpei proporcionālas sankcijas (22). Zemāk 1. izcēlumā ir dots kopsavilkums sankcijām, kas jāpiemēro par atklātiem pārkāpumiem.

  Ja attiecībā uz dažiem dzīvniekiem netiek ievērotas pilnīgi visas prasības, kas noteiktas dzīvnieku identifikācijas un reģistrācijas jomā, tiek ierobežota to pārvietošana līdz laikam, kad visas prasības tiks pilnībā izpildītas.Ja to dzīvnieku skaits, attiecībā uz kuriem netiek ievērotas prasības identifikācijas un reģistrācijas jomā, pārsniedz 20 % no ganāmpulka, tiek ierobežota lauku saimniecības visu dzīvnieku pārvietošana.Ja turētājs neziņo par pārvietošanu, dzimšanu vai nāvi, tad tiek ierobežota dzīvnieku izvešana no attiecīgās lauku saimniecības vai ievešana tajā.Ja viens vai vairāki dzīvnieki neatbilst nevienam no noteikumiem, kas ieviesti identifikācijas un reģistrācijas jomā, tad tiek ierobežota jebkāda dzīvnieku ievešana attiecīgajā lauku saimniecībā vai izvešana no tās.Ja dzīvnieku turētājs divās darba dienās nevar pierādīt dzīvnieka identifikāciju, tad dzīvnieks nekavējoties jāiznīcina veterināro iestāžu pārraudzībā bez zaudējumu atlīdzības. |
| --- | --- |

25.

Lai nodrošinātu LIRS veiksmīgu ieviešanu, katras dalībvalsts kompetentajai iestādei ir obligāti jāveic pārbaudes uz vietas (21), lai kontrolētu visu dzīvnieku identifikāciju lauku saimniecībā. Šīs pārbaudes ietver fiziskās pārbaudes, kurās pārbauda krotālijas, dokumentu pārbaudes, kurās pārliecinās par reģistra pareizu uzturēšanu un ievešanas un izvešanas dokumentāro pierādījumu esamību, kā arī pārbaudes attiecībā uz to, vai datu bāzes īpašnieks ir ievērojis prasību ziņot par mājlopu apriti (dzimšanu, miršanu, pirkumiem, pārdošanām, aizdevumi). Pārbaudāmie lopaudzētāji tiek atlasīti pēc riska analīzes. Noteikumi paredz pārkāpuma pakāpei proporcionālas sankcijas (22). Zemāk 1. izcēlumā ir dots kopsavilkums sankcijām, kas jāpiemēro par atklātiem pārkāpumiem.

Ja attiecībā uz dažiem dzīvniekiem netiek ievērotas pilnīgi visas prasības, kas noteiktas dzīvnieku identifikācijas un reģistrācijas jomā, tiek ierobežota to pārvietošana līdz laikam, kad visas prasības tiks pilnībā izpildītas.Ja to dzīvnieku skaits, attiecībā uz kuriem netiek ievērotas prasības identifikācijas un reģistrācijas jomā, pārsniedz 20 % no ganāmpulka, tiek ierobežota lauku saimniecības visu dzīvnieku pārvietošana.Ja turētājs neziņo par pārvietošanu, dzimšanu vai nāvi, tad tiek ierobežota dzīvnieku izvešana no attiecīgās lauku saimniecības vai ievešana tajā.Ja viens vai vairāki dzīvnieki neatbilst nevienam no noteikumiem, kas ieviesti identifikācijas un reģistrācijas jomā, tad tiek ierobežota jebkāda dzīvnieku ievešana attiecīgajā lauku saimniecībā vai izvešana no tās.Ja dzīvnieku turētājs divās darba dienās nevar pierādīt dzīvnieka identifikāciju, tad dzīvnieks nekavējoties jāiznīcina veterināro iestāžu pārraudzībā bez zaudējumu atlīdzības.

| 26. | Dalībvalstis, kuru rīcībā ir elektroniska datu bāze, ko Komisija ir atzinusi par pilnībā darbotiesspējīgu, var pieņemt lēmumu neizsniegt pases liellopu pārvietošanai dalībvalsts iekšienē; šajā gadījumā tikai liellopiem, kas ir paredzēti Kopienas līmeņa tirdzniecībai, ir nepieciešamas pases ar informāciju, kas balstās uz elektronisko datu bāzi (23). Dalībvalstis var samazināt arī pārbaudes uz vietas no 10 % līdz 5 % (24) ar noteikumu, ka pastāv pilnībā darbotiesspējīga datu bāze, kas ļauj veikt efektīvas sasaistu pārbaudes. |
| --- | --- |

26.

Dalībvalstis, kuru rīcībā ir elektroniska datu bāze, ko Komisija ir atzinusi par pilnībā darbotiesspējīgu, var pieņemt lēmumu neizsniegt pases liellopu pārvietošanai dalībvalsts iekšienē; šajā gadījumā tikai liellopiem, kas ir paredzēti Kopienas līmeņa tirdzniecībai, ir nepieciešamas pases ar informāciju, kas balstās uz elektronisko datu bāzi (23). Dalībvalstis var samazināt arī pārbaudes uz vietas no 10 % līdz 5 % (24) ar noteikumu, ka pastāv pilnībā darbotiesspējīga datu bāze, kas ļauj veikt efektīvas sasaistu pārbaudes.

LIRS IESAISTĪTO PUŠU PIENĀKUMI UN TIESISKĀS SAISTĪBAS

Padome un Eiropas Parlaments

| 27. | Cilvēku veselības aizsardzības jomā (25) Padome un Eiropas Parlaments pēc Komisijas ierosinājuma pieņem pamatregulas. Lauksaimniecības jomā Padome pieņem regulas un direktīvas pēc Komisijas ierosinājuma, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu. |
| --- | --- |

27.

Cilvēku veselības aizsardzības jomā (25) Padome un Eiropas Parlaments pēc Komisijas ierosinājuma pieņem pamatregulas. Lauksaimniecības jomā Padome pieņem regulas un direktīvas pēc Komisijas ierosinājuma, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu.

Komisija

| 28. | Pamatregulā (EK) Nr. 1760/2000 ir noteikts (26), ka Komisijai palīdz pārvaldības komiteja, kas sastāv no dalībvalstu pārstāvjiem (ELVGF komiteja (27)), lai pieņemtu lēmumus par nepieciešamajiem pasākumiem LIRS ieviešanai un jo īpaši noteikumus par krotālijām, pasēm, reģistriem, veicamās kontroles obligāto līmeni, administratīvo sankciju piemērošanu un pagaidu pasākumiem. Tāpat pamatregula precizē (28), ka Komisijas eksperti kopā ar kompetentajām iestādēm pārbauda, no vienas puses, vai dalībvalstis pilda regulas prasības, un, no otras puses, veic pārbaudes uz vietas, lai nodrošinātu, ka pārbaudes tiek veiktas saskaņā ar regulu. Šajā jomā Komisijai palīdz Pastāvīgā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja (29). Kad Komisija to uzskata par piemērotu, ņemot vērā pārbaužu rezultātus, tā izskata stāvokli šajā komitejā. Komisija var pieņemt vajadzīgos lēmumus. Regulā noteikts arī tas, ka Komisija uzrauga stāvokļa attīstību un vajadzības gadījumā var grozīt vai atcelt lēmumus. |
| --- | --- |

28.

Pamatregulā (EK) Nr. 1760/2000 ir noteikts (26), ka Komisijai palīdz pārvaldības komiteja, kas sastāv no dalībvalstu pārstāvjiem (ELVGF komiteja (27)), lai pieņemtu lēmumus par nepieciešamajiem pasākumiem LIRS ieviešanai un jo īpaši noteikumus par krotālijām, pasēm, reģistriem, veicamās kontroles obligāto līmeni, administratīvo sankciju piemērošanu un pagaidu pasākumiem. Tāpat pamatregula precizē (28), ka Komisijas eksperti kopā ar kompetentajām iestādēm pārbauda, no vienas puses, vai dalībvalstis pilda regulas prasības, un, no otras puses, veic pārbaudes uz vietas, lai nodrošinātu, ka pārbaudes tiek veiktas saskaņā ar regulu. Šajā jomā Komisijai palīdz Pastāvīgā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja (29). Kad Komisija to uzskata par piemērotu, ņemot vērā pārbaužu rezultātus, tā izskata stāvokli šajā komitejā. Komisija var pieņemt vajadzīgos lēmumus. Regulā noteikts arī tas, ka Komisija uzrauga stāvokļa attīstību un vajadzības gadījumā var grozīt vai atcelt lēmumus.

Dalībvalstis

| 29. | Katrai dalībvalstij ir pienākums ieviest liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu saskaņā ar tiesību aktiem. Dalībvalsts definē un pārvalda krotālijas, nosaka saimniecību reģistru formātu un izdod liellopu pases. |
| --- | --- |

29.

Katrai dalībvalstij ir pienākums ieviest liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu saskaņā ar tiesību aktiem. Dalībvalsts definē un pārvalda krotālijas, nosaka saimniecību reģistru formātu un izdod liellopu pases.

| 30. | Lai valsts datu bāze būtu aktuāla, dalībvalstis nosaka procedūras liellopu pārvietošanas paziņošanai. Šīs procedūras var būt manuālas (paziņošanas veidlapas) vai automatizētas (kartotēkas pārsūtīšana, interneta savienojums u. c.). |
| --- | --- |

30.

Lai valsts datu bāze būtu aktuāla, dalībvalstis nosaka procedūras liellopu pārvietošanas paziņošanai. Šīs procedūras var būt manuālas (paziņošanas veidlapas) vai automatizētas (kartotēkas pārsūtīšana, interneta savienojums u. c.).

| 31. | Dalībvalstu pienākums ir kontrolēt liellopu turētājus un sagatavot gada ziņojumu par kontroles rezultātiem. Šis ziņojums jāiesniedz Komisijai. |
| --- | --- |

31.

Dalībvalstu pienākums ir kontrolēt liellopu turētājus un sagatavot gada ziņojumu par kontroles rezultātiem. Šis ziņojums jāiesniedz Komisijai.

Liellopu turētāji

| 32. | Liellopu turētājs ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas atbild par dzīvniekiem pastāvīgi vai pagaidu kārtā, arī transportēšanas laikā vai tirgū. Izņemot pārvadātājus, katrs dzīvnieku turētājs ziņo kompetentajai iestādei par jebkuru dzīvnieku ievešanu lauku saimniecībā vai izvešanu no tās, kā arī par dzīvnieku dzimšanu un miršanu saimniecībā. Turētāji arī kārto aktualizētu reģistru, aizpilda pases, piestiprina krotālijas pēc piedzimšanas, kā arī tad, ja tās nozaudētas (30). |
| --- | --- |

32.

Liellopu turētājs ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas atbild par dzīvniekiem pastāvīgi vai pagaidu kārtā, arī transportēšanas laikā vai tirgū. Izņemot pārvadātājus, katrs dzīvnieku turētājs ziņo kompetentajai iestādei par jebkuru dzīvnieku ievešanu lauku saimniecībā vai izvešanu no tās, kā arī par dzīvnieku dzimšanu un miršanu saimniecībā. Turētāji arī kārto aktualizētu reģistru, aizpilda pases, piestiprina krotālijas pēc piedzimšanas, kā arī tad, ja tās nozaudētas (30).

REVĪZIJAS KONSTATĒJUMI PAR SISTĒMAS KONCEPCIJU KOPIENAS LĪMENĪ

Ievads

| 33. | Tiesību aktiem, kas pieņemti liellopu identifikācijas un reģistrācijas jomā, jābūt adekvātiem sasniedzamajiem mērķiem. Ja mērķis ir spēt izsekot visai liellopu pārvietošanai Eiropas Savienības teritorijā, tad tiesiskajam regulējumam jābūt piemērotam šim mērķim. |
| --- | --- |

33.

Tiesību aktiem, kas pieņemti liellopu identifikācijas un reģistrācijas jomā, jābūt adekvātiem sasniedzamajiem mērķiem. Ja mērķis ir spēt izsekot visai liellopu pārvietošanai Eiropas Savienības teritorijā, tad tiesiskajam regulējumam jābūt piemērotam šim mērķim.

| 34. | Pamatregula par liellopu identifikāciju un reģistrāciju ir vispārēja un piešķir dalībvalstīm atbildību par liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas izveidošanu savā teritorijā. Komisija ir pieņēmusi īstenošanas pasākumus attiecībā uz krotālijām, pasēm, reģistriem, pārbaudēm (31) un sankcijām (32), bet nevis attiecībā uz elektroniskajām datu bāzēm. |
| --- | --- |

34.

Pamatregula par liellopu identifikāciju un reģistrāciju ir vispārēja un piešķir dalībvalstīm atbildību par liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas izveidošanu savā teritorijā. Komisija ir pieņēmusi īstenošanas pasākumus attiecībā uz krotālijām, pasēm, reģistriem, pārbaudēm (31) un sankcijām (32), bet nevis attiecībā uz elektroniskajām datu bāzēm.

Tiesību aktos nav paredzēta informācijas apmaiņa starp datu bāzēm

| 35. | Kopienas tiesību akti nosaka veterinārai un zootehniskai kontrolei nepieciešamos pasākumus. Regula (EK) Nr. 1760/2000 uzliek dalībvalstīm par pienākumu veikt vajadzīgos pasākumus, lai to datu bāzes pēc iespējas ātrāk būtu pilnībā darbotiesspējīgas. Komisija, apzinoties saistītos riskus un saprotot, ka dzīvnieku izsekojamībai jāizveido caurskatāma procedūra, saskaņā ar kuru dalībvalstīm apmainīties ar datiem par dzīvniekiem un to pārvietošanu, izstrādāja priekšlikumu šajā jautājumā. Padome saistībā ar šo priekšlikumu nekādu rīcību neveica. 2000. gada jūlijā pieņemtā regula neparedz datu apmaiņu starp valstu datu bāzēm, bet paredz tikai savstarpējas palīdzības procedūru starp dalībvalstīm. ANIMO sistēma sniedz iespēju nodot informāciju dalībvalstīm par tirgoto dzīvnieku partijām, taču šī sistēma nesniedz iespēju iegūt informāciju par šajās partijās esošo dzīvnieku identifikāciju. Tā iznākumā starp dalībvalstīm nav sistemātiskas komunikācijas par tirgoto dzīvnieku sanitāro stāvokli un par tiesībām saņemt par dzīvniekiem piemaksas. |
| --- | --- |

35.

Kopienas tiesību akti nosaka veterinārai un zootehniskai kontrolei nepieciešamos pasākumus. Regula (EK) Nr. 1760/2000 uzliek dalībvalstīm par pienākumu veikt vajadzīgos pasākumus, lai to datu bāzes pēc iespējas ātrāk būtu pilnībā darbotiesspējīgas. Komisija, apzinoties saistītos riskus un saprotot, ka dzīvnieku izsekojamībai jāizveido caurskatāma procedūra, saskaņā ar kuru dalībvalstīm apmainīties ar datiem par dzīvniekiem un to pārvietošanu, izstrādāja priekšlikumu šajā jautājumā. Padome saistībā ar šo priekšlikumu nekādu rīcību neveica. 2000. gada jūlijā pieņemtā regula neparedz datu apmaiņu starp valstu datu bāzēm, bet paredz tikai savstarpējas palīdzības procedūru starp dalībvalstīm. ANIMO sistēma sniedz iespēju nodot informāciju dalībvalstīm par tirgoto dzīvnieku partijām, taču šī sistēma nesniedz iespēju iegūt informāciju par šajās partijās esošo dzīvnieku identifikāciju. Tā iznākumā starp dalībvalstīm nav sistemātiskas komunikācijas par tirgoto dzīvnieku sanitāro stāvokli un par tiesībām saņemt par dzīvniekiem piemaksas.

| 36. | Katrā ziņā informācijas apmaiņa starp dažādām valstu datu bāzēm ir apdraudēta jau no paša sākuma, jo katrā atsevišķā valstī datu formāts ir atšķirīgs. Apstākļos, kad trūkst mehānisma datu apmaiņai starp datu bāzēm, liellopu apriti var uzraudzīt, pārbaudot, vai tiek iesniegtas atpakaļ tirgoto dzīvnieku pases. Tomēr pasu atdošanas mehānisms nedarbojas (sk. 38.c punktu). |
| --- | --- |

36.

Katrā ziņā informācijas apmaiņa starp dažādām valstu datu bāzēm ir apdraudēta jau no paša sākuma, jo katrā atsevišķā valstī datu formāts ir atšķirīgs. Apstākļos, kad trūkst mehānisma datu apmaiņai starp datu bāzēm, liellopu apriti var uzraudzīt, pārbaudot, vai tiek iesniegtas atpakaļ tirgoto dzīvnieku pases. Tomēr pasu atdošanas mehānisms nedarbojas (sk. 38.c punktu).

| 37. | Šobrīd Komisijas rīcībā nav neviena detalizēta apraksta par aprites kopuma uzraudzību, kā arī nav neviena pētījuma par to, kā uzraudzība darbojas saistībā ar LIRS. Tā kā nenotiek datu apmaiņa starp valstu datu bāzēm, tad Komisija tikai teorētiski var garantēt, ka LIRS ļauj efektīvi uzraudzīt visu liellopu pārvietošanu Kopienas teritorijā. |
| --- | --- |

37.

Šobrīd Komisijas rīcībā nav neviena detalizēta apraksta par aprites kopuma uzraudzību, kā arī nav neviena pētījuma par to, kā uzraudzība darbojas saistībā ar LIRS. Tā kā nenotiek datu apmaiņa starp valstu datu bāzēm, tad Komisija tikai teorētiski var garantēt, ka LIRS ļauj efektīvi uzraudzīt visu liellopu pārvietošanu Kopienas teritorijā.

Kopienas tiesību akti nav pietiekami precīzi

| 38. | Spēkā esošajos tiesību aktos ir vairākas nepilnības un nekonsekvences, kas ir cēlonis dažādai datu apstrādei katrā dalībvalstī vai pat kļūdu cēlonis.






  a) | Dzīvnieku turētāju pienākums uzturēt reģistrus nav piemērots visiem liellopu turētājiem

  Izņemot pārvadātājus, visiem liellopu turētājiem reģistrs regulāri jāaizpilda vai nu manuāli, vai elektroniski, iekļaujot tajā obligātos datus. Reģistra uzturēšana nav piemērota dažādu dzīvnieku turētāju darbībai. Būtu jābūt iespējai ņemt vērā specifiku, kas ir raksturīga dažādām turētāju kategorijām, piemēram, tirgotājiem, lopkautuvēm un lopu savākšanas centriem (33). Ņemot vērā lopu pārvietošanas nozīmīgo apjomu, tirgotājam vai lopu savākšanas centra pārvaldniekam nav iespējams parastajā reģistrā atzīmēt informāciju par visu dzīvnieku individuālo identifikāciju. Šo turētāju profesionālā darbība nav savietojama ar esošajām reģistra aizpildīšanas prasībām. Līdzīgi ierobežojumi pastāv arī lopkautuvēm. |
| --- | --- | --- |

38.

Spēkā esošajos tiesību aktos ir vairākas nepilnības un nekonsekvences, kas ir cēlonis dažādai datu apstrādei katrā dalībvalstī vai pat kļūdu cēlonis.

a)

Dzīvnieku turētāju pienākums uzturēt reģistrus nav piemērots visiem liellopu turētājiem

Izņemot pārvadātājus, visiem liellopu turētājiem reģistrs regulāri jāaizpilda vai nu manuāli, vai elektroniski, iekļaujot tajā obligātos datus. Reģistra uzturēšana nav piemērota dažādu dzīvnieku turētāju darbībai. Būtu jābūt iespējai ņemt vērā specifiku, kas ir raksturīga dažādām turētāju kategorijām, piemēram, tirgotājiem, lopkautuvēm un lopu savākšanas centriem (33). Ņemot vērā lopu pārvietošanas nozīmīgo apjomu, tirgotājam vai lopu savākšanas centra pārvaldniekam nav iespējams parastajā reģistrā atzīmēt informāciju par visu dzīvnieku individuālo identifikāciju. Šo turētāju profesionālā darbība nav savietojama ar esošajām reģistra aizpildīšanas prasībām. Līdzīgi ierobežojumi pastāv arī lopkautuvēm.

| b) | Liellopu turētāja jēdziens tiek interpretēts dažādi

  Tiesību aktos liellopu turētājs ir definēts kā jebkura fiziska vai juridiska persona, kas atbild par dzīvniekiem pastāvīgi vai pagaidu kārtā, arī transportēšanas laikā vai tirgū. Šīs plašās definīcijas mērķis ir ietvert visas darbinieku kategorijas, kas nodarbojas ar liellopiem, sākot no liellopu dzimšanas vai ievešanas Eiropas Savienībā līdz to miršanai vai izvešanai no Eiropas Savienības. Dažreiz dalībvalstis turētāja jēdzienu ir interpretējušas atšķirīgi. Francija liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmā ir iekļāvusi lopu savākšanas centrus un dīrātavas, ko savukārt nav darījušas pārējās trīs apmeklētās dalībvalstis. |
| --- | --- |

b)

Liellopu turētāja jēdziens tiek interpretēts dažādi

Tiesību aktos liellopu turētājs ir definēts kā jebkura fiziska vai juridiska persona, kas atbild par dzīvniekiem pastāvīgi vai pagaidu kārtā, arī transportēšanas laikā vai tirgū. Šīs plašās definīcijas mērķis ir ietvert visas darbinieku kategorijas, kas nodarbojas ar liellopiem, sākot no liellopu dzimšanas vai ievešanas Eiropas Savienībā līdz to miršanai vai izvešanai no Eiropas Savienības. Dažreiz dalībvalstis turētāja jēdzienu ir interpretējušas atšķirīgi. Francija liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmā ir iekļāvusi lopu savākšanas centrus un dīrātavas, ko savukārt nav darījušas pārējās trīs apmeklētās dalībvalstis.

| c) | Joprojām nav pasludinātas par nederīgām mirušo dzīvnieku pases vai uz citu dalībvalsti izvesto dzīvnieku vecās pases

  Apmeklētajās dalībvalstīs tiek prasīts jebkurā liellopu pārvietošanā dot līdzi pasi. Tiesību akti paredz, ka dzīvnieka miršanas gadījumā turētājs atdod pasi kompetentajai iestādei ne vēlāk kā septiņas dienas pēc dzīvnieka miršanas. Ja dzīvnieks tiek nosūtīts uz lopkautuvi, tad lopkautuves pārvaldnieks ir atbildīgs par pases atdošanu kompetentajai iestādei. Pasu atdošanas mehānismi nepastāv vai nav efektīvi. Nav precizēta pasu atdošanas kārtība un kontrole. Turklāt nav ieviesta pasu nederīguma pasludināšanas procedūra. Pases, kuras netiek pasludinātas par nederīgām, var tikt izmantotas nelikumīgi, jo trūkst sistemātiskas informācijas apmaiņas starp dalībvalstīm un tiesību akti precīzi nereglamentē pārbaužu un sankciju procedūras. Attiecībā uz liellopiem, kuri tiek ievesti no citas dalībvalsts, bet kuriem jaunajā dalībvalstī netiek izdotas jaunas pases, nav paredzēts nosūtīt izcelsmes valstij informāciju, kas tiek iekļauta jaunās valsts datu bāzē. Ja jauna pase tiek izsniegta, nepastāv vai neefektīvi darbojas procedūra bijušās pases atgriešanai izcelsmes dalībvalstij. |
| --- | --- |

c)

Joprojām nav pasludinātas par nederīgām mirušo dzīvnieku pases vai uz citu dalībvalsti izvesto dzīvnieku vecās pases

Apmeklētajās dalībvalstīs tiek prasīts jebkurā liellopu pārvietošanā dot līdzi pasi. Tiesību akti paredz, ka dzīvnieka miršanas gadījumā turētājs atdod pasi kompetentajai iestādei ne vēlāk kā septiņas dienas pēc dzīvnieka miršanas. Ja dzīvnieks tiek nosūtīts uz lopkautuvi, tad lopkautuves pārvaldnieks ir atbildīgs par pases atdošanu kompetentajai iestādei. Pasu atdošanas mehānismi nepastāv vai nav efektīvi. Nav precizēta pasu atdošanas kārtība un kontrole. Turklāt nav ieviesta pasu nederīguma pasludināšanas procedūra. Pases, kuras netiek pasludinātas par nederīgām, var tikt izmantotas nelikumīgi, jo trūkst sistemātiskas informācijas apmaiņas starp dalībvalstīm un tiesību akti precīzi nereglamentē pārbaužu un sankciju procedūras. Attiecībā uz liellopiem, kuri tiek ievesti no citas dalībvalsts, bet kuriem jaunajā dalībvalstī netiek izdotas jaunas pases, nav paredzēts nosūtīt izcelsmes valstij informāciju, kas tiek iekļauta jaunās valsts datu bāzē. Ja jauna pase tiek izsniegta, nepastāv vai neefektīvi darbojas procedūra bijušās pases atgriešanai izcelsmes dalībvalstij.

| d) | Bieži ir grūti noteikt izcelsmes valsti vai saimniecību. Dzīvnieki, kas tiek ievesti no trešām valstīm, tiek identificēti pirmajā galamērķa saimniecībā jeb “naturalizēti”, kas vēlāk neļauj noteikt izcelsmes valsti vai saimniecību. |
| --- | --- |

d)

Bieži ir grūti noteikt izcelsmes valsti vai saimniecību. Dzīvnieki, kas tiek ievesti no trešām valstīm, tiek identificēti pirmajā galamērķa saimniecībā jeb “naturalizēti”, kas vēlāk neļauj noteikt izcelsmes valsti vai saimniecību.

| 39. | Kopienas tiesību aktu neprecizitāte nevajadzīgi sarežģī sistēmu:






  a) | pārvietošana dalībvalstu iekšienē ar pasi vai bez tās

  Dalībvalstis, kuru datu bāzes Komisija apstiprināja līdz 1999. gada 31. decembrim, var izvēlēties prasīt vai neprasīt pases pārvietošanai dalībvalsts iekšienē. Apmeklētajās dalībvalstīs Palāta konstatēja, ka dažādas kvalitātes testi, kas veikti pirms dzīvnieka pases izsniegšanas, sniedz iespēju filtrēt datu bāzē ievadīto informāciju, tādējādi palielinot datu bāzes ticamības pakāpi. Tiesību akti (34) dalībvalstīm sniedz iespēju atcelt pases dzīvnieku pārvietošanai dalībvalsts iekšienē. Tādā gadījumā jāpārliecinās, ka pārbaudes sniedz pietiekamas garantijas par datu bāzēs ievadīto datu ticamību. |
| --- | --- | --- |

39.

Kopienas tiesību aktu neprecizitāte nevajadzīgi sarežģī sistēmu:

a)

pārvietošana dalībvalstu iekšienē ar pasi vai bez tās

Dalībvalstis, kuru datu bāzes Komisija apstiprināja līdz 1999. gada 31. decembrim, var izvēlēties prasīt vai neprasīt pases pārvietošanai dalībvalsts iekšienē. Apmeklētajās dalībvalstīs Palāta konstatēja, ka dažādas kvalitātes testi, kas veikti pirms dzīvnieka pases izsniegšanas, sniedz iespēju filtrēt datu bāzē ievadīto informāciju, tādējādi palielinot datu bāzes ticamības pakāpi. Tiesību akti (34) dalībvalstīm sniedz iespēju atcelt pases dzīvnieku pārvietošanai dalībvalsts iekšienē. Tādā gadījumā jāpārliecinās, ka pārbaudes sniedz pietiekamas garantijas par datu bāzēs ievadīto datu ticamību.

| b) | liellopu identifikācijas numuriem ir dažāds zīmju skaits (dalībvalsts identifikācijas divi burti, kuriem seko ne vairāk kā 12 skaitļi)

  Vairākās dalībvalstīs tirdzniecība ar dzīvniekiem, kuru krotāliju kodi nav standartizēti, rada administratīvas problēmas. Piemēram, Francija, kur tiek izmantoti tikai 10 skaitļi, rada virtuālos numurus, lai varētu iekļaut savā datu bāzē informāciju par citu dalībvalstu dzīvniekiem. Identifikācijas numuru labāka standartizācija būtu ļāvusi liellopu pārvietošanu starp dalībvalstīm reģistrēt automātiski. Savietojamu vai standartizētu identifikācijas kodu izmantošana sniegtu iespēju datus reģistrēt efektīvi un precīzi. |
| --- | --- |

b)

liellopu identifikācijas numuriem ir dažāds zīmju skaits (dalībvalsts identifikācijas divi burti, kuriem seko ne vairāk kā 12 skaitļi)

Vairākās dalībvalstīs tirdzniecība ar dzīvniekiem, kuru krotāliju kodi nav standartizēti, rada administratīvas problēmas. Piemēram, Francija, kur tiek izmantoti tikai 10 skaitļi, rada virtuālos numurus, lai varētu iekļaut savā datu bāzē informāciju par citu dalībvalstu dzīvniekiem. Identifikācijas numuru labāka standartizācija būtu ļāvusi liellopu pārvietošanu starp dalībvalstīm reģistrēt automātiski. Savietojamu vai standartizētu identifikācijas kodu izmantošana sniegtu iespēju datus reģistrēt efektīvi un precīzi.

Komisijai nav pilnvaru lemt par valstu datu bāzēm

| 40. | Komisija nav tiesiski kompetenta (35) pieņemt īstenošanas noteikumus par to, kā izveidojamas un kontrolējamas valstu datu bāzes. Šāda kompetence Komisijai ir saistībā ar citām sistēmas sastāvdaļām (krotālijām, pasēm, reģistriem, pārbaudēm uz vietas, administratīvām sankcijām un pārejas pasākumiem) (36) (sk. 28. punktu). Šis LIRS vājākais punkts izskaidro atšķirības, kas tika konstatētas apmeklētajās dalībvalstīs, jo katra dalībvalsts ir attīstījusi savu datu bāzi, kura darbojas pēc kritērijiem, ko tā ir brīvi noteikusi (sk. 4. tabulu).
  4. tabula
  2002. gada pirmajos sešos mēnešos Revīzijas palātas veiktā audita kopsavilkums (37) | Apmierinošs |
| --- | --- | --- |
| | Pietiekams |
| | Nepietiekams |

40.

Komisija nav tiesiski kompetenta (35) pieņemt īstenošanas noteikumus par to, kā izveidojamas un kontrolējamas valstu datu bāzes. Šāda kompetence Komisijai ir saistībā ar citām sistēmas sastāvdaļām (krotālijām, pasēm, reģistriem, pārbaudēm uz vietas, administratīvām sankcijām un pārejas pasākumiem) (36) (sk. 28. punktu). Šis LIRS vājākais punkts izskaidro atšķirības, kas tika konstatētas apmeklētajās dalībvalstīs, jo katra dalībvalsts ir attīstījusi savu datu bāzi, kura darbojas pēc kritērijiem, ko tā ir brīvi noteikusi (sk. 4. tabulu).

4. tabula

2002. gada pirmajos sešos mēnešos Revīzijas palātas veiktā audita kopsavilkums (37)

Apmierinošs

Pietiekams

Nepietiekams

Avots: Revīzijas palāta.

| Dalībvalstis | Krotālijas | Saimniecību reģistri | Pases | Datorizētas datubāzes |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Krotāliju formāts | Krotāliju vienādība un visu liellopu marķēšana | Krotāliju kvalitāte | Formāts reģistram, kurā iekļauta visa prasītā informācija | Liellopu audzētāju izmantotais reģistrs | Kautuvju, lieltirgotāju un tirgotāju izmantotais reģistrs | Pasu formāts | Pasu ticamība | Dalībvalstīs tirgoto liellopu pasu uzraudzība | Informācijas kvalitāte paziņojumos par pārvietošanu, lai pārzinātu liellopu apriti | Paziņojumu par pārvietošanu apstrāde | Pārvietošanas noviržu atklāšanas mehānisms | Pārvietošanas noviržu pārvaldība | Vietējo datu bāzu sinhronizācija ar valsts datu bāzi | Kopienas iekšējās tirdzniecības pārvaldība | Datu bāzu informācijas kvalitāte |
| Vācija | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Francija | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Itālija | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) | | | | | | | | | nav novērtēts | | | | | | | |

Dalībvalstis

Krotālijas

Saimniecību reģistri

Pases

Datorizētas datubāzes

Krotāliju formāts

Krotāliju vienādība un visu liellopu marķēšana

Krotāliju kvalitāte

Formāts reģistram, kurā iekļauta visa prasītā informācija

Liellopu audzētāju izmantotais reģistrs

Kautuvju, lieltirgotāju un tirgotāju izmantotais reģistrs

Pasu formāts

Pasu ticamība

Dalībvalstīs tirgoto liellopu pasu uzraudzība

Informācijas kvalitāte paziņojumos par pārvietošanu, lai pārzinātu liellopu apriti

Paziņojumu par pārvietošanu apstrāde

Pārvietošanas noviržu atklāšanas mehānisms

Pārvietošanas noviržu pārvaldība

Vietējo datu bāzu sinhronizācija ar valsts datu bāzi

Kopienas iekšējās tirdzniecības pārvaldība

Datu bāzu informācijas kvalitāte

Vācija

Francija

Itālija

Apvienotā Karaliste (Lielbritānija)

nav novērtēts

| Dalībvalstis | Liellopu turētāju līdzdalības līmenis | Pārbaudes uz vietas |
| --- | --- | --- |
| Liellopu audzētāji | Vairumtirgotāji un tirgotāji | Lopkautuves | Pārbaudes līmenis | Atlases metode | Sankciju piemērošana |
| Vācija – Bavārija | | | | | | |
| Vācija – Saksija | | | | | | |
| Francija | | | | | | |
| Itālija | | | | | | |
| Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) | | | | | | |

Dalībvalstis

Liellopu turētāju līdzdalības līmenis

Pārbaudes uz vietas

Liellopu audzētāji

Vairumtirgotāji un tirgotāji

Lopkautuves

Pārbaudes līmenis

Atlases metode

Sankciju piemērošana

Vācija – Bavārija

Vācija – Saksija

Francija

Itālija

Apvienotā Karaliste (Lielbritānija)

| 41. | Pamatregula (38) piešķīra Komisijai tikai kompetenci novērtēt to, vai datu bāzes ir pilnībā darbotiesspējīgas (39). Šī atzīšana sniedz iespēju dalībvalstīm atcelt pasu lietošanu lopu pārvietošanai valsts teritorijā (sk. 39. punktu). Tomēr Kopienas tiesību aktos nav reglamentēts, ar kādiem nosacījumiem Komisija atzīšanu veic. Šis juridiskais vakuums izskaidro faktu, ka atzīšanas procedūras pārvaldība, ko veic Komisija, ir tik daudz mainījusies (sk. 55. un 62. punktu). |
| --- | --- |

41.

Pamatregula (38) piešķīra Komisijai tikai kompetenci novērtēt to, vai datu bāzes ir pilnībā darbotiesspējīgas (39). Šī atzīšana sniedz iespēju dalībvalstīm atcelt pasu lietošanu lopu pārvietošanai valsts teritorijā (sk. 39. punktu). Tomēr Kopienas tiesību aktos nav reglamentēts, ar kādiem nosacījumiem Komisija atzīšanu veic. Šis juridiskais vakuums izskaidro faktu, ka atzīšanas procedūras pārvaldība, ko veic Komisija, ir tik daudz mainījusies (sk. 55. un 62. punktu).

Varētu uzlabot Komisijas noteikumus attiecībā uz pārbaudēm uz vietas un sankcijām

| 42. | Tiesību akti, ko piemēro LIRS, nosaka sistēmu pārbaudēm uz vietas, kā arī sistēmu īpašām sankcijām. Mērķis pārbaudēm uz vietas ir pārbaudīt, vai ir ieviestas visas LIRS sastāvdaļas un vai tās apmierinoši funkcionē. Kopienas tiesību akti paredz netiešas finansiālas sankcijas liellopu turētājiem tikai nopietnas bezdarbības dēļ, kad dzīvniekus bez zaudējumu atlīdzības nokauj. Citos gadījumos tiek tikai ierobežota liellopu pārvietošana. Pārvietošanas ierobežojumi liedz liellopu pirkšanu un pārdošanu, kas var vērā ņemami traucēt attiecīgā lopkopja ekonomisko darbību. Kopienas tiesību aktos noteiktās sankcijas četrās apmeklētajās dalībvalstīs tiek piemērotas atšķirīgi. |
| --- | --- |

42.

Tiesību akti, ko piemēro LIRS, nosaka sistēmu pārbaudēm uz vietas, kā arī sistēmu īpašām sankcijām. Mērķis pārbaudēm uz vietas ir pārbaudīt, vai ir ieviestas visas LIRS sastāvdaļas un vai tās apmierinoši funkcionē. Kopienas tiesību akti paredz netiešas finansiālas sankcijas liellopu turētājiem tikai nopietnas bezdarbības dēļ, kad dzīvniekus bez zaudējumu atlīdzības nokauj. Citos gadījumos tiek tikai ierobežota liellopu pārvietošana. Pārvietošanas ierobežojumi liedz liellopu pirkšanu un pārdošanu, kas var vērā ņemami traucēt attiecīgā lopkopja ekonomisko darbību. Kopienas tiesību aktos noteiktās sankcijas četrās apmeklētajās dalībvalstīs tiek piemērotas atšķirīgi.

| 43. | Četrās apmeklētajās dalībvalstīs izdarītie konstatējumi pierāda, ka sistēma pārbaudēm uz vietas un sankciju mehānisms revīzijas laikā nedarbojās vienādi efektīvi. 2. izcēlumā ir minēti daži neapmierinošas funkcionēšanas piemēri.

  Itālijā identifikācijas pārbaudes veterināri veic vienlaicīgi ar sanitārajām pārbaudēm. Pārbaužu laikā prioritāte ir sanitārajiem aspektiem, nevis identifikācijas tehniskajiem un administratīvajiem aspektiem. Kontroles ziņojumos netika atspoguļota identifikācijas pārbaužu specifiskā informācija. Ņemot vērā nelielo atklāto pārkāpumu skaitu, arī sankciju skaits ir ļoti ierobežots.Vācijā nepastāvēja procedūra noviržu pēcpārbaudēm. Kontroles ziņojumi nebija pietiekoši detalizēti.Lielbritānijā inspektori neizmantoja pārvietošanas noviržu sarakstus, lai labāk virzītu pārbaudes.Francijā lopkautuvēs un lopu savākšanas centros veiktās inspekcijas nedeva iespēju sagatavot “identifikācijas” kontroles ziņojumu. Sankciju skaits, salīdzinot ar atklāto noviržu skaitu, bija diezgan ierobežots. |
| --- | --- |

43.

Četrās apmeklētajās dalībvalstīs izdarītie konstatējumi pierāda, ka sistēma pārbaudēm uz vietas un sankciju mehānisms revīzijas laikā nedarbojās vienādi efektīvi. 2. izcēlumā ir minēti daži neapmierinošas funkcionēšanas piemēri.

Itālijā identifikācijas pārbaudes veterināri veic vienlaicīgi ar sanitārajām pārbaudēm. Pārbaužu laikā prioritāte ir sanitārajiem aspektiem, nevis identifikācijas tehniskajiem un administratīvajiem aspektiem. Kontroles ziņojumos netika atspoguļota identifikācijas pārbaužu specifiskā informācija. Ņemot vērā nelielo atklāto pārkāpumu skaitu, arī sankciju skaits ir ļoti ierobežots.Vācijā nepastāvēja procedūra noviržu pēcpārbaudēm. Kontroles ziņojumi nebija pietiekoši detalizēti.Lielbritānijā inspektori neizmantoja pārvietošanas noviržu sarakstus, lai labāk virzītu pārbaudes.Francijā lopkautuvēs un lopu savākšanas centros veiktās inspekcijas nedeva iespēju sagatavot “identifikācijas” kontroles ziņojumu. Sankciju skaits, salīdzinot ar atklāto noviržu skaitu, bija diezgan ierobežots.

| 44. | Kontroles sistēma, kurā ietilpst riska analīze, sankciju mehānisms un kontroles statistika, ir labi piemērota, lai lopkopjus pārbaudītu pirms valsts datu bāzes izveidošanas. Taču šī sistēma nav pietiekoši orientēta uz to, lai pārbaudītu citus lopu turētājus, proti, tirgotājus, tirgus, lopu savākšanas centrus un lopkautuves (sk. 3. izcēlumu).

  Mērķis tradicionālajām pārbaudēm uz vietas ir kontrolēt dzīvniekus, kas atrodas saimniecībā, pārbaudīt to identifikāciju un reģistra aizpildīšanas kārtību, kā arī pasu atbilstību noteikumiem. Šo pārbaužu mērķis ir arī pārbaudīt lopu pārvietošanu pēdējos 12 mēnešos. Šī sistēma ir labi piemērojama lopaudzētavām, bet “identifikācijas” pārbaudes lopkautuvēs, pie tirgotājiem vai lopu savākšanas centros ir grūti veikt parastajā kārtībā, ņemot vērā dzīvnieku lielo skaitu un daudzās pārvietošanas, ko reģistrējuši dažādie turētāji. |
| --- | --- |

44.

Kontroles sistēma, kurā ietilpst riska analīze, sankciju mehānisms un kontroles statistika, ir labi piemērota, lai lopkopjus pārbaudītu pirms valsts datu bāzes izveidošanas. Taču šī sistēma nav pietiekoši orientēta uz to, lai pārbaudītu citus lopu turētājus, proti, tirgotājus, tirgus, lopu savākšanas centrus un lopkautuves (sk. 3. izcēlumu).

Mērķis tradicionālajām pārbaudēm uz vietas ir kontrolēt dzīvniekus, kas atrodas saimniecībā, pārbaudīt to identifikāciju un reģistra aizpildīšanas kārtību, kā arī pasu atbilstību noteikumiem. Šo pārbaužu mērķis ir arī pārbaudīt lopu pārvietošanu pēdējos 12 mēnešos. Šī sistēma ir labi piemērojama lopaudzētavām, bet “identifikācijas” pārbaudes lopkautuvēs, pie tirgotājiem vai lopu savākšanas centros ir grūti veikt parastajā kārtībā, ņemot vērā dzīvnieku lielo skaitu un daudzās pārvietošanas, ko reģistrējuši dažādie turētāji.

| 45. | Turklāt šī kontroles sistēma nav piemērota tam, lai ņemtu vērā informāciju pēc datu bāzes izveides un iespējas optimizēt pārbaudes uz vietas, izmantojot no datu bāzes iegūto noviržu sarakstus, piemēram, dubultu reģistrēšanu, paziņojumu kavējumus, krotāliju pārstiprināšanas gadījumus u. c. Visbeidzot – pārbaudēm uz vietas nav noteikts saturs. Itālijā pārbaudes uz vietas pārsniedz 20 % tāpēc, ka obligātās profilaktiskās sanitārās pārbaudes tiek sistemātiski veiktas kopā ar identifikācijas pārbaudēm. Šajās pārbaudēs sistemātiski netiek skatīti visi ar identifikāciju saistītie tehniskie un administratīvie aspekti. |
| --- | --- |

45.

Turklāt šī kontroles sistēma nav piemērota tam, lai ņemtu vērā informāciju pēc datu bāzes izveides un iespējas optimizēt pārbaudes uz vietas, izmantojot no datu bāzes iegūto noviržu sarakstus, piemēram, dubultu reģistrēšanu, paziņojumu kavējumus, krotāliju pārstiprināšanas gadījumus u. c. Visbeidzot – pārbaudēm uz vietas nav noteikts saturs. Itālijā pārbaudes uz vietas pārsniedz 20 % tāpēc, ka obligātās profilaktiskās sanitārās pārbaudes tiek sistemātiski veiktas kopā ar identifikācijas pārbaudēm. Šajās pārbaudēs sistemātiski netiek skatīti visi ar identifikāciju saistītie tehniskie un administratīvie aspekti.

| 46. | Kopienas tiesību akti sniedz iespēju pārbaudes uz vietas, ko veic saskaņā ar LIRS, veikt kopā ar citām pārbaudēm un cita starpā arī ar IAKS inspekcijām. No lopkopju viedokļa, šie divi noteikumu kopumi ir ļoti tuvi. Divu atsevišķu regulu pastāvēšana ar vairākām atšķirībām rada interpretācijas un loģistikas problēmas uz vietas (sk. 4. izcēlumu).

  Lauksaimnieki ne vienmēr atšķīra identifikācijas pārbaudes no “piemaksu” pārbaudēm. Piemēram, paziņošanas termiņu un krotāliju krājuma pārbaudes tika veiktas identifikācijas pārbaužu laikā, bet saistībā ar IAKS šie elementi netika pārbaudīti.Identifikācijas novirzes netika sistemātiski atspoguļotas ziņojumos, kas tika sagatavoti saistībā ar “piemaksu”revīzijām, lai gan tās tika atspoguļotas identifikācijas pārbaužu ziņojumos. |
| --- | --- |

46.

Kopienas tiesību akti sniedz iespēju pārbaudes uz vietas, ko veic saskaņā ar LIRS, veikt kopā ar citām pārbaudēm un cita starpā arī ar IAKS inspekcijām. No lopkopju viedokļa, šie divi noteikumu kopumi ir ļoti tuvi. Divu atsevišķu regulu pastāvēšana ar vairākām atšķirībām rada interpretācijas un loģistikas problēmas uz vietas (sk. 4. izcēlumu).

Lauksaimnieki ne vienmēr atšķīra identifikācijas pārbaudes no “piemaksu” pārbaudēm. Piemēram, paziņošanas termiņu un krotāliju krājuma pārbaudes tika veiktas identifikācijas pārbaužu laikā, bet saistībā ar IAKS šie elementi netika pārbaudīti.Identifikācijas novirzes netika sistemātiski atspoguļotas ziņojumos, kas tika sagatavoti saistībā ar “piemaksu”revīzijām, lai gan tās tika atspoguļotas identifikācijas pārbaužu ziņojumos.

REVĪZIJAS KONSTATĒJUMI PAR SISTĒMAS PĀRVALDĪBU KOPIENAS LĪMENĪ

Nav precīzu noteikumu par valstu datu bāzu pārvaldību

| 47. | Tā kā nepastāv noteikumi par to, kā pārvaldāmas datu bāzes, tās katrā dalībvalstī ir citādākas. Dalībvalstu datu bāzu izveides laikā netika paredzēta Komisijas pārraudzība. Katra dalībvalsts attīstīja savu datu bāzi un uzņēmās lielu daļu no koncepcijas un attīstības izmaksām (40) (Apvienotā Karaliste izveidoja divas neatkarīgas sistēmas, sk. 62. punktu). Datu bāzes netika izveidotas pēc kopējas Eiropas līmenī noteiktas operētājsistēmas, un netika saskaņotas datu apstrādes procedūras. |
| --- | --- |

47.

Tā kā nepastāv noteikumi par to, kā pārvaldāmas datu bāzes, tās katrā dalībvalstī ir citādākas. Dalībvalstu datu bāzu izveides laikā netika paredzēta Komisijas pārraudzība. Katra dalībvalsts attīstīja savu datu bāzi un uzņēmās lielu daļu no koncepcijas un attīstības izmaksām (40) (Apvienotā Karaliste izveidoja divas neatkarīgas sistēmas, sk. 62. punktu). Datu bāzes netika izveidotas pēc kopējas Eiropas līmenī noteiktas operētājsistēmas, un netika saskaņotas datu apstrādes procedūras.

| 48. | Precīzāk izsakoties, nepastāv pamatjēdzienu definīcijas, vienoti pārvaldības noteikumi, kvalitātes rādītāji un noteikts datu apmaiņas formāts. |
| --- | --- |

48.

Precīzāk izsakoties, nepastāv pamatjēdzienu definīcijas, vienoti pārvaldības noteikumi, kvalitātes rādītāji un noteikts datu apmaiņas formāts.

| 49. | Pamatjēdzieni ietver, piemēram, obligāto informāciju, kas liellopu turētājiem jāsniedz paziņojumos par pārvietošanu, kā arī liellopu turētāju pilnīgu definīciju. Dažos gadījumos turētāju starpnieki par dzīvniekiem neziņo, kā iznākumā revīzijā nevar izsekot dzīvnieku apritei. |
| --- | --- |

49.

Pamatjēdzieni ietver, piemēram, obligāto informāciju, kas liellopu turētājiem jāsniedz paziņojumos par pārvietošanu, kā arī liellopu turētāju pilnīgu definīciju. Dažos gadījumos turētāju starpnieki par dzīvniekiem neziņo, kā iznākumā revīzijā nevar izsekot dzīvnieku apritei.

| 50. | Tā kā nepastāv vienoti pārvaldības noteikumi, tad katrai datu bāzei piemēro atšķirīgus integrētos testus, un pārvietošanas novirzes vienādās situācijās ne vienmēr tiek apstrādātas vienādi. Tā iznākumā datu bāzēs ietvertās informācijas ticamība ir neviendabīga. Kā sekas ir tas, ka datu bāzes informācijai ir ļoti mainīga ticamība. 5. izcēlumā ir aprakstīts neviendabīgais stāvoklis dalībvalstīs 2002. gadā.

  Lai pārbaudītu datu bāzēs ietverto informāciju, dalībvalstis ir definējušas novirzes, kuras sistēmai jāuzrāda automātiski. Četrās apmeklētajās dalībvalstīs pārvietošanas novirzes tika iedalītas vairākos veidos: Itālijā – piecos, savukārt Vācijā – 55, Lielbritānijā – 8, bet Francijā – 35.Pārvietošanas noviržu piemēri ir šādi: izvešana no saimniecības, kurai neseko ievešanas reģistrācija pie cita turētāja (lauksaimnieka, tirgotāja, kautuves u. c.); reģistrētais izvešanas datums no saimniecības ir datēts pēc ievešanas datuma nākamajā saimniecībā; datumu novirzes starp izvešanu no vienas saimniecības un ievešanu citā saimniecībā; šis pēdējais piemērs var būt norādījums uz reģistrācijas neesamību starpposmā, tātad – revīzijā nevar pilnībā izsekot visai pārvietošanas gaitai.Administratīvie noteikumi par vienu un to pašu novirzes veidu dalībvalstīs bija ļoti atšķirīgi. Piemēram, ja viens turētājs kādu dzīvnieku deklarē kā “izvestu”, bet cits to nedeklarē kā “ievestu”, tad Vācijas sistēma automātiski uzrādīja novirzi, ja starpība bija divas dienas, Francijas sistēma – ka 30 dienas, bet Itālijas un Lielbritānijas sistēmas novirzes neuzrādīja. Tātad Itālijā un Lielbritānijā datu bāzēm nebija automātiskas sistēmas “pazaudēto” dzīvnieku izsekošanai.2002. gada 1. janvārī Itālijas datu bāzē bija reģistrēti 2 305 076“pazaudētie” dzīvnieki. Šos dzīvniekus viens turētājs bija deklarējis kā “dzīvi ievestus”, bet neviens cits turētājs nebija deklarējis kā ievestus. Šīs situācijas iemesli jāmeklē paziņojumu kļūdās vai neesamībā, kļūdainu datu ievadīšanā datu bāzēs vai dažādās datorkļūdās. Lielbritānijā šāds stāvoklis lika attiecīgajām iestādēm ieviest “long dead programme”, kas sniedza iespēju likvidēt novirzes, uzskatot šos dzīvniekus par mirušiem.Ja dzīvnieku vienlaicīgi reģistrēja divi turētāji, Vācijas un Lielbritānijas sistēmas uzrādīja datu pārsegšanās novirzi jau pirmajā dienā, Francijā – 15. dienā, bet Itālijā šādas novirzes neuzrādījās. |
| --- | --- |

50.

Tā kā nepastāv vienoti pārvaldības noteikumi, tad katrai datu bāzei piemēro atšķirīgus integrētos testus, un pārvietošanas novirzes vienādās situācijās ne vienmēr tiek apstrādātas vienādi. Tā iznākumā datu bāzēs ietvertās informācijas ticamība ir neviendabīga. Kā sekas ir tas, ka datu bāzes informācijai ir ļoti mainīga ticamība. 5. izcēlumā ir aprakstīts neviendabīgais stāvoklis dalībvalstīs 2002. gadā.

Lai pārbaudītu datu bāzēs ietverto informāciju, dalībvalstis ir definējušas novirzes, kuras sistēmai jāuzrāda automātiski. Četrās apmeklētajās dalībvalstīs pārvietošanas novirzes tika iedalītas vairākos veidos: Itālijā – piecos, savukārt Vācijā – 55, Lielbritānijā – 8, bet Francijā – 35.Pārvietošanas noviržu piemēri ir šādi: izvešana no saimniecības, kurai neseko ievešanas reģistrācija pie cita turētāja (lauksaimnieka, tirgotāja, kautuves u. c.); reģistrētais izvešanas datums no saimniecības ir datēts pēc ievešanas datuma nākamajā saimniecībā; datumu novirzes starp izvešanu no vienas saimniecības un ievešanu citā saimniecībā; šis pēdējais piemērs var būt norādījums uz reģistrācijas neesamību starpposmā, tātad – revīzijā nevar pilnībā izsekot visai pārvietošanas gaitai.Administratīvie noteikumi par vienu un to pašu novirzes veidu dalībvalstīs bija ļoti atšķirīgi. Piemēram, ja viens turētājs kādu dzīvnieku deklarē kā “izvestu”, bet cits to nedeklarē kā “ievestu”, tad Vācijas sistēma automātiski uzrādīja novirzi, ja starpība bija divas dienas, Francijas sistēma – ka 30 dienas, bet Itālijas un Lielbritānijas sistēmas novirzes neuzrādīja. Tātad Itālijā un Lielbritānijā datu bāzēm nebija automātiskas sistēmas “pazaudēto” dzīvnieku izsekošanai.2002. gada 1. janvārī Itālijas datu bāzē bija reģistrēti 2 305 076“pazaudētie” dzīvnieki. Šos dzīvniekus viens turētājs bija deklarējis kā “dzīvi ievestus”, bet neviens cits turētājs nebija deklarējis kā ievestus. Šīs situācijas iemesli jāmeklē paziņojumu kļūdās vai neesamībā, kļūdainu datu ievadīšanā datu bāzēs vai dažādās datorkļūdās. Lielbritānijā šāds stāvoklis lika attiecīgajām iestādēm ieviest “long dead programme”, kas sniedza iespēju likvidēt novirzes, uzskatot šos dzīvniekus par mirušiem.Ja dzīvnieku vienlaicīgi reģistrēja divi turētāji, Vācijas un Lielbritānijas sistēmas uzrādīja datu pārsegšanās novirzi jau pirmajā dienā, Francijā – 15. dienā, bet Itālijā šādas novirzes neuzrādījās.

| 51. | Dalībvalstis savām datu bāzēm bija noteikušas maz kvalitātes rādītāju. Netika noteikts attiecīgs noviržu slieksnis. Turklāt nebija izstrādātas pārvaldības shēmas vai tās bija tikai attīstības stadijā. |
| --- | --- |

51.

Dalībvalstis savām datu bāzēm bija noteikušas maz kvalitātes rādītāju. Netika noteikts attiecīgs noviržu slieksnis. Turklāt nebija izstrādātas pārvaldības shēmas vai tās bija tikai attīstības stadijā.

| 52. | Tā kā informācija starp dalībvalstu datu bāzēm netiek apmainīta saderīgā formātā, tad nav iespējams pilnībā izsekot liellopu pārvietošanai no vienas dalībvalsts uz citu. |
| --- | --- |

52.

Tā kā informācija starp dalībvalstu datu bāzēm netiek apmainīta saderīgā formātā, tad nav iespējams pilnībā izsekot liellopu pārvietošanai no vienas dalībvalsts uz citu.

| 53. | Paziņošanas termiņu ievērošana ir būtiska efektīvai liellopu atpazīšanai reālā laikā. Dalībvalstu pienākumos neietilpst šo datu analīze un to nosūtīšana Komisijai. Palātā iesniegtās informācijas analīze atklāja lielas atšķirības paziņošanas termiņos gan attiecībā uz pārvietošanas veidiem, gan iesaistītajām dalībvalstīm (sk. 4. grafiku). |
| --- | --- |

53.

Paziņošanas termiņu ievērošana ir būtiska efektīvai liellopu atpazīšanai reālā laikā. Dalībvalstu pienākumos neietilpst šo datu analīze un to nosūtīšana Komisijai. Palātā iesniegtās informācijas analīze atklāja lielas atšķirības paziņošanas termiņos gan attiecībā uz pārvietošanas veidiem, gan iesaistītajām dalībvalstīm (sk. 4. grafiku).

Image

| 54. | Datu bāzu veidošanas laikā Komisija nesniedza palīdzību un padomu dalībvalstīm, kuras to lūdza. Piemēram, Lielbritānija lūdza Komisijas palīdzību savas sistēmas izstrādes posmā, bet palīdzība tika atteikta. |
| --- | --- |

54.

Datu bāzu veidošanas laikā Komisija nesniedza palīdzību un padomu dalībvalstīm, kuras to lūdza. Piemēram, Lielbritānija lūdza Komisijas palīdzību savas sistēmas izstrādes posmā, bet palīdzība tika atteikta.

Nav kritēriju, saskaņā ar kuriem datu bāzes atzīt par pilnībā darbotiesspējīgām

| 55. | Ja dalībvalsts vēlas atcelt pases dzīvnieku pārvietošanai valsts teritorijā, tai ir jāsaņem pozitīvs Komisijas atzinums (41) par valsts datu bāzes pilnīgu darbotiesspēju (sk. 26. punktu). Vērtējot datu bāzes darbotiesspēju, Komisija balstās uz dalībvalsts aptaujas atbildēm un dalībvalsts divu dienu apmeklējumu. Apmeklējuma mērķis ir prezentēt datu bāzes funkcionēšanu. Pēc tam Komisija publicē lēmumu par valsts datu bāzes atzīšanu par pilnībā darbotiesspējīgu. 6. izcēlumā ir minēti daži nosacījumi, ko Komisija ietvērusi savos lēmumos par datu bāzu darbotiesspēju.

  Komisija bieži ir ieviesusi nosacījumus, kas dalībvalstij ir jāievēro, lai tās datu bāze būtu pilnīgi ticama. Luksemburgas datu bāzes atzīšanas laikā Komisija izgaismoja divas vājās vietas, proti, ka kompetentā iestāde nespēja ātri izlabot kļūdas vai izlaidumus un ka pārvietošanas, dzimšanas un miršanas paziņošanas termiņš pārsniedza septiņas dienas.Arī Dānijā Komisija vērsa uzmanību uz tādām pašām divām vājajām vietām. Turklāt netika nodrošināta pasu autentifikācija un netika ziņots par piemaksu statusu.Beļģijā datu bāzē netika reģistrēti visi pārvietošanas veidi, un kompetentā iestāde nespēja ātri izlabot kļūdas vai nepilnības.Nīderlandē kompetentā iestāde nespēja ātri izlabot kļūdas vai izlaidumus; pārvietošanas, dzimšanas un miršanas paziņošanas termiņš pārsniedza septiņas dienas; netika pareizi piemērota Regula (EK) Nr. 2630/97.Austrijā netika reģistrētas visas dzīvnieku pārvietošanas; kļūdas tika labotas ar nokavēšanos; netika ievēroti valsts tiesību akti attiecībā uz pārvietošanas paziņošanas termiņiem.Zviedrijā netika paziņota ne kaušana, ne pārvietošana uz dīrātavām. Kļūdas tika labotas ar nokavēšanos un netika ievēroti visi noteikumi par liellopu atkārtotu identifikāciju gadījumos, ja nozaudētas krotālijas. Netika ievēroti pārvietošanas paziņošanas termiņi.Ziemeļīrijā kompetentās iestādes tika aicinātas veikt nepieciešamos pasākumus, lai uzlabotu datu reģistrācijas ticamību, lai uzlabotu procedūras, kas saistītas ar krotāliju maiņu, jo īpaši izplatīšanas un izsekojamības termiņus. Iestādēm bija jāuzlabo arī pasu autentifikācija un atzīšana par spēkā esošām.Francijā kompetentās iestādes tika aicinātas samazināt pārvietošanas, dzimšanas un miršanas paziņošanas termiņu līdz septiņām dienām un ātrāk labot kļūdas vai izlaidumus, kas atklāti pārbaudēs uz vietas. |
| --- | --- |

55.

Ja dalībvalsts vēlas atcelt pases dzīvnieku pārvietošanai valsts teritorijā, tai ir jāsaņem pozitīvs Komisijas atzinums (41) par valsts datu bāzes pilnīgu darbotiesspēju (sk. 26. punktu). Vērtējot datu bāzes darbotiesspēju, Komisija balstās uz dalībvalsts aptaujas atbildēm un dalībvalsts divu dienu apmeklējumu. Apmeklējuma mērķis ir prezentēt datu bāzes funkcionēšanu. Pēc tam Komisija publicē lēmumu par valsts datu bāzes atzīšanu par pilnībā darbotiesspējīgu. 6. izcēlumā ir minēti daži nosacījumi, ko Komisija ietvērusi savos lēmumos par datu bāzu darbotiesspēju.

Komisija bieži ir ieviesusi nosacījumus, kas dalībvalstij ir jāievēro, lai tās datu bāze būtu pilnīgi ticama. Luksemburgas datu bāzes atzīšanas laikā Komisija izgaismoja divas vājās vietas, proti, ka kompetentā iestāde nespēja ātri izlabot kļūdas vai izlaidumus un ka pārvietošanas, dzimšanas un miršanas paziņošanas termiņš pārsniedza septiņas dienas.Arī Dānijā Komisija vērsa uzmanību uz tādām pašām divām vājajām vietām. Turklāt netika nodrošināta pasu autentifikācija un netika ziņots par piemaksu statusu.Beļģijā datu bāzē netika reģistrēti visi pārvietošanas veidi, un kompetentā iestāde nespēja ātri izlabot kļūdas vai nepilnības.Nīderlandē kompetentā iestāde nespēja ātri izlabot kļūdas vai izlaidumus; pārvietošanas, dzimšanas un miršanas paziņošanas termiņš pārsniedza septiņas dienas; netika pareizi piemērota Regula (EK) Nr. 2630/97.Austrijā netika reģistrētas visas dzīvnieku pārvietošanas; kļūdas tika labotas ar nokavēšanos; netika ievēroti valsts tiesību akti attiecībā uz pārvietošanas paziņošanas termiņiem.Zviedrijā netika paziņota ne kaušana, ne pārvietošana uz dīrātavām. Kļūdas tika labotas ar nokavēšanos un netika ievēroti visi noteikumi par liellopu atkārtotu identifikāciju gadījumos, ja nozaudētas krotālijas. Netika ievēroti pārvietošanas paziņošanas termiņi.Ziemeļīrijā kompetentās iestādes tika aicinātas veikt nepieciešamos pasākumus, lai uzlabotu datu reģistrācijas ticamību, lai uzlabotu procedūras, kas saistītas ar krotāliju maiņu, jo īpaši izplatīšanas un izsekojamības termiņus. Iestādēm bija jāuzlabo arī pasu autentifikācija un atzīšana par spēkā esošām.Francijā kompetentās iestādes tika aicinātas samazināt pārvietošanas, dzimšanas un miršanas paziņošanas termiņu līdz septiņām dienām un ātrāk labot kļūdas vai izlaidumus, kas atklāti pārbaudēs uz vietas.

| 56. | Nosacījumi, kas bija iekļauti Komisijas lēmumos par datu bāzu pilnīgu darbotiesspēju, kā arī Pārtikas un veterinārā dienesta un Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta konstatējumi par liellopu identifikāciju un reģistrāciju negarantēja to, ka ieviestā sistēma ļautu pārbaudīt, vai tiek ievērotas tiesību aktu prasības attiecībā uz paziņošanas termiņiem, paziņošanas neveikšanu vai sankcijām. |
| --- | --- |

56.

Nosacījumi, kas bija iekļauti Komisijas lēmumos par datu bāzu pilnīgu darbotiesspēju, kā arī Pārtikas un veterinārā dienesta un Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta konstatējumi par liellopu identifikāciju un reģistrāciju negarantēja to, ka ieviestā sistēma ļautu pārbaudīt, vai tiek ievērotas tiesību aktu prasības attiecībā uz paziņošanas termiņiem, paziņošanas neveikšanu vai sankcijām.

| 57. | Lēmumam par datu bāzes pilnīgu darbotiesspēju bija tikai viens mērķis – apstiprināt, ka bāze ir darba gatavībā tehniskā ziņā. Komisija uzskata, ka šī atzīšana aprobežojas tikai ar dalībvalsts izveidotās sistēmas koncepcijas atzīšanu. Vērtējot datu bāzu darbotiesspēju, Komisija nav piemērojusi precīzus pārvaldības noteikumus vai iepriekš definētus kvalitātes rādītājus. Tātad datu bāzes praktiskā funkcionēšana un ticamība ir atkarīga no tās īpašniekiem, kuriem bāze ir operatīvi jāpapildina ar pilnīgiem datiem. |
| --- | --- |

57.

Lēmumam par datu bāzes pilnīgu darbotiesspēju bija tikai viens mērķis – apstiprināt, ka bāze ir darba gatavībā tehniskā ziņā. Komisija uzskata, ka šī atzīšana aprobežojas tikai ar dalībvalsts izveidotās sistēmas koncepcijas atzīšanu. Vērtējot datu bāzu darbotiesspēju, Komisija nav piemērojusi precīzus pārvaldības noteikumus vai iepriekš definētus kvalitātes rādītājus. Tātad datu bāzes praktiskā funkcionēšana un ticamība ir atkarīga no tās īpašniekiem, kuriem bāze ir operatīvi jāpapildina ar pilnīgiem datiem.

| 58. | Visi lēmumi par datu bāzu pilnīgu darbotiesspēju satur noteikumus ar atliktu iedarbību, kas saistīti ar attiecīgo dalībvalstu oficiālu apņemšanos pirms galīgās atzīšanas datu bāzes uzlabot. Kopš 2001. gada Komisija ir apņēmusies sistemātiski uzraudzīt, vai ieteikumi tiešām ir īstenoti. |
| --- | --- |

58.

Visi lēmumi par datu bāzu pilnīgu darbotiesspēju satur noteikumus ar atliktu iedarbību, kas saistīti ar attiecīgo dalībvalstu oficiālu apņemšanos pirms galīgās atzīšanas datu bāzes uzlabot. Kopš 2001. gada Komisija ir apņēmusies sistemātiski uzraudzīt, vai ieteikumi tiešām ir īstenoti.

| 59. | Kopš 2001. gada Pārtikas un veterinārais dienests ir veicis vairākus revīzijas apmeklējumus, lai pārbaudītu dzīvnieku izsekojamību, un revīziju konstatējumi tiek ņemti vērā datu bāzu koncepcijas un funkcionēšanas novērtēšanā. Lai gan tika izmantota šī metode, tā netika piemērota laikā, kad datu bāzu darbotiesspēja tika vērtēta pirmo reizi. Šīs padziļinātās pārbaudes tagad kalpo par pamatu datu bāzu darbotiesspējas vērtēšanai. Tādēļ Komisija tagad piešķir lielāku nozīmi datu bāzu atzīšanas procedūrai un lomai, ko tā varētu uzņemties šajā sakarā. |
| --- | --- |

59.

Kopš 2001. gada Pārtikas un veterinārais dienests ir veicis vairākus revīzijas apmeklējumus, lai pārbaudītu dzīvnieku izsekojamību, un revīziju konstatējumi tiek ņemti vērā datu bāzu koncepcijas un funkcionēšanas novērtēšanā. Lai gan tika izmantota šī metode, tā netika piemērota laikā, kad datu bāzu darbotiesspēja tika vērtēta pirmo reizi. Šīs padziļinātās pārbaudes tagad kalpo par pamatu datu bāzu darbotiesspējas vērtēšanai. Tādēļ Komisija tagad piešķir lielāku nozīmi datu bāzu atzīšanas procedūrai un lomai, ko tā varētu uzņemties šajā sakarā.

| 60. | 2004. gada sākumā Komisija bija apstiprinājusi deviņu dalībvalstu un Ziemeļīrijas datu bāzes. Apstiprināšana notika 5. tabulā norādītajos datumos.
  5. tabula
  Datumi, kuros pieņemti Komisijas lēmumi, ar ko datu bāzes atzītas par pilnībā funkcionējošām









  Dalībvalsts (vai reģions) | Lēmums | Lēmuma datums | Faktiskais atzīšanas datums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Somija | 1999/317/EK | 1999. g. 28. aprīlis | 1999. g. 1. maijs |
| Luksemburga | 1999/375/EK | 1999. g. 19. maijs | 1999. g. 1. augusts |
| Dānija | 1999/376/EK | 1999. g. 19. maijs | 1999. g. 1. oktobris |
| Beļģija | 1999/377/EK | 1999. g. 19. maijs | 1999. g. 1. jūlijs |
| Nīderlande | 1999/546/EK | 1999. g. 13. jūliijs | 1999. g. 1. oktobris |
| Austrija | 1999/571/EK | 1999. g. 28. jūlijs | 1999. g. 1. oktobris |
| Zviedrija | 1999/693/EK | 1999. g. 5. oktobris | 1999. g. 1.novembris |
| Apvienotā Karaliste
  (Ziemeļīrija) | 1999/696/EK | 1999. g. 11. oktobris | 1999. g. 1.novembris |
| Francija | 2001/399/EK | 2001. g. 7. maijs | 2001. g. 2. septembris |
| Vācija | 2002/67/EK | 2002. g. 28. janvāris | nav precizēts |

60.

2004. gada sākumā Komisija bija apstiprinājusi deviņu dalībvalstu un Ziemeļīrijas datu bāzes. Apstiprināšana notika 5. tabulā norādītajos datumos.

5. tabula

Datumi, kuros pieņemti Komisijas lēmumi, ar ko datu bāzes atzītas par pilnībā funkcionējošām

Dalībvalsts (vai reģions)

Lēmums

Lēmuma datums

Faktiskais atzīšanas datums

Somija

1999/317/EK

1999. g. 28. aprīlis

1999. g. 1. maijs

Luksemburga

1999/375/EK

1999. g. 19. maijs

1999. g. 1. augusts

Dānija

1999/376/EK

1999. g. 19. maijs

1999. g. 1. oktobris

Beļģija

1999/377/EK

1999. g. 19. maijs

1999. g. 1. jūlijs

Nīderlande

1999/546/EK

1999. g. 13. jūliijs

1999. g. 1. oktobris

Austrija

1999/571/EK

1999. g. 28. jūlijs

1999. g. 1. oktobris

Zviedrija

1999/693/EK

1999. g. 5. oktobris

1999. g. 1.novembris

Apvienotā Karaliste

(Ziemeļīrija)

1999/696/EK

1999. g. 11. oktobris

1999. g. 1.novembris

Francija

2001/399/EK

2001. g. 7. maijs

2001. g. 2. septembris

Vācija

2002/67/EK

2002. g. 28. janvāris

nav precizēts

| 61. | 2004. gada sākumā Komisija vēl nebija atzinusi sešu dalībvalstu datu bāzes. Šīs sešas valstis bija: Grieķija, Spānija, Īrija, Itālija, Portugāle, Apvienotā Karaliste (Lielbritānija). Stāvoklis sīkāk ir aprakstīts 7. izcēlumā.

  Pēc 2000. gada 19. oktobra apmeklējuma Portugālē Komisijas dienesti apturēja lēmuma projektu par Portugāles datu bāzes atzīšanu sakarā ar ĢD SANCO inspektoru konstatētajiem trūkumiem.Spānijas kompetentās iestādes atbildes uz Komisijas aptauju iesniedza 2001. gada 24. jūlijā. Tās apstiprināja savu gatavību Komisijas apmeklējumam, lai oficiāli atzītu datu bāzi, bet tās izteica vēlmi, lai apstiprināšanas datums būtu datums, kurā Komisijai tika iesniegtas atbildes uz aptauju. Sākot no 2002. gada, pārbaudes uz vietas ir samazinātas līdz 5 %.Lielbritāniju Komisija apmeklēja 2001. gada 20. un 21. novembrī. Tika sagatavots lēmuma projekts, kurā 2002. gada 1. aprīlis tika ierosināts kā diena, kurā lēmums varētu stāties spēkā, taču arī šajā gadījumā Komisijas dienesti apturēja lēmumu sakarā ar vienā no inspekcijām konstatētajiem trūkumiem.2002. gada 23. janvāra vēstulē Īrijas kompetentās iestādes vienkārši informēja Komisiju par faktu, ka viņu datu bāze ir pilnīgā darba kārtībā un sakarā ar to viņi samazina pārbaudes uz vietas no 10 uz 5 %.Kas attiecas uz Itāliju, Komisija saņēma atbildes uz standarta aptauju 2002. gada 28. februārī. Itālijas kompetentās iestādes apstiprināja gatavību Komisijas apmeklējumam, lai oficiāli apstiprinātu datu bāzi.Ar 2001. gada 24. jūlija vēstuli Grieķijas kompetentās iestādes paziņoja Komisijai par plāniem izveidot datu bāzi, kurai vajadzēja sākt darboties 2002. gada 2. jūnijā. |
| --- | --- |

61.

2004. gada sākumā Komisija vēl nebija atzinusi sešu dalībvalstu datu bāzes. Šīs sešas valstis bija: Grieķija, Spānija, Īrija, Itālija, Portugāle, Apvienotā Karaliste (Lielbritānija). Stāvoklis sīkāk ir aprakstīts 7. izcēlumā.

Pēc 2000. gada 19. oktobra apmeklējuma Portugālē Komisijas dienesti apturēja lēmuma projektu par Portugāles datu bāzes atzīšanu sakarā ar ĢD SANCO inspektoru konstatētajiem trūkumiem.Spānijas kompetentās iestādes atbildes uz Komisijas aptauju iesniedza 2001. gada 24. jūlijā. Tās apstiprināja savu gatavību Komisijas apmeklējumam, lai oficiāli atzītu datu bāzi, bet tās izteica vēlmi, lai apstiprināšanas datums būtu datums, kurā Komisijai tika iesniegtas atbildes uz aptauju. Sākot no 2002. gada, pārbaudes uz vietas ir samazinātas līdz 5 %.Lielbritāniju Komisija apmeklēja 2001. gada 20. un 21. novembrī. Tika sagatavots lēmuma projekts, kurā 2002. gada 1. aprīlis tika ierosināts kā diena, kurā lēmums varētu stāties spēkā, taču arī šajā gadījumā Komisijas dienesti apturēja lēmumu sakarā ar vienā no inspekcijām konstatētajiem trūkumiem.2002. gada 23. janvāra vēstulē Īrijas kompetentās iestādes vienkārši informēja Komisiju par faktu, ka viņu datu bāze ir pilnīgā darba kārtībā un sakarā ar to viņi samazina pārbaudes uz vietas no 10 uz 5 %.Kas attiecas uz Itāliju, Komisija saņēma atbildes uz standarta aptauju 2002. gada 28. februārī. Itālijas kompetentās iestādes apstiprināja gatavību Komisijas apmeklējumam, lai oficiāli apstiprinātu datu bāzi.Ar 2001. gada 24. jūlija vēstuli Grieķijas kompetentās iestādes paziņoja Komisijai par plāniem izveidot datu bāzi, kurai vajadzēja sākt darboties 2002. gada 2. jūnijā.

| 62. | Dažām dalībvalstīm (Portugālei un Apvienotajai Karalistei) Komisijas dienesti lēmuma projektu par atzīšanu aizturēja. Šādi kavējumi lemšanas procesā attiecīgajām dalībvalstīm sagādā zaudējumus. Turklāt sakarā ar Komisijas oficiāla lēmuma nesniegšanu divas dalībvalstis (Spānija un Īrija) pašas atzina savas bāzes par derīgām, samazinot pārbaudes no 10 uz 5 %. |
| --- | --- |

62.

Dažām dalībvalstīm (Portugālei un Apvienotajai Karalistei) Komisijas dienesti lēmuma projektu par atzīšanu aizturēja. Šādi kavējumi lemšanas procesā attiecīgajām dalībvalstīm sagādā zaudējumus. Turklāt sakarā ar Komisijas oficiāla lēmuma nesniegšanu divas dalībvalstis (Spānija un Īrija) pašas atzina savas bāzes par derīgām, samazinot pārbaudes no 10 uz 5 %.

| 63. | Apvienotā Karaliste izveidoja divas atsevišķas datu bāzes; vienu – Lielbritānijā, otru – Ziemeļīrijā (42). Abas datu bāzes nav saderīgas, ko apliecina nespēja šajās datu bāzēs veikt sasaistu pārbaudes attiecībā uz liellopu pārvietošanu. Šīs sasaistu pārbaudes pēc Komisijas lūguma bija uzdots veikt kompetentajām iestādēm. Pieejamie dati nesniedz iespēju revīzijā izsekot dzīvnieku tirdzniecībai starp Ziemeļīriju un Lielbritāniju. Turklāt veterināri izmantoja citu datu bāzi, kas neatbilda likumdošanas prasībām (43). |
| --- | --- |

63.

Apvienotā Karaliste izveidoja divas atsevišķas datu bāzes; vienu – Lielbritānijā, otru – Ziemeļīrijā (42). Abas datu bāzes nav saderīgas, ko apliecina nespēja šajās datu bāzēs veikt sasaistu pārbaudes attiecībā uz liellopu pārvietošanu. Šīs sasaistu pārbaudes pēc Komisijas lūguma bija uzdots veikt kompetentajām iestādēm. Pieejamie dati nesniedz iespēju revīzijā izsekot dzīvnieku tirdzniecībai starp Ziemeļīriju un Lielbritāniju. Turklāt veterināri izmantoja citu datu bāzi, kas neatbilda likumdošanas prasībām (43).

| 64. | Ziemeļīrijas datu bāzi Komisija atzina par darba kārtībā esošu 1999. gada 1. novembrī. Divu atsevišķu datu bāzu izveidošana Apvienotajā Karalistē un Komisijas apstiprinājuma piešķiršana tikai vienai no tām neatbilst Kopienas tiesību aktiem. Šo abu datu bāzu nesaderība nozīmē, ka tās praksē nevar apstrādāt kopā. |
| --- | --- |

64.

Ziemeļīrijas datu bāzi Komisija atzina par darba kārtībā esošu 1999. gada 1. novembrī. Divu atsevišķu datu bāzu izveidošana Apvienotajā Karalistē un Komisijas apstiprinājuma piešķiršana tikai vienai no tām neatbilst Kopienas tiesību aktiem. Šo abu datu bāzu nesaderība nozīmē, ka tās praksē nevar apstrādāt kopā.

Pārraudzība no Komisijas puses

| 65. | Līdz 1999. gadam liellopu identifikācija un reģistrācija ietilpa Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta kompetencē. Pēc tam atbildību pārņēma Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāts (44). Tomēr Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts IAKS joprojām kontrolē un izmaksā piemaksas par mājlopiem. Sākot no 1999. gada, piemaksas par mājlopiem izmaksā tikai tad, ja mājlopi ir pareizi identificēti un reģistrēti Kopienas sistēmā (45). Tādēļ abiem minētajiem ģenerāldirektorātiem ir jānodrošina LIRS pārraudzība. Tiesību akti attiecībā uz IAKS, kā arī attiecībā uz LIRS sniedz dalībvalstīm iespēju pārbaudes samazināt no 10 uz 5 % ar noteikumu, ka valsts datu bāze ir pilnībā darbotiesspējīga un ka vairāk nekā gadu, piemērojot IAKS, ir bijis iespējams veikt efektīvas sasaistu pārbaudes (46). |
| --- | --- |

65.

Līdz 1999. gadam liellopu identifikācija un reģistrācija ietilpa Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta kompetencē. Pēc tam atbildību pārņēma Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāts (44). Tomēr Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts IAKS joprojām kontrolē un izmaksā piemaksas par mājlopiem. Sākot no 1999. gada, piemaksas par mājlopiem izmaksā tikai tad, ja mājlopi ir pareizi identificēti un reģistrēti Kopienas sistēmā (45). Tādēļ abiem minētajiem ģenerāldirektorātiem ir jānodrošina LIRS pārraudzība. Tiesību akti attiecībā uz IAKS, kā arī attiecībā uz LIRS sniedz dalībvalstīm iespēju pārbaudes samazināt no 10 uz 5 % ar noteikumu, ka valsts datu bāze ir pilnībā darbotiesspējīga un ka vairāk nekā gadu, piemērojot IAKS, ir bijis iespējams veikt efektīvas sasaistu pārbaudes (46).

| 66. | Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāts atbild par procedūru, saskaņā ar kuru tiek atzīta valstu datu bāzu darbotiesspēja (sk. 55. līdz 62. punktu), kā arī par tās statistikas uzraudzību, ko dalībvalstis sagatavo attiecībā uz identifikācijas un reģistrācijas pārbaudēm uz vietas (sk. 46. punktu). |
| --- | --- |

66.

Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāts atbild par procedūru, saskaņā ar kuru tiek atzīta valstu datu bāzu darbotiesspēja (sk. 55. līdz 62. punktu), kā arī par tās statistikas uzraudzību, ko dalībvalstis sagatavo attiecībā uz identifikācijas un reģistrācijas pārbaudēm uz vietas (sk. 46. punktu).

| 67. | Pārtikas un veterinārais dienests (PVD), kas ir Veselības un patērētāju aizsardzības ĢD dienests, nodrošina LIRS ikdienas uzraudzību. 2002. gada sākumā Pārtikas un veterinārais dienests veica virkni revīzijas apmeklējumu dalībvalstīs, lai novērtētu liellopu gaļas un liellopu gaļas produktu izsekojamības pārbaudes. Šo revīziju laikā tika analizēta visa ķēde, sākot no audzēšanas līdz pārdošanai. Ziņojumiem, kuros iekļauj apsvērumus un ieteikumus, piemēro pretrunu procedūru starp PVD un dalībvalstīm, un galīgo ziņojumu publicē Komisijas mājas lapā. Lai veiktu šo darbu, Pārtikas un veterinārais dienests reizi gadā apmeklē visas 15 dalībvalstis. |
| --- | --- |

67.

Pārtikas un veterinārais dienests (PVD), kas ir Veselības un patērētāju aizsardzības ĢD dienests, nodrošina LIRS ikdienas uzraudzību. 2002. gada sākumā Pārtikas un veterinārais dienests veica virkni revīzijas apmeklējumu dalībvalstīs, lai novērtētu liellopu gaļas un liellopu gaļas produktu izsekojamības pārbaudes. Šo revīziju laikā tika analizēta visa ķēde, sākot no audzēšanas līdz pārdošanai. Ziņojumiem, kuros iekļauj apsvērumus un ieteikumus, piemēro pretrunu procedūru starp PVD un dalībvalstīm, un galīgo ziņojumu publicē Komisijas mājas lapā. Lai veiktu šo darbu, Pārtikas un veterinārais dienests reizi gadā apmeklē visas 15 dalībvalstis.

| 68. | Lauksaimniecības ĢD ir iesaistīts grāmatojumu noskaidrošanas procedūrā. Uz šā pamata tā uzdevums ir, pirmkārt, vērtēt, cik uzticama ir bāzēs iekļautā informācija par liellopiem, un, otrkārt, procedūras informācijas apmaiņai starp valstu revīzijas dienestiem pēc tam, kad saskaņā ar LIRS ir veiktas pārbaudes uz vietas. Konstatējumi, ko Lauksaimniecības ĢD izdara “grāmatojumu noskaidrošanas” apmeklējumu laikā, var atklāt dažādas problēmas: piemaksu pieprasījumos iekļautu datu nesakritību ar LIRS datu bāzē iekļautiem datiem, nokavētu pārvietošanas paziņošanu, saimniecību reģistru neapmierinošu aizpildīšanu un nepilnības pasu izdošanas sistēmā. Var tikt atklāta nolaidība identifikācijas pārbaužu organizēšanā, piemēram, tiek pārbaudīti tikai tie turētāji, kas ir iesnieguši piemaksu pieprasījumus, vai arī pārbaužu rezultāti netiek paziņoti pārējiem dienestiem, kas atbild par piemaksu pārvaldību un identifikāciju. |
| --- | --- |

68.

Lauksaimniecības ĢD ir iesaistīts grāmatojumu noskaidrošanas procedūrā. Uz šā pamata tā uzdevums ir, pirmkārt, vērtēt, cik uzticama ir bāzēs iekļautā informācija par liellopiem, un, otrkārt, procedūras informācijas apmaiņai starp valstu revīzijas dienestiem pēc tam, kad saskaņā ar LIRS ir veiktas pārbaudes uz vietas. Konstatējumi, ko Lauksaimniecības ĢD izdara “grāmatojumu noskaidrošanas” apmeklējumu laikā, var atklāt dažādas problēmas: piemaksu pieprasījumos iekļautu datu nesakritību ar LIRS datu bāzē iekļautiem datiem, nokavētu pārvietošanas paziņošanu, saimniecību reģistru neapmierinošu aizpildīšanu un nepilnības pasu izdošanas sistēmā. Var tikt atklāta nolaidība identifikācijas pārbaužu organizēšanā, piemēram, tiek pārbaudīti tikai tie turētāji, kas ir iesnieguši piemaksu pieprasījumus, vai arī pārbaužu rezultāti netiek paziņoti pārējiem dienestiem, kas atbild par piemaksu pārvaldību un identifikāciju.

| 69. | Laika gaitā dažādu Komisijas atbildīgo dienestu darba koordinācija dalībvalstīs ir uzlabojusies. Tomēr sakarā ar to, ka trūkst kvantitatīvo kvalitātes rādītāju, kurus lietotu visas iesaistītās puses, dienestiem nav instrumenta, saskaņā ar kuru vērtēt, vai valstu datu bāzes ir pieņemamas vai ne. |
| --- | --- |

69.

Laika gaitā dažādu Komisijas atbildīgo dienestu darba koordinācija dalībvalstīs ir uzlabojusies. Tomēr sakarā ar to, ka trūkst kvantitatīvo kvalitātes rādītāju, kurus lietotu visas iesaistītās puses, dienestiem nav instrumenta, saskaņā ar kuru vērtēt, vai valstu datu bāzes ir pieņemamas vai ne.

| 70. | Papildus vājajām vietām, kas ir aprakstītas 44. līdz 92. punktā, statistika, ko dalībvalstis sagatavo par LIRS pārbaudēm uz vietas, netiek ne analizēta, ne arī izmantota kā Komisijas vadības instruments (sk. 6. tabulu).
  6. tabula
  2000. finanšu gadā liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas ietvaros uz vietas veikto pārbaužu rezultāti






















  Apraksts | B | DK | D | EL | E | F | IRL | I | L | NL | A | P | FIN | S | Apvienotā Karaliste |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB | Ziemeļīrija |
| Kopējais reģistrēto saimniecību skaits | 50 666 | 35 667 | 249 966 | | 211 490 | 334 008 | 138 263 | 234 257 | 1 882 | — | 105 943 | 93 684 | 31 540 | 35 671 | 108 658 | 31 533 |
| Kopējais pārbaudīto saimniecību skaits | 9 595 | 2 097 | 19 181 | | 18 960 | 22 854 | 26 997 | 61 465 | 276 | 3 068 | 12 647 | 7 649 | 1 594 | 3 409 | 7 500 | 1 138 |
| % | 19 % | 6 % | 8 % | | 9 % | 7 % | 20 % | 26 % | 15 % | — | 12 % | 8 % | 5 % | 10 % | 7 % | 4 % |
| Kopējais perioda sākumā reģistrēto liellopu skaits | 3 010 799 | 1 977 581 | 11 139 070 | | 6 833 668 | 21 000 000 | 7 569 735 | — | 201 859 | — | 2 154 667 | 1 202 200 | 1 065 932 | 1 732 839 | 6 896 759 | 1 664 169 |
| Pārbaudīto liellopu kopējais skaits | 757 990 | 179 238 | 1 178 221 | | 783 925 | 1 587 594 | 996 917 | 1 928 147 | 46 402 | 337 480 | 480 377 | 110 699 | 80 897 | 233 251 | 608 202 | 29 083 |
| % | 25 % | 9 % | 11 % | | 11 % | 8 % | 13 % | — | 23 % | — | 22 % | 9 % | 8 % | 13 % | 9 % | 2 % |
| To gadījumu skaits, kuros tika atklāta noteikumu neievērošana | 530 | 9 583 | 10 800 | | 28 088 | 292 370 | 2 183 | 8 737 | 130 | — | — | 16 229 | 2 121 | 14 124 | 51 314 | 3 390 |
| Piemērotas sankcijas | 220 | 37 | — | | 331 | 393 | — | 873 | 10 | — | | 677 | 9 | 90 | 34 683 | — |
| % | 42 % | 0 % | — | | 1 % | 0 % | | 10 % | 8 % | — | | 4 % | 0 % | 1 % | 68 % | — |
| Iznīcināto dzīvnieku skaits | 7 | — | — | | — | 93 | — | — | 4 | — | — | 59 | — | — | 48 | — |
| % (salīdzinājumā ar pārbaudītajiem dzīvniekiem) | 0,001 % | — | — | | — | 0,006 % | — | — | 0,009 % | — | — | 0,053 % | — | — | 0,008 % | — |
| NB 1: Analizētais periods dalībvalstīs ir atšķirīgs.

  NB 2: Datus par “piemērotajām sankcijām” starp dalībvalstīm nevar salīdzināt, jo sniegtā informācija nav vienveidīga; dažas dalībvalstis informē par piemēroto sankciju skaitu (B, I), citas par saimniecību un dzīvnieku skaitu, attiecībā uz ko ir piemērotas sankcijas (F, L, P, FIN, UK-GB), vai tikai par saimniecībām, kurām piemērotas sankcijas (DK), vai ar liellopiem saistīto sankciju skaitu (S), viena no dalībvalstīm sniedz tiesā risināto gadījumu skaitu (E).

  NB 3: Grieķija vēl nav ieviesusi integrēto administrācijas un kontroles sistēmu. Šajā sakarā statistikas dati nav pieejami.

  Avots: Gada ziņojumi, ko paredz Komisijas Regula (EK) Nr. 2630/97. |

70.

Papildus vājajām vietām, kas ir aprakstītas 44. līdz 92. punktā, statistika, ko dalībvalstis sagatavo par LIRS pārbaudēm uz vietas, netiek ne analizēta, ne arī izmantota kā Komisijas vadības instruments (sk. 6. tabulu).

6. tabula

2000. finanšu gadā liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas ietvaros uz vietas veikto pārbaužu rezultāti

Apraksts

B

DK

D

EL

E

F

IRL

I

L

NL

A

P

FIN

S

Apvienotā Karaliste

GB

Ziemeļīrija

Kopējais reģistrēto saimniecību skaits

50 666

35 667

249 966

211 490

334 008

138 263

234 257

1 882

—

105 943

93 684

31 540

35 671

108 658

31 533

Kopējais pārbaudīto saimniecību skaits

9 595

2 097

19 181

18 960

22 854

26 997

61 465

276

3 068

12 647

7 649

1 594

3 409

7 500

1 138

%

19 %

6 %

8 %

9 %

7 %

20 %

26 %

15 %

—

12 %

8 %

5 %

10 %

7 %

4 %

Kopējais perioda sākumā reģistrēto liellopu skaits

3 010 799

1 977 581

11 139 070

6 833 668

21 000 000

7 569 735

—

201 859

—

2 154 667

1 202 200

1 065 932

1 732 839

6 896 759

1 664 169

Pārbaudīto liellopu kopējais skaits

757 990

179 238

1 178 221

783 925

1 587 594

996 917

1 928 147

46 402

337 480

480 377

110 699

80 897

233 251

608 202

29 083

%

25 %

9 %

11 %

11 %

8 %

13 %

—

23 %

—

22 %

9 %

8 %

13 %

9 %

2 %

To gadījumu skaits, kuros tika atklāta noteikumu neievērošana

530

9 583

10 800

28 088

292 370

2 183

8 737

130

—

—

16 229

2 121

14 124

51 314

3 390

Piemērotas sankcijas

220

37

—

331

393

—

873

10

—

677

9

90

34 683

—

%

42 %

0 %

—

1 %

0 %

10 %

8 %

—

4 %

0 %

1 %

68 %

—

Iznīcināto dzīvnieku skaits

7

—

—

—

93

—

—

4

—

—

59

—

—

48

—

% (salīdzinājumā ar pārbaudītajiem dzīvniekiem)

0,001 %

—

—

—

0,006 %

—

—

0,009 %

—

—

0,053 %

—

—

0,008 %

—

NB 1: Analizētais periods dalībvalstīs ir atšķirīgs.

NB 2: Datus par “piemērotajām sankcijām” starp dalībvalstīm nevar salīdzināt, jo sniegtā informācija nav vienveidīga; dažas dalībvalstis informē par piemēroto sankciju skaitu (B, I), citas par saimniecību un dzīvnieku skaitu, attiecībā uz ko ir piemērotas sankcijas (F, L, P, FIN, UK-GB), vai tikai par saimniecībām, kurām piemērotas sankcijas (DK), vai ar liellopiem saistīto sankciju skaitu (S), viena no dalībvalstīm sniedz tiesā risināto gadījumu skaitu (E).

NB 3: Grieķija vēl nav ieviesusi integrēto administrācijas un kontroles sistēmu. Šajā sakarā statistikas dati nav pieejami.

Avots: Gada ziņojumi, ko paredz Komisijas Regula (EK) Nr. 2630/97.

| 71. | Sankcijas ir paredzētas divās regulās, kas reglamentē LIRS. Šajās regulās, kā arī citos veterināros noteikumos nav paredzētas finansiālas sankcijas gadījumos, kad netiek ievēroti spēkā esošie noteikumi. Turpretī IAKS izveides tiesību akti piedāvā finansiālas sankcijas, ja netiek ievēroti noteikumi. Tādējādi Lauksaimniecības ĢD darba rezultātā var piemērot finansiālas korekcijas (47) gadījumos, ja revīziju laikā tiek atklāti nopietni trūkumi tieši saistībā ar identifikāciju. Sankciju kārtība ir atšķirīga, un šīs abas sistēmas nav savstarpēji saistītas. |
| --- | --- |

71.

Sankcijas ir paredzētas divās regulās, kas reglamentē LIRS. Šajās regulās, kā arī citos veterināros noteikumos nav paredzētas finansiālas sankcijas gadījumos, kad netiek ievēroti spēkā esošie noteikumi. Turpretī IAKS izveides tiesību akti piedāvā finansiālas sankcijas, ja netiek ievēroti noteikumi. Tādējādi Lauksaimniecības ĢD darba rezultātā var piemērot finansiālas korekcijas (47) gadījumos, ja revīziju laikā tiek atklāti nopietni trūkumi tieši saistībā ar identifikāciju. Sankciju kārtība ir atšķirīga, un šīs abas sistēmas nav savstarpēji saistītas.

Piemaksu pārvaldība nav konsekventa

Piemaksas par liellopiem kontrolē, piemērojot Integrēto administrācijas un kontroles sistēmu

| 72. | Tiesību akti attiecībā uz Integrēto administrācijas un kontroles sistēmu (IAKS) paredz, ka dalībvalstis veic administratīvas pārbaudes, lai pārliecinātos, vai ir izpildīti nosacījumi, kas dod tiesības pretendēt uz atbalstu un piemaksām. Šīs administratīvās pārbaudes ietver jo īpaši liellopu datu bāzu sasaistu pārbaudes. Tātad IAKS izmanto liellopu elektronisko datu bāzi (LIRS centrālo sastāvdaļu), lai apstiprinātu piemaksu pieprasījumus (48). |
| --- | --- |

72.

Tiesību akti attiecībā uz Integrēto administrācijas un kontroles sistēmu (IAKS) paredz, ka dalībvalstis veic administratīvas pārbaudes, lai pārliecinātos, vai ir izpildīti nosacījumi, kas dod tiesības pretendēt uz atbalstu un piemaksām. Šīs administratīvās pārbaudes ietver jo īpaši liellopu datu bāzu sasaistu pārbaudes. Tātad IAKS izmanto liellopu elektronisko datu bāzi (LIRS centrālo sastāvdaļu), lai apstiprinātu piemaksu pieprasījumus (48).

| 73. | Komisija uzrauga to, lai dalībvalstis veiktu administratīvās pārbaudes. To gaitā jāpārbauda, vai atbilstības nosacījumi sakrīt ar LIRS datu bāzi. Katrā no četrām apmeklētajām dalībvalstīm atbilstības nosacījumu pārbaužu kvalitāte ievērojami atšķīrās. |
| --- | --- |

73.

Komisija uzrauga to, lai dalībvalstis veiktu administratīvās pārbaudes. To gaitā jāpārbauda, vai atbilstības nosacījumi sakrīt ar LIRS datu bāzi. Katrā no četrām apmeklētajām dalībvalstīm atbilstības nosacījumu pārbaužu kvalitāte ievērojami atšķīrās.

| 74. | Komisija ir precīzi definējusi administratīvās pārbaudes, kas jāpiemēro piemaksām par liellopiem, šīs pārbaudes iedalot galvenajās pārbaudēs un papildpārbaudēs. Tomēr Komisija nav precizējusi, kādas novirzes identifikācijas jomā jāņem vērā, un nav noteikusi, vai šo noviržu dēļ ir apturami maksājumi. 8. izcēlumā ir minētas pārvietošanas novirzes.

  Pārvietošanas noviržu piemēri ir šādi: izvešana no saimniecības, kurai neseko ievešanas reģistrācija pie cita turētāja (lauksaimnieka, tirgotāja, kautuves u. c.); reģistrētais izvešanas datums no saimniecības ir datēts pēc ievešanas datuma nākamajā saimniecībā; datumu novirzes starp izvešanu no vienas saimniecības un ievešanu citā saimniecībā (norādījums uz reģistrācijas neesamību starpposmā, tātad zūd iespēja izsekot pārvietošanas gaitai). |
| --- | --- |

74.

Komisija ir precīzi definējusi administratīvās pārbaudes, kas jāpiemēro piemaksām par liellopiem, šīs pārbaudes iedalot galvenajās pārbaudēs un papildpārbaudēs. Tomēr Komisija nav precizējusi, kādas novirzes identifikācijas jomā jāņem vērā, un nav noteikusi, vai šo noviržu dēļ ir apturami maksājumi. 8. izcēlumā ir minētas pārvietošanas novirzes.

Pārvietošanas noviržu piemēri ir šādi: izvešana no saimniecības, kurai neseko ievešanas reģistrācija pie cita turētāja (lauksaimnieka, tirgotāja, kautuves u. c.); reģistrētais izvešanas datums no saimniecības ir datēts pēc ievešanas datuma nākamajā saimniecībā; datumu novirzes starp izvešanu no vienas saimniecības un ievešanu citā saimniecībā (norādījums uz reģistrācijas neesamību starpposmā, tātad zūd iespēja izsekot pārvietošanas gaitai).

Ārkārtas atbalsts liellopu gaļas tirgum pēc govju sūkļveida encefalopātijas (GSE) krīzes

| 75. | GSE krīzes laikā 1996. gadā Komisija pieņēma regulu, kas paredzēja par 30 mēnešiem vecāku liellopu nokaušanu un iznīcināšanu, bet ko piemēroja tikai Apvienotajai Karalistei (49). Otrās krīzes laikā 2000. gadā Komisija pieņēma jaunus pasākumus, kas bija piemērojami arī citās dalībvalstīs. Jaunajā regulā Komisija paredzēja, ka tiesības uz maksājumiem par liellopu nokaušanu un iznīcināšanu bija tikai tad, ja liellopi bija identificēti un reģistrēti saskaņā ar LIRS regulu (50). |
| --- | --- |

75.

GSE krīzes laikā 1996. gadā Komisija pieņēma regulu, kas paredzēja par 30 mēnešiem vecāku liellopu nokaušanu un iznīcināšanu, bet ko piemēroja tikai Apvienotajai Karalistei (49). Otrās krīzes laikā 2000. gadā Komisija pieņēma jaunus pasākumus, kas bija piemērojami arī citās dalībvalstīs. Jaunajā regulā Komisija paredzēja, ka tiesības uz maksājumiem par liellopu nokaušanu un iznīcināšanu bija tikai tad, ja liellopi bija identificēti un reģistrēti saskaņā ar LIRS regulu (50).

| 76. | Apvienotajai Karalistei piemērojamā regula netika labota, lai to papildinātu ar šo noteikumu. Tādējādi dzīvniekiem nebija jābūt identificētiem un reģistrētiem saskaņā ar LIRS regulu, lai par tiem varētu saņemt maksājumus nokaušanai un iznīcināšanai. Šis atšķirīgais režīms dažādās dalībvalstīs ir juridiska pretruna. Faktiski LIRS Eiropas Savienībā ieviesa pēc GSE krīzes. Vienīgi Apvienotajai Karalistei – dalībvalstij, kuru slimība skāra visvairāk, nebija tiesisku saistību veikt sasaistu pārbaudes ar valsts datu bāzi, tomēr tā saņēma maksājumus par neidentificētiem dzīvniekiem, kas tika nokauti iznīcināšanai. |
| --- | --- |

76.

Apvienotajai Karalistei piemērojamā regula netika labota, lai to papildinātu ar šo noteikumu. Tādējādi dzīvniekiem nebija jābūt identificētiem un reģistrētiem saskaņā ar LIRS regulu, lai par tiem varētu saņemt maksājumus nokaušanai un iznīcināšanai. Šis atšķirīgais režīms dažādās dalībvalstīs ir juridiska pretruna. Faktiski LIRS Eiropas Savienībā ieviesa pēc GSE krīzes. Vienīgi Apvienotajai Karalistei – dalībvalstij, kuru slimība skāra visvairāk, nebija tiesisku saistību veikt sasaistu pārbaudes ar valsts datu bāzi, tomēr tā saņēma maksājumus par neidentificētiem dzīvniekiem, kas tika nokauti iznīcināšanai.

| 77. | Komisija šo režīmu atšķirību skaidroja ar 1996. gada regulas mērķi, proti, izņemt no tirgus vecas govis, kuras netika pakļautas obligātajai identifikācijai un kuru vecumu varēja noteikt pēc zobu apskates. Šis arguments, kas tagad vairs nav piemērots, toreiz bija attaisnojams ar to, ka identifikācijas noteikumu piemērošana veciem dzīvniekiem būtu palielinājusi nelikumīgu nokaušanu risku. |
| --- | --- |

77.

Komisija šo režīmu atšķirību skaidroja ar 1996. gada regulas mērķi, proti, izņemt no tirgus vecas govis, kuras netika pakļautas obligātajai identifikācijai un kuru vecumu varēja noteikt pēc zobu apskates. Šis arguments, kas tagad vairs nav piemērots, toreiz bija attaisnojams ar to, ka identifikācijas noteikumu piemērošana veciem dzīvniekiem būtu palielinājusi nelikumīgu nokaušanu risku.

PALĀTAS REVĪZIJAS KONSTATĒJUMI PAR APMEKLĒTAJĀM DALĪBVALSTĪM

| 78. | Četrās dalībvalstīs, kas tika apmeklētas 2002. gada pirmajā pusē, t. i., vairāk nekā divus gadus pēc 1999. gada 31. decembra – datuma, kas tika noteikts par identifikācijas un reģistrācijas efektīvas sistēmas izveides termiņu, stāvoklis nebija teicams. Dažas dalībvalstis revīzijas laikā LIRS vēl tikai veidoja, un visās apmeklētajās dalībvalstīs bija iecerēti uzlabojumi. Kaut arī, laikam ejot, daži Palātas secinājumi ir zaudējuši savu nozīmību, citi atklātie trūkumi ir iestrādāti ieteikumos (sk. 92. līdz 99. punktu) un joprojām ir labojami. 4. tabula rāda situāciju, kas tika novērota 2002. gadā četrās apmeklētajās dalībvalstīs piecās jomās, proti, krotālijas, saimniecības reģistri, pases, elektroniskās datu bāzes un dažādu liellopu turētāju piedalīšanās līmenis sistēmā. |
| --- | --- |

78.

Četrās dalībvalstīs, kas tika apmeklētas 2002. gada pirmajā pusē, t. i., vairāk nekā divus gadus pēc 1999. gada 31. decembra – datuma, kas tika noteikts par identifikācijas un reģistrācijas efektīvas sistēmas izveides termiņu, stāvoklis nebija teicams. Dažas dalībvalstis revīzijas laikā LIRS vēl tikai veidoja, un visās apmeklētajās dalībvalstīs bija iecerēti uzlabojumi. Kaut arī, laikam ejot, daži Palātas secinājumi ir zaudējuši savu nozīmību, citi atklātie trūkumi ir iestrādāti ieteikumos (sk. 92. līdz 99. punktu) un joprojām ir labojami. 4. tabula rāda situāciju, kas tika novērota 2002. gadā četrās apmeklētajās dalībvalstīs piecās jomās, proti, krotālijas, saimniecības reģistri, pases, elektroniskās datu bāzes un dažādu liellopu turētāju piedalīšanās līmenis sistēmā.

Krotālijas

| 79. | Tiesību aktos ir paredzēts, ka lauksaimniekiem piešķirto krotāliju daudzums atbilst maksimāli viena gada vajadzībām. Apmeklētajās dalībvalstīs krotālijas reizēm pārsniedza šo daudzumu. Krotāliju formāts vispārējos parametros atbilst tiesību aktu prasībām (sk. 1. fotogrāfiju). |
| --- | --- |

79.

Tiesību aktos ir paredzēts, ka lauksaimniekiem piešķirto krotāliju daudzums atbilst maksimāli viena gada vajadzībām. Apmeklētajās dalībvalstīs krotālijas reizēm pārsniedza šo daudzumu. Krotāliju formāts vispārējos parametros atbilst tiesību aktu prasībām (sk. 1. fotogrāfiju).

| 80. | Vācijā, Francijā un Itālijā valsts kompetentās iestādes neizvērtēja krotāliju kvalitāti pēc noteiktiem rādītājiem, piemēram, krotāliju nozaudēšanas vai pārstiprināšanas gadījumiem. Tāpat šīs valstis nepārbaudīja līgumu piešķiršanas procedūras. Turpretī Lielbritānijā, kur tika apstiprinātas 12 dažādu ražotāju piedāvātas krotālijas, statistikas dati ir pieejami (Ear Tag Allocation System), un tie liecina, ka 10,8 % no visām krotālijām pēc četriem gadiem bija nomainītas. Šis nomaiņas procents vērā ņemami svārstījās atkarībā no piegādātājiem un reizēm sasniedza pat 23 %. |
| --- | --- |

80.

Vācijā, Francijā un Itālijā valsts kompetentās iestādes neizvērtēja krotāliju kvalitāti pēc noteiktiem rādītājiem, piemēram, krotāliju nozaudēšanas vai pārstiprināšanas gadījumiem. Tāpat šīs valstis nepārbaudīja līgumu piešķiršanas procedūras. Turpretī Lielbritānijā, kur tika apstiprinātas 12 dažādu ražotāju piedāvātas krotālijas, statistikas dati ir pieejami (Ear Tag Allocation System), un tie liecina, ka 10,8 % no visām krotālijām pēc četriem gadiem bija nomainītas. Šis nomaiņas procents vērā ņemami svārstījās atkarībā no piegādātājiem un reizēm sasniedza pat 23 %.

Saimniecību reģistri

| 81. | Saimniecību reģistriem ne vienmēr bija tiesību aktos paredzētais formāts. Nevienā no apmeklētajām dalībvalstīm reģistri, ko izmanto kautuves, vairumtirgotāji un tirgotāji, nesaturēja visu tiesību aktos prasīto informāciju (sk. 9. izcēlumu).

  Francijā kompetentā iestāde neapstiprināja visām turētāju kategorijām kopēju reģistru, kā tas prasīts Regulas (EK) Nr. 1760/2000 7. panta 3. punktā. Nobarošanas saimniecībām apstiprināto reģistru formāts neparedzēja nepārtraukti reģistrēt ganāmpulka pārvietošanu un nesniedza iespēju uzzināt saimniecībā esošo liellopu skaitu.Itālijā pastāvēja divi dažādi ganāmpulku reģistru modeļi. Nevienā no šiem diviem modeļiem nebija paredzēts nepārtraukti reģistrēt liellopu pārvietošanu. Nepastāvēja apstiprināts reģistrs lopkautuvēm.Lielbritānijā tirgotāji, tirgus pārvaldnieki un lopkautuves nepildīja reģistru tādā formātā, kādu apstiprināja kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

81.

Saimniecību reģistriem ne vienmēr bija tiesību aktos paredzētais formāts. Nevienā no apmeklētajām dalībvalstīm reģistri, ko izmanto kautuves, vairumtirgotāji un tirgotāji, nesaturēja visu tiesību aktos prasīto informāciju (sk. 9. izcēlumu).

Francijā kompetentā iestāde neapstiprināja visām turētāju kategorijām kopēju reģistru, kā tas prasīts Regulas (EK) Nr. 1760/2000 7. panta 3. punktā. Nobarošanas saimniecībām apstiprināto reģistru formāts neparedzēja nepārtraukti reģistrēt ganāmpulka pārvietošanu un nesniedza iespēju uzzināt saimniecībā esošo liellopu skaitu.Itālijā pastāvēja divi dažādi ganāmpulku reģistru modeļi. Nevienā no šiem diviem modeļiem nebija paredzēts nepārtraukti reģistrēt liellopu pārvietošanu. Nepastāvēja apstiprināts reģistrs lopkautuvēm.Lielbritānijā tirgotāji, tirgus pārvaldnieki un lopkautuves nepildīja reģistru tādā formātā, kādu apstiprināja kompetentās iestādes.

Pases

| 82. | Katrā dalībvalstī pasēm bija ļoti atšķirīgs formāts un katra dalībvalsts bija izveidojusi savu sistēmu. Pases nebija salīdzināmas savā starpā un lauksaimniekam no citas dalībvalsts bija grūtības atšifrēt dažādu pasu noformējuma loģiku (sk. 2. fotogrāfiju). Apmeklētajās dalībvalstīs starp dalībvalstīm tirgoto dzīvnieku pasu uzraudzība nebija pietiekoša (sk. 10. izcēlumu).

  Itālijā pasu ticamībai nebija garantiju. Dažos reģionos pastāvēja dažādi pasu modeļi, līdzās drukātām pasēm apritē bija ar roku aizpildītas pases. Dažos gadījumos no trešās valsts ievestu un pirmajā saimniecībā identificētu teļu pases neietvēra nekādus norādījumus par teļu izcelsmi. Itālijas kompetentās iestādes nolēma neizsniegt jaunas pases dzīvniekiem, kas ievesti no citām dalībvalstīm, bet informācija, kas bija ietverta pasu svītru kodos, netika sistemātiski izmantota, jo svītru kodi nebija standartizēti. Nokauto dzīvnieku pases netika regulāri nodotas atpakaļ kompetentajām iestādēm. Dažas lopkautuves sūtīja pases uz valsts datu bāzi, citas – uz vietējām nodaļām, bet daži glabāja pases vairākus gadus. Netika veiktas sasaistu pārbaudes starp nokauto dzīvnieku pasēm un informāciju par kaušanu, ko lopkautuves sniedza datu bāzēm.Bavārijā un Saksijā nepastāvēja procedūra, saskaņā ar kuru uzraudzīt pasu atdošanu pēc liellopu nokaušanas. Pases netika regulāri atdotas Zemes “Regionalstelle”. Turklāt lopkautuves neaizpildīja visu nokauto liellopu pases. Pasu atkārtotas izdošanas gadījumos nepastāvēja procedūra, ar kuras palīdzību varētu pārliecināties par atkārtotas izdošanas pamatotību.Francijā kompetentās iestādes dzīvniekiem, kas ievesti no citas dalībvalsts, izsniedza jaunas pases. No citas dalībvalsts ievesto liellopu pases netika atdotas izcelsmes dalībvalstij. Šīs pases tika uzkrātas Lauksaimniecības ministrijā un vietējās iestādēs, gaidot iespējamo pārsūtīšanu uz izcelsmes dalībvalsti. Nepastāvēja ne šo pasu reģistrācijas procedūra, ne arī sistēma šo pasu atzīšanai par spēkā neesošām. |
| --- | --- |

82.

Katrā dalībvalstī pasēm bija ļoti atšķirīgs formāts un katra dalībvalsts bija izveidojusi savu sistēmu. Pases nebija salīdzināmas savā starpā un lauksaimniekam no citas dalībvalsts bija grūtības atšifrēt dažādu pasu noformējuma loģiku (sk. 2. fotogrāfiju). Apmeklētajās dalībvalstīs starp dalībvalstīm tirgoto dzīvnieku pasu uzraudzība nebija pietiekoša (sk. 10. izcēlumu).

Itālijā pasu ticamībai nebija garantiju. Dažos reģionos pastāvēja dažādi pasu modeļi, līdzās drukātām pasēm apritē bija ar roku aizpildītas pases. Dažos gadījumos no trešās valsts ievestu un pirmajā saimniecībā identificētu teļu pases neietvēra nekādus norādījumus par teļu izcelsmi. Itālijas kompetentās iestādes nolēma neizsniegt jaunas pases dzīvniekiem, kas ievesti no citām dalībvalstīm, bet informācija, kas bija ietverta pasu svītru kodos, netika sistemātiski izmantota, jo svītru kodi nebija standartizēti. Nokauto dzīvnieku pases netika regulāri nodotas atpakaļ kompetentajām iestādēm. Dažas lopkautuves sūtīja pases uz valsts datu bāzi, citas – uz vietējām nodaļām, bet daži glabāja pases vairākus gadus. Netika veiktas sasaistu pārbaudes starp nokauto dzīvnieku pasēm un informāciju par kaušanu, ko lopkautuves sniedza datu bāzēm.Bavārijā un Saksijā nepastāvēja procedūra, saskaņā ar kuru uzraudzīt pasu atdošanu pēc liellopu nokaušanas. Pases netika regulāri atdotas Zemes “Regionalstelle”. Turklāt lopkautuves neaizpildīja visu nokauto liellopu pases. Pasu atkārtotas izdošanas gadījumos nepastāvēja procedūra, ar kuras palīdzību varētu pārliecināties par atkārtotas izdošanas pamatotību.Francijā kompetentās iestādes dzīvniekiem, kas ievesti no citas dalībvalsts, izsniedza jaunas pases. No citas dalībvalsts ievesto liellopu pases netika atdotas izcelsmes dalībvalstij. Šīs pases tika uzkrātas Lauksaimniecības ministrijā un vietējās iestādēs, gaidot iespējamo pārsūtīšanu uz izcelsmes dalībvalsti. Nepastāvēja ne šo pasu reģistrācijas procedūra, ne arī sistēma šo pasu atzīšanai par spēkā neesošām.

Elektroniskās datu bāzes un datu kvalitāte

| 83. | Tiesību aktos ir noteikts, ka turētāji ziņo datu bāzēm par visām ievešanām saimniecībā vai izvešanām no tās, bet nav noteikts paziņojamās informācijas veids. Šā iemesla dēļ pārvietošanas paziņojumos informācija ne vienmēr bija pilnīga. Piemēram, Francijas kompetentās iestādes saņēma ļoti ierobežotu informāciju par liellopu galamērķi. Turētājiem kā izvešanas iemesls bija jāuzrāda tikai “nokaušana” vai “nobarošana”, nesniedzot informāciju par konkrētu galamērķi (Francijas vai citas valsts tirgu). Tātad datu bāze nesniedza informāciju, vai dzīvnieks tiek pārvietots Kopienas iekšienē vai ārpus tās. Itālijā dzīvnieku savākšanas centri nesniedza regulārus paziņojumus par pārvietošanām. Turklāt tika atklāti nozīmīgi kavējumi paziņojumu apstrādē. 2000. un 2001. gadā vairāk nekā 95 % no visa veida paziņojumiem datu bāzēs tika reģistrēti, nokavējot tiesību aktos paredzētos termiņus. |
| --- | --- |

83.

Tiesību aktos ir noteikts, ka turētāji ziņo datu bāzēm par visām ievešanām saimniecībā vai izvešanām no tās, bet nav noteikts paziņojamās informācijas veids. Šā iemesla dēļ pārvietošanas paziņojumos informācija ne vienmēr bija pilnīga. Piemēram, Francijas kompetentās iestādes saņēma ļoti ierobežotu informāciju par liellopu galamērķi. Turētājiem kā izvešanas iemesls bija jāuzrāda tikai “nokaušana” vai “nobarošana”, nesniedzot informāciju par konkrētu galamērķi (Francijas vai citas valsts tirgu). Tātad datu bāze nesniedza informāciju, vai dzīvnieks tiek pārvietots Kopienas iekšienē vai ārpus tās. Itālijā dzīvnieku savākšanas centri nesniedza regulārus paziņojumus par pārvietošanām. Turklāt tika atklāti nozīmīgi kavējumi paziņojumu apstrādē. 2000. un 2001. gadā vairāk nekā 95 % no visa veida paziņojumiem datu bāzēs tika reģistrēti, nokavējot tiesību aktos paredzētos termiņus.

| 84. | Pārvietošanas noviržu atklāšanas mehānismi un šo noviržu pārvaldība apmeklētajās dalībvalstīs bija ļoti atšķirīga (sk. 11. izcēlumu).

  Lai nodrošinātu datu bāzē ievadītās informācijas optimālu kvalitāti, Vācijā tika īstenoti 600 a priori testi. Tika veikti arī a aposteriori testi. Turklāt Vācijas kompetentās iestādes datu bāzē iekļaujamajai informācijai ieviesa kvalitātes rādītāju. Šis rādītājs atspoguļoja to, cik procenti dzīvnieku pārvietošanu noritēja ar novirzēm.Itālijā 2001. gadā veiktajos paziņojumos par ievešanu 515 967 gadījumos netika minēts pārvietošanas sākuma punkts (21 % no kopējā skaita). 2002. gada 1. janvārī2 305 076 paziņojumos par dzīvnieku izvešanu nebija norādīts galamērķis. 2002. gada martā valsts datu bāzē 743 079 ieraksti par krotālijām dublējās.Lielbritānijā tika atklāti paziņojumu kavējumi. Noteiktam izvešanu skaitam nesekoja ieviešana, tas nozīmē, ka attiecīgie dzīvnieki bija “pazaudēti”. Turklāt dažas novirzes tika labotas ar automātisku procedūru, aizpildot trūkstošos posmus (2002. gada aprīlī tika saskaitīts 1 915 000“labotu” pārvietošanu).Francijā savākšanas centriem un tirgotājiem bija pienākums sniegt paziņojumu par pārvietošanu tikai gadījumos, ja liellopi pie viņiem uzturējās ilgāk par 30 dienām. Lopkautuvēm nebija pienākums sniegt paziņojumus par pārvietošanu. |
| --- | --- |

84.

Pārvietošanas noviržu atklāšanas mehānismi un šo noviržu pārvaldība apmeklētajās dalībvalstīs bija ļoti atšķirīga (sk. 11. izcēlumu).

Lai nodrošinātu datu bāzē ievadītās informācijas optimālu kvalitāti, Vācijā tika īstenoti 600 a priori testi. Tika veikti arī a aposteriori testi. Turklāt Vācijas kompetentās iestādes datu bāzē iekļaujamajai informācijai ieviesa kvalitātes rādītāju. Šis rādītājs atspoguļoja to, cik procenti dzīvnieku pārvietošanu noritēja ar novirzēm.Itālijā 2001. gadā veiktajos paziņojumos par ievešanu 515 967 gadījumos netika minēts pārvietošanas sākuma punkts (21 % no kopējā skaita). 2002. gada 1. janvārī2 305 076 paziņojumos par dzīvnieku izvešanu nebija norādīts galamērķis. 2002. gada martā valsts datu bāzē 743 079 ieraksti par krotālijām dublējās.Lielbritānijā tika atklāti paziņojumu kavējumi. Noteiktam izvešanu skaitam nesekoja ieviešana, tas nozīmē, ka attiecīgie dzīvnieki bija “pazaudēti”. Turklāt dažas novirzes tika labotas ar automātisku procedūru, aizpildot trūkstošos posmus (2002. gada aprīlī tika saskaitīts 1 915 000“labotu” pārvietošanu).Francijā savākšanas centriem un tirgotājiem bija pienākums sniegt paziņojumu par pārvietošanu tikai gadījumos, ja liellopi pie viņiem uzturējās ilgāk par 30 dienām. Lopkautuvēm nebija pienākums sniegt paziņojumus par pārvietošanu.

| 85. | Francijā un Itālijā vietējās datu bāzes netika sinhronizētas ar valsts līmeņa datu bāzi. Francijā valsts datu bāze saņēma ziņas no 43 vietējām datu bāzēm. Kvantitatīvas un kvalitatīvas atšķirības starp vietējām datu bāzēm un valsts datu bāzi tika konstatētas 75 % apmeklēto saimniecību. Itālijā 198 vietējām datu bāzēm nebija tiešas piekļuves valsts datu bāzei. Turklāt lopkautuves netika pievienotas valsts datu bāzei. Visās apmeklētajās saimniecībās tika konstatētas datu atšķirības, salīdzinot dažādas datu bāzes. |
| --- | --- |

85.

Francijā un Itālijā vietējās datu bāzes netika sinhronizētas ar valsts līmeņa datu bāzi. Francijā valsts datu bāze saņēma ziņas no 43 vietējām datu bāzēm. Kvantitatīvas un kvalitatīvas atšķirības starp vietējām datu bāzēm un valsts datu bāzi tika konstatētas 75 % apmeklēto saimniecību. Itālijā 198 vietējām datu bāzēm nebija tiešas piekļuves valsts datu bāzei. Turklāt lopkautuves netika pievienotas valsts datu bāzei. Visās apmeklētajās saimniecībās tika konstatētas datu atšķirības, salīdzinot dažādas datu bāzes.

| 86. | Vācijā datu bāzēs iekļautās informācijas kvalitāte tika atzīta par apmierinošu, bet pārējās trijās dalībvalstīs – par neapmierinošu. Tika izstrādāti tikai daži datu kvalitātes rādītāji, un datu kvalitātes apstiprināšanā netika izmantoti ārējie avoti. |
| --- | --- |

86.

Vācijā datu bāzēs iekļautās informācijas kvalitāte tika atzīta par apmierinošu, bet pārējās trijās dalībvalstīs – par neapmierinošu. Tika izstrādāti tikai daži datu kvalitātes rādītāji, un datu kvalitātes apstiprināšanā netika izmantoti ārējie avoti.

Turētāju paziņojumi

| 87. | Kas attiecas uz paziņojumiem, liellopu turētāju līdzdalības līmenis tika atzīts par apmierinošu starp lauksaimniekiem. Tomēr izsekojamība nav pilnīga, ja visi turētāji, pat īslaicīgie, piemēram, tirgotāji, vairumtirgotāji un savākšanas centru pārvaldnieki neiesniedz ievešanas un izvešanas paziņojumus. |
| --- | --- |

87.

Kas attiecas uz paziņojumiem, liellopu turētāju līdzdalības līmenis tika atzīts par apmierinošu starp lauksaimniekiem. Tomēr izsekojamība nav pilnīga, ja visi turētāji, pat īslaicīgie, piemēram, tirgotāji, vairumtirgotāji un savākšanas centru pārvaldnieki neiesniedz ievešanas un izvešanas paziņojumus.

| 88. | Francijā sistēmā netika integrētas lopkautuves. Lopkautuves ir saikne starp liellopu identifikāciju un liellopu gaļas marķēšanu. Tādējādi lopkautuves ir izšķirošs posms pilnīgas izsekojamības realizēšanā. |
| --- | --- |

88.

Francijā sistēmā netika integrētas lopkautuves. Lopkautuves ir saikne starp liellopu identifikāciju un liellopu gaļas marķēšanu. Tādējādi lopkautuves ir izšķirošs posms pilnīgas izsekojamības realizēšanā.

Informācija par liellopu apriti

| 89. | Datu bāze Francijā – valstī, kas veic vairāk nekā 50 % Kopienas iekšējā eksporta, – nesniedza nekādu informāciju par pārvietošanām, kurās iesaistītas citas dalībvalstis. Citās dalībvalstīs datu bāzēs iekļautā informācija par apriti Kopienas iekšienē uzrāda būtiskas novirzes starp izcelsmes dalībvalsts deklarētajām izvešanām un galamērķa dalībvalsts deklarētajām ievešanām (sk. 7. tabulu). 12. izcēlumā ir doti piemēri par novirzēm un nekonsekvencēm, salīdzinot dažādu valstu datu bāzes.
  7. tabula
  Ar liellopu gaļu saistītie izdevumi no 1999. līdz 2004. gadam
  PĀRVIETOŠANA 2000. GADĀ











  Izcelsmes valsts | Galamērķis | Vācija | Francija | Itālija | Apvienotā Karaliste (Lielbritānija un Ziemeļīrija) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vācija | Galamērķa valsts datu bāze | | n.p. | 18 255 | 52 |
| Vācijas datu bāze | | 51 432 | 79 691 | 23 |
| Starpība | | n.p. | 61 436 | 29 |
| Francija | Galamērķa valsts datu bāze | 16 642 | | 401 894 | 202 |
| Francijas datu bāze | n.p. | | n.p. | n.p. |
| Starpība | n.p. | | n.p. | n.p. |
| Itālija | Galamērķa valsts datu bāze | 1 126 | n.p. | | 5 |
| Itālijas datu bāze | 0 | 174 | | 160 |
| Starpība | 1 126 | n.p. | | 155 |
| Apvienotā Karaliste (Lielbritānija un Ziemeļīrija) | Galamērķa valsts datu bāze | 0 | n.p. | 160 | |
| Apvienotās Karalistes (Lielbritānijas un Ziemeļīrijas) datu bāzes | 0 | 0 | 0 | |
| Starpība | 0 | n.p. | 160 | |
| n.p.: dati nav pieejami.

  Avots: valstu datu bāzes. |

89.

Datu bāze Francijā – valstī, kas veic vairāk nekā 50 % Kopienas iekšējā eksporta, – nesniedza nekādu informāciju par pārvietošanām, kurās iesaistītas citas dalībvalstis. Citās dalībvalstīs datu bāzēs iekļautā informācija par apriti Kopienas iekšienē uzrāda būtiskas novirzes starp izcelsmes dalībvalsts deklarētajām izvešanām un galamērķa dalībvalsts deklarētajām ievešanām (sk. 7. tabulu). 12. izcēlumā ir doti piemēri par novirzēm un nekonsekvencēm, salīdzinot dažādu valstu datu bāzes.

7. tabula

Ar liellopu gaļu saistītie izdevumi no 1999. līdz 2004. gadam

PĀRVIETOŠANA 2000. GADĀ

Izcelsmes valsts

Galamērķis

Vācija

Francija

Itālija

Apvienotā Karaliste (Lielbritānija un Ziemeļīrija)

Vācija

Galamērķa valsts datu bāze

n.p.

18 255

52

Vācijas datu bāze

51 432

79 691

23

Starpība

n.p.

61 436

29

Francija

Galamērķa valsts datu bāze

16 642

401 894

202

Francijas datu bāze

n.p.

n.p.

n.p.

Starpība

n.p.

n.p.

n.p.

Itālija

Galamērķa valsts datu bāze

1 126

n.p.

5

Itālijas datu bāze

0

174

160

Starpība

1 126

n.p.

155

Apvienotā Karaliste (Lielbritānija un Ziemeļīrija)

Galamērķa valsts datu bāze

0

n.p.

160

Apvienotās Karalistes (Lielbritānijas un Ziemeļīrijas) datu bāzes

0

0

0

Starpība

0

n.p.

160

n.p.: dati nav pieejami.

Avots: valstu datu bāzes.

PĀRVIETOŠANA 2001. GADĀ

| Izcelsmes valsts | Galamērķis | Vācija | Francija | Itālija | Apvienotā Karaliste (Lielbritānija un Ziemeļīrija) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vācija | Galamērķa valsts datu bāze | | n.p. | 22 687 | 1 122 |
| Vācijas datu bāze | | 62 809 | 114 820 | 163 |
| Starpība | | n.p. | 92 133 | 959 |
| Francija | Galamērķa valsts datu bāze | 8 847 | | 367 769 | 159 |
| Francijas datu bāze | n.p. | | n.p. | n.p. |
| Starpība | n.p. | | n.p. | n.p. |
| Itālija | Galamērķa valsts datu bāze | 73 | n.p. | | 37 |
| Itālijas datu bāze | 0 | 353 | | 0 |
| Starpība | 73 | n.p. | | 37 |
| Apvienotā Karaliste (Lielbritānija un Ziemeļīrija) | Galamērķa valsts datu bāze | 0 | n.p. | 82 | |
| Apvienotās Karalistes (Lielbritānijas un Ziemeļīrijas) datu bāzes | 0 | 0 | 0 | |
| Starpība | 0 | n.p. | 82 | |
| n.p.: dati nav pieejami.

  Avots: valstu datu bāzes. |

Izcelsmes valsts

Galamērķis

Vācija

Francija

Itālija

Apvienotā Karaliste (Lielbritānija un Ziemeļīrija)

Vācija

Galamērķa valsts datu bāze

n.p.

22 687

1 122

Vācijas datu bāze

62 809

114 820

163

Starpība

n.p.

92 133

959

Francija

Galamērķa valsts datu bāze

8 847

367 769

159

Francijas datu bāze

n.p.

n.p.

n.p.

Starpība

n.p.

n.p.

n.p.

Itālija

Galamērķa valsts datu bāze

73

n.p.

37

Itālijas datu bāze

0

353

0

Starpība

73

n.p.

37

Apvienotā Karaliste (Lielbritānija un Ziemeļīrija)

Galamērķa valsts datu bāze

0

n.p.

82

Apvienotās Karalistes (Lielbritānijas un Ziemeļīrijas) datu bāzes

0

0

0

Starpība

0

n.p.

82

n.p.: dati nav pieejami.

Avots: valstu datu bāzes.

Itālijas datu bāze 2001. gadā sniedza ziņas tikai par 22 687 no Vācijas ievestiem dzīvniekiem, salīdzinot ar 114 820 Vācijas datu bāzē paziņotām izvešanām uz Itāliju. 2000. gadā dati ir attiecīgi: 18 255 un 79 691. Turklāt Itālijas datu bāze nesniedza ziņas par izvešanu uz Vāciju, kamēr Vācijas datu bāzē ievešana no Itālijas tika reģistrēta (1 126 liellopi 2000. gadā un 73 liellopi 2001. gadā).Vācijas datu bāzē 2000. gadā 23 dzīvnieki bija reģistrēti kā izvesti uz Apvienoto Karalisti, lai gan Apvienotās Karalistes datu bāzē šādā statusā bija reģistrēti 52 dzīvnieki. 2001. gadā Vācijas datu bāzē kā izvesti uz Apvienoto Karalisti bija reģistrēti 163 dzīvnieki, bet Apvienotās Karalistes datu bāzē kā no Vācijas ievesti – 1 122.Apvienotās Karalistes datu bāzēs netika sniegtas ziņas par izvešanām, kamēr Itālijas datu bāzē 2000. gadā bija reģistrēta 160 liellopu izvešana, savukārt 2001. gadā – 82 liellopu izvešana, lai gan šādas pārvietošanas bija aizliegtas.Saistībā ar izvešanu no Itālijas uz Apvienoto Karalisti ir jāatzīmē arī citas nesakritības. 2000. gadā tika deklarētas 160 dzīvnieku izvešanas no Itālijas uz Apvienoto Karalisti, kamēr Apvienotās Karalistes datu bāzes min tikai piecas izvešanas. Stāvoklis 2001. gadā pretējs – Itālijas datu bāzē nav minēta neviena izvešana uz Apvienoto Karalisti, bet Apvienotajā Karalistē ir reģistrētas 37 ievešanas.

| 90. | Arī tirdzniecībā ar trešām valstīm 2000. un 2001. gadā tika atklātas nozīmīgas novirzes (sk. 8. tabulu) starp Eiropas Statistikas biroja un valstu datu bāzu informāciju. Saskaņā ar Palātas veiktajiem pētījumiem dati no šiem diviem avotiem ir nekonsekventi. Nebija iespējams gūt precīzu ainu par dzīvnieku pārvietošanu starp dalībvalstīm un trešām valstīm.
  8. tabula
  Salīdzinošie dati par importu no trešām valstīm
  IMPORTS 2000. GADĀ | Vācija | Francija | Itālija | Apvienotā Karaliste |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saskaņā ar Eiropas Statistikas biroja datiem | 118 780 | 25 | 330 632 | 432 |
| Saskaņā ar valstu datu bāzēm | 33 583 | n.p. | 170 184 | 1 127 |
| Starpība | 85 197 | n.p. | 160 448 | – 695 |
| % | 254 % | n.p. | 94 % | –62 % |
| n.p.: dati nav pieejami.

  Avots: Eiropas Statistikas biroja dati un valstu datu bāzes. |

90.

Arī tirdzniecībā ar trešām valstīm 2000. un 2001. gadā tika atklātas nozīmīgas novirzes (sk. 8. tabulu) starp Eiropas Statistikas biroja un valstu datu bāzu informāciju. Saskaņā ar Palātas veiktajiem pētījumiem dati no šiem diviem avotiem ir nekonsekventi. Nebija iespējams gūt precīzu ainu par dzīvnieku pārvietošanu starp dalībvalstīm un trešām valstīm.

8. tabula

Salīdzinošie dati par importu no trešām valstīm

IMPORTS 2000. GADĀ

Vācija

Francija

Itālija

Apvienotā Karaliste

Saskaņā ar Eiropas Statistikas biroja datiem

118 780

25

330 632

432

Saskaņā ar valstu datu bāzēm

33 583

n.p.

170 184

1 127

Starpība

85 197

n.p.

160 448

– 695

%

254 %

n.p.

94 %

–62 %

n.p.: dati nav pieejami.

Avots: Eiropas Statistikas biroja dati un valstu datu bāzes.

IMPORTS 2001. GADĀ

| | Vācija | Francija | Itālija | Apvienotā Karaliste |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Saskaņā ar Eiropas Statistikas biroja datiem | 74 730 | 8 | 310 739 | 49 |
| Saskaņā ar valstu datu bāzēm | 21 637 | n.p. | 128 515 | 65 |
| Starpība | 53 093 | n.p. | 182 224 | –16 |
| % | 245 % | n.p. | 142 % | –25 % |
| n.p.: dati nav pieejami.

  Avots: Eiropas Statistikas biroja dati un valstu datu bāzes. |

Vācija

Francija

Itālija

Apvienotā Karaliste

Saskaņā ar Eiropas Statistikas biroja datiem

74 730

8

310 739

49

Saskaņā ar valstu datu bāzēm

21 637

n.p.

128 515

65

Starpība

53 093

n.p.

182 224

–16

%

245 %

n.p.

142 %

–25 %

n.p.: dati nav pieejami.

Avots: Eiropas Statistikas biroja dati un valstu datu bāzes.

Pārbaudes uz vietas

| 91. | Dalībvalstu veikto pārbaužu uz vietas novērtējumu sk. 6. tabulā. Vācijā pārbaudes uz vietas organizē federālo zemju līmenī. Bavārijā netika ievērots obligātais 10 % rādītājs, revidējamo atbalsta saņēmēju atlases metode nebalstījās uz ikgadējo riska analīzi, netika piemērotas likumīgās sankcijas un rezultāti pārbaudēm uz vietas netika regulāri iesniegti piemaksu pārvaldītājiem. Francijā un Lielbritānijā netika ievērots obligātais 10 % pārbaužu līmenis. Itālijā pārbaužu kvalitāte, to rezultātu apstrāde, sankcijas un rezultātu paziņošana piemaksu pārvaldītājiem lika apšaubīt ticamību pārbaudēm uz vietas. |
| --- | --- |

91.

Dalībvalstu veikto pārbaužu uz vietas novērtējumu sk. 6. tabulā. Vācijā pārbaudes uz vietas organizē federālo zemju līmenī. Bavārijā netika ievērots obligātais 10 % rādītājs, revidējamo atbalsta saņēmēju atlases metode nebalstījās uz ikgadējo riska analīzi, netika piemērotas likumīgās sankcijas un rezultāti pārbaudēm uz vietas netika regulāri iesniegti piemaksu pārvaldītājiem. Francijā un Lielbritānijā netika ievērots obligātais 10 % pārbaužu līmenis. Itālijā pārbaužu kvalitāte, to rezultātu apstrāde, sankcijas un rezultātu paziņošana piemaksu pārvaldītājiem lika apšaubīt ticamību pārbaudēm uz vietas.

SECINĀJUMS UN IETEIKUMI

| 92. | Ņemot vērā, ka mērķis tiesību aktiem liellopu identifikācijas un reģistrācijas jomā ir nodrošināt visu liellopu pārvietošanas izsekojamību Eiropas Savienības teritorijā, jāsecina, ka pieņemtajos tiesību aktos ir konceptuāli trūkumi (sk. 33. līdz 46. punktu). Piemēram, Kopienas aktos nav paredzētas procedūras, saskaņā ar kurām uzraudzīt liellopu pārvietošanu starp dalībvalstīm, lai gan katru gadu 3 % līdz 4 % liellopu tiek pārvesti uz citu dalībvalsti.






  — | Tiesiskajā regulējumā jāparedz regulāra informācijas apmaiņa starp dalībvalstu datu bāzēm, lai liellopu pārvietošanai Kopienas iekšienē varētu izsekot saskaņā ar Kopienas tiesību aktu prasībām (sk. 35. līdz 37. punktu). |
| --- | --- | --- |

92.

Ņemot vērā, ka mērķis tiesību aktiem liellopu identifikācijas un reģistrācijas jomā ir nodrošināt visu liellopu pārvietošanas izsekojamību Eiropas Savienības teritorijā, jāsecina, ka pieņemtajos tiesību aktos ir konceptuāli trūkumi (sk. 33. līdz 46. punktu). Piemēram, Kopienas aktos nav paredzētas procedūras, saskaņā ar kurām uzraudzīt liellopu pārvietošanu starp dalībvalstīm, lai gan katru gadu 3 % līdz 4 % liellopu tiek pārvesti uz citu dalībvalsti.

—

Tiesiskajā regulējumā jāparedz regulāra informācijas apmaiņa starp dalībvalstu datu bāzēm, lai liellopu pārvietošanai Kopienas iekšienē varētu izsekot saskaņā ar Kopienas tiesību aktu prasībām (sk. 35. līdz 37. punktu).

| 93. | Spēkā esošajā likumdošanā ir neprecizitātes un nekonsekvences, kas ir iemesls atšķirīgiem režīmiem dažādās dalībvalstīs (sk. 38. punktu). Turklāt sistēmu sarežģī tas, ka tiesību aktus iespējams izpildīt dažādos veidos (sk. 39. punktu).






  — | LIRS jāiekļauj visi liellopu turētāji (sk. 32. punktu). Paziņošanai jāpiemēro precīzi un visās dalībvalstīs identiski noteikumi. Reģistra uzturēšanas prasības jāpiemēro dažādu turētāju darbības specifikai, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību (svītru kodu optisko nolasīšanu, internetu utt.). Ir jāizveido procedūra pasu kontrolei un to nodošanai izsniedzējai iestādei. Turklāt identifikācijas numuriem jābūt saderīgiem (sk. 38. un 39. punktu). |
| --- | --- | --- |

93.

Spēkā esošajā likumdošanā ir neprecizitātes un nekonsekvences, kas ir iemesls atšķirīgiem režīmiem dažādās dalībvalstīs (sk. 38. punktu). Turklāt sistēmu sarežģī tas, ka tiesību aktus iespējams izpildīt dažādos veidos (sk. 39. punktu).

—

LIRS jāiekļauj visi liellopu turētāji (sk. 32. punktu). Paziņošanai jāpiemēro precīzi un visās dalībvalstīs identiski noteikumi. Reģistra uzturēšanas prasības jāpiemēro dažādu turētāju darbības specifikai, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību (svītru kodu optisko nolasīšanu, internetu utt.). Ir jāizveido procedūra pasu kontrolei un to nodošanai izsniedzējai iestādei. Turklāt identifikācijas numuriem jābūt saderīgiem (sk. 38. un 39. punktu).

| 94. | Dalībvalstīs izveidotās datu bāzes ir ļoti neviendabīgas, kas liedz tās savstarpēji salīdzināt (sk. 40. un 41. punktu).






  — | Ja mērķis ir valstu datu bāzes efektīvi izmantot saistītā veidā, tad Komisijai vajadzētu piešķirt pilnvaras pieņemt kopējus noteikumus, lai nodrošinātu dalībvalstu datu bāzu savstarpēju saderību (sk. 40. un 41. punktu). |
| --- | --- | --- |

94.

Dalībvalstīs izveidotās datu bāzes ir ļoti neviendabīgas, kas liedz tās savstarpēji salīdzināt (sk. 40. un 41. punktu).

—

Ja mērķis ir valstu datu bāzes efektīvi izmantot saistītā veidā, tad Komisijai vajadzētu piešķirt pilnvaras pieņemt kopējus noteikumus, lai nodrošinātu dalībvalstu datu bāzu savstarpēju saderību (sk. 40. un 41. punktu).

| 95. | Katra dalībvalsts ir pieņēmusi atsevišķus noteikumus LIRS pārvaldībai. Ir izstrādāti tikai daži kvalitātes rādītāji (sk. 86. līdz 90. punktu).






  — | Piemērojot jau pastāvošās procedūras vai tās grozot, Komisijai vajadzētu būt tiesīgai noteikt precīzus kritērijus valstu datu bāzu funkcionēšanai (kopējus pārvaldības noteikumus, kvalitātes rādītājus, formātu datu apmaiņai starp valstu datu bāzēm utt.) (sk. 86. līdz 90. punktu). |
| --- | --- | --- |

95.

Katra dalībvalsts ir pieņēmusi atsevišķus noteikumus LIRS pārvaldībai. Ir izstrādāti tikai daži kvalitātes rādītāji (sk. 86. līdz 90. punktu).

—

Piemērojot jau pastāvošās procedūras vai tās grozot, Komisijai vajadzētu būt tiesīgai noteikt precīzus kritērijus valstu datu bāzu funkcionēšanai (kopējus pārvaldības noteikumus, kvalitātes rādītājus, formātu datu apmaiņai starp valstu datu bāzēm utt.) (sk. 86. līdz 90. punktu).

| 96. | Tiesību aktos ir prasīts, lai Komisija sniegtu atzinumu par valstu datu bāzu darbotiesspēju, bet nav izklāstīta attiecīgā procedūra. Šā atzinuma mērķis ir atļaut dalībvalstīm atteikties no pasēm liellopu pārvietošanai dalībvalsts teritorijā un samazināt pārbaudes attiecībā uz piemaksām par dzīvniekiem no 10 % uz 5 %. Šis pamatojums mazina nozīmību atzinumam par datu bāzes darbotiesspēju (sk. 55. līdz 64. punktu).






  — | Ja nolūks ir ieviest darbotiesspējīgas datu bāzes, tad jānostiprina datu bāzu atzīšanas procedūra, pārdefinējot mērķi un precizējot kritērijus, kas ir jāievēro attiecībā gan uz koncepciju, gan funkcionēšanu, lai Komisija varētu sniegt adekvātu atzinumu un to regulāri atjaunot (sk. 55. un 65. punktu). Tādēļ Komisijai saistībā ar liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu ir jāuzņemas vadoša loma (sk. 38. līdz 40. punktu un 47. punktu) un regulāri jāpārbauda datu bāzu funkcionēšana (sk. 55. līdz 59. punktu, 65. līdz 69. punktu un 71. punktu), izveidojot loģisku procedūru, saskaņā ar kuru pārvaldīt LIRS darbību dalībvalstīs, paredzot arī katru gadu sertificēt valstu datu bāzēs iekļautās informācijas kvalitāti (sk. 37. un 69. punktu). |
| --- | --- | --- |

96.

Tiesību aktos ir prasīts, lai Komisija sniegtu atzinumu par valstu datu bāzu darbotiesspēju, bet nav izklāstīta attiecīgā procedūra. Šā atzinuma mērķis ir atļaut dalībvalstīm atteikties no pasēm liellopu pārvietošanai dalībvalsts teritorijā un samazināt pārbaudes attiecībā uz piemaksām par dzīvniekiem no 10 % uz 5 %. Šis pamatojums mazina nozīmību atzinumam par datu bāzes darbotiesspēju (sk. 55. līdz 64. punktu).

—

Ja nolūks ir ieviest darbotiesspējīgas datu bāzes, tad jānostiprina datu bāzu atzīšanas procedūra, pārdefinējot mērķi un precizējot kritērijus, kas ir jāievēro attiecībā gan uz koncepciju, gan funkcionēšanu, lai Komisija varētu sniegt adekvātu atzinumu un to regulāri atjaunot (sk. 55. un 65. punktu). Tādēļ Komisijai saistībā ar liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu ir jāuzņemas vadoša loma (sk. 38. līdz 40. punktu un 47. punktu) un regulāri jāpārbauda datu bāzu funkcionēšana (sk. 55. līdz 59. punktu, 65. līdz 69. punktu un 71. punktu), izveidojot loģisku procedūru, saskaņā ar kuru pārvaldīt LIRS darbību dalībvalstīs, paredzot arī katru gadu sertificēt valstu datu bāzēs iekļautās informācijas kvalitāti (sk. 37. un 69. punktu).

| 97. | Pārbaudes uz vietas, kuras jāveic dalībvalstīm, nav piemērotas visiem liellopu turētāju veidiem. Lopkopju vajadzībām “identifikācijas” pārbaudes un IAKS pārbaudes sistemātiski netiek integrētas. Tātad daudzās pārbaudēs tiek ignorēta iespējamā apvienošana (sk. 42. līdz 46. punktu). Sakarā ar to, ka trūkst precīzu un saskaņotu noteikumu visām dalībvalstīm (sk. 72. līdz 74. punktu), identifikācijas novirzēm dažādās dalībvalstīs ir dažādas finansiālās sekas saistībā ar piemaksām.






  — | Veicot dažādās dalībvalstīs piemēroto administratīvo pārbaužu salīdzinošu analīzi, vajadzētu definēt pārbaudes, kas aptvertu visus piemaksu piešķiršanas nosacījumus, kā arī sasaistu pārbaudes starp LIRS un IAKS datu bāzēm pirms piemaksu izmaksāšanas (sk. 72. līdz 74. punktu). Turklāt jāpārskata sistēma pārbaužu veikšanai uz vietas (tostarp sankciju mehānismi), jāparedz specifiska pieeja katrai liellopu turētāju kategorijai un – jo īpaši lopkopju vajadzībām – pieeja, kas ir pilnīgi integrēta IAKS, tīri sanitārus aspektus atstājot veterinārijas likumdošanas ziņā (sk. 43. līdz 46. punktu un 71. punktu). |
| --- | --- | --- |

97.

Pārbaudes uz vietas, kuras jāveic dalībvalstīm, nav piemērotas visiem liellopu turētāju veidiem. Lopkopju vajadzībām “identifikācijas” pārbaudes un IAKS pārbaudes sistemātiski netiek integrētas. Tātad daudzās pārbaudēs tiek ignorēta iespējamā apvienošana (sk. 42. līdz 46. punktu). Sakarā ar to, ka trūkst precīzu un saskaņotu noteikumu visām dalībvalstīm (sk. 72. līdz 74. punktu), identifikācijas novirzēm dažādās dalībvalstīs ir dažādas finansiālās sekas saistībā ar piemaksām.

—

Veicot dažādās dalībvalstīs piemēroto administratīvo pārbaužu salīdzinošu analīzi, vajadzētu definēt pārbaudes, kas aptvertu visus piemaksu piešķiršanas nosacījumus, kā arī sasaistu pārbaudes starp LIRS un IAKS datu bāzēm pirms piemaksu izmaksāšanas (sk. 72. līdz 74. punktu). Turklāt jāpārskata sistēma pārbaužu veikšanai uz vietas (tostarp sankciju mehānismi), jāparedz specifiska pieeja katrai liellopu turētāju kategorijai un – jo īpaši lopkopju vajadzībām – pieeja, kas ir pilnīgi integrēta IAKS, tīri sanitārus aspektus atstājot veterinārijas likumdošanas ziņā (sk. 43. līdz 46. punktu un 71. punktu).

| 98. | Lielbritānijas tiesību akti neprasa dzīvnieku identifikāciju un reģistrāciju atbilstīgi LIRS, lai saņemtu maksājumus par tādu liellopu nokaušanu un iznīcināšanu, kuri ir vecāki par 30 mēnešiem.






  — | Ir jāgroza tiesību akti, lai turpmāk Apvienotajai Karalistei un citām dalībvalstīm saistībā ar GSE ārkārtas atbalsta pasākumiem tiktu piemērots vienlīdzīgs režīms (sk. 75. līdz 77. punktu). |
| --- | --- | --- |

98.

Lielbritānijas tiesību akti neprasa dzīvnieku identifikāciju un reģistrāciju atbilstīgi LIRS, lai saņemtu maksājumus par tādu liellopu nokaušanu un iznīcināšanu, kuri ir vecāki par 30 mēnešiem.

—

Ir jāgroza tiesību akti, lai turpmāk Apvienotajai Karalistei un citām dalībvalstīm saistībā ar GSE ārkārtas atbalsta pasākumiem tiktu piemērots vienlīdzīgs režīms (sk. 75. līdz 77. punktu).

| 99. | Palātas 2002. gada veiktā aptauja Kopienas iestādēs un četrās dalībvalstīs parādīja, ka nav pilnīgi sasniegts mērķis izveidot efektīvu liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu ražošanas posmā. Pilnā mērā nav garantēta visu liellopu pārvietošanas izsekojamība Eiropas Savienības teritorijā. Tā iznākumā Kopienas marķēšanas īpašā sistēma nenovēršami tika balstīta uz tādu pamatsistēmu, kurā pastāv trūkumi un kura izraisīja izsekojamības pārrāvumus pakārtotajā sistēmā (sk. 78. līdz 91. punktu). |
| --- | --- |

99.

Palātas 2002. gada veiktā aptauja Kopienas iestādēs un četrās dalībvalstīs parādīja, ka nav pilnīgi sasniegts mērķis izveidot efektīvu liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu ražošanas posmā. Pilnā mērā nav garantēta visu liellopu pārvietošanas izsekojamība Eiropas Savienības teritorijā. Tā iznākumā Kopienas marķēšanas īpašā sistēma nenovēršami tika balstīta uz tādu pamatsistēmu, kurā pastāv trūkumi un kura izraisīja izsekojamības pārrāvumus pakārtotajā sistēmā (sk. 78. līdz 91. punktu).

Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēmusi 2004. gada 7. un 8. jūlija sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā —

priekšsēdētājs

Juan Manuel FABRA VALLÉS

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regula (EK) Nr. 1760/2000, ar ko izveido liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu un paredz liellopu gaļas un liellopu gaļas produktu marķēšanu, kā arī atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 820/97 (OV L 204, 11.8.2000., 1. lpp.).

1

(2)  Preambulā 1997. gada 21. aprīļa Regulai (EK) Nr. 820/97, ar ko izveido liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu un paredz liellopu gaļas un liellopu gaļas produktu marķēšanu (OV L 117, 7.5.1997., 1. lpp.), ir teikts “tā kā Padomes 1999. gada 26. jūnija Direktīvā 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienas iekšējā tirdzniecībā iekšējā tirgus izveidei, 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteikts, ka dzīvnieki Kopienas iekšējai tirdzniecībai jāidentificē saskaņā ar Kopienas noteikumu prasībām, un jāreģistrē tā, lai varētu fiksēt sākotnējo vai tranzīta lauksaimniecības uzņēmumu, centru vai organizāciju”.

2

(3)  Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 820/97: “tā kā noteiktu Kopienas atbalsta shēmu pārvaldība lauksaimniecības jomā prasa noteiktu mājdzīvnieku tipu individuālu identifikāciju; tā kā tādēļ identifikācijas un reģistrācijas sistēmām jābūt piemērotām šādu individuālu identifikācijas pasākumu veikšanai un kontrolei; tā kā, lai pareizi piemērotu šo regulu, jānodrošina ātra un efektīva informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm” (OV L 117, 7.5.1997., 1. lpp.).

3

(4)  16. pants Komisijas 2001. gada 11. decembra Regulā (EK) Nr. 2419/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus integrētās administrācijas un kontroles sistēmas piemērošanai konkrētām Kopienas atbalsta shēmām, kurtas noteiktas Padomes Regulā (EEK) Nr. 3508/92 (OV L 327, 12.12.2001., 11. lpp.).

4

(5)  Īpašais ziņojums Nr. 4/2001 par integrēto administrācijas un kontroles sistēmu (OV C 214, 31.7.2001., 1. lpp.) un Īpašais ziņojums Nr. 14/2001 par pēcpārbaudi atbilstīgi Īpašajam ziņojumam Nr. 19/98 par govju sūkļveida ecefalopātiju (OV C 324, 20.11.2001., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Statistikas birojs, Statistika īsumā, Lauksaimniecība un zvejniecība, Tēma 5–10/2001, 2000. gada novembra/decembra apsekojums par liellopu ganāmpulku.

6

(7)  Sezonas nobīdes piemaksu mērķis ir veicināt liellopu kaušanu pēc ganību perioda beigām. Šīs piemaksas nolūks ir izvairīties no pārāk lielas liellopu izkaušanas viena posma laikā, jo tas var radīt risku tirgus stabilitātei un cenu kritumu.

7

(8)  Ekstensifikācijas piemaksu mērķis ir izvairīties no pārāk intensīvu ražošanas metožu attīstības, piemaksas saistot ar to, vai tiek ievērota dzīvnieku maksimālā koncentrācija saimniecībā.

8

(9)  Padomes 1992. gada 27. novembra Direktīva 92/102/EEK par dzīvnieku identificēšanu un reģistrēšanu (OV L 355, 5.12.1992., 32. lpp.).

9

(10)  Padomes Regula (EEK) Nr. 3508/92 (OV L 355, 5.12.1992., 1. lpp.).

10

(11)  Padomes Regula (EK) Nr. 820/97.

11

(12)  1997. gada Regulu nomainīja Regula (EK) Nr. 1760/2000.

12

(13)  Ir runa par tādiem papildu maksājumiem no Kopienas budžeta, ko dalībvalstis var izlemt piešķirt liellopu gaļas ražotājam un ko aprēķina uz vienu liellopu un/vai platību saskaņā ar objektīviem kritērijiem, piemēram, ražošanas struktūrām un apstākļiem.

13

(14)  21. pants Padomes 1999. gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organizāciju (OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp.).

14

(15)  Šī sistēma attiecas arī uz izdevumiem lauku attīstības nozarē uz vienu liellopu. Tas pats attiecas uz izdevumiem, kas saistīti ar nokaušanām, kuras veiktas saistībā ar mutes un nagu sērgas krīzi.

15

(16)  Regulas (EK) Nr. 1760/2000 13. panta 1. punkts.

16

(17)  Pamatinformācija ir dzīvnieka identifikācijas kods, dzimšanas datums, dzimums, šķirne un informāciju par dzīvnieka spalvu.

17

(18)  Mātes identifikācijas kods (vai, ja dzīvnieks ir ievests no trešās valsts, identifikācijas numurs, kas tika piešķirts ievešanas laikā un kas ir saistīts ar sākotnējo identifikācijas numuru); dzimšanas saimniecības identifikācijas numurs; visu to lauku saimniecību identifikācijas numuri, kurās dzīvnieks uzturējies, un katras pārvietošanas datumi; dažādo turētāju paraksti; pases izsniedzējas iestādes nosaukums; pases izsniegšanas datums; tēviņiem – informācija par piemaksām saistībā ar konkrēto dzīvnieku.

18

(19)  Papildus pamatinformācijai, kas ir vienāda dažādām uzskaitēm, reģistrā atzīmē arī saimniecībā notikušo ievešanu, izvešanu vai miršanu datumus, izcelsmes un galamērķa turētāju adreses un vārdus/nosaukumus vai to identifikācijas kodus, kā arī kompetentās iestādes tā pārstāvja vārdu, uzvārdu un datētu parakstu, kas pārbaudīja šo reģistru.

19

(20)  Ievešanas saimniecība ir lauku saimniecība, kurā liellops tiek ievests tieši pēc tā ievešanas Eiropas Savienības teritorijā.

20

(21)  Komisijas 1997. gada 29. decembra Regula (EK) Nr. 2630/97, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 820/97 piemērošanai attiecībā uz minimālo līmeni pārbaudēm, kas jāveic saskaņā ar liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu (OV L 354, 30.12.1997., 23. lpp.). Regula (EK) Nr. 2630/97 tika aizvietota ar 2003. gada 23. jūnija Regulu (EK) Nr. 1082/2003 (OV L 156, 25.6.2003., 9. lpp.).

21

(22)  Komisijas 1998. gada 27. februāra Regula (EK) Nr. 494/98, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 820/97 piemērošanai attiecībā uz obligātām administratīvām sankcijām saskaņā ar liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu (OV L 60, 28.2.1998., 78. lpp.).

22

(23)  Regulas (EK) Nr. 1760/2000 6. panta 3. punkts.

23

(24)  Regulas (EK) Nr. 2630/97 2. panta 2. punkts.

24

(25)  Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 152. panta 4. punkta b) apakšpunkts.

25

(26)  Regulas (EK) Nr. 1760/2000 10. pants.

26

(27)  Padomes Regulas (EK) Nr. 1258/1999 11. pantā minētā Komiteja (OV L 160, 26.6.1999., 103. lpp.).

27

(28)  Regulas (EK) Nr. 1760/2000 22. un 23. pants.

28

(29)  Komiteja, kas minēta Padomes un Eiropas Parlamenta Regulas (EK) Nr. 178/2002 62. panta 2. punktā (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

29

(30)  Regulas (EK) Nr. 1760/2000 2. un 7. pants.

30

(31)  Komisijas Regulas (EK) Nr. 2629/97 (OV L 354, 30.12.1997., 19. lpp.) un (EK) Nr. 2630/97, kas kodificētas ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1082/2003 (OV L 156, 25.6.2003., 9. lpp.).

31

(32)  Regula (EK) Nr. 494/98.

32

(33)  Pārvietošanas, ko reģistrē savākšanas centri un tirgotāji, ir tik daudz, ka reģistra manuāla aizpildīšana rada kļūdas. Dzīvnieku skaitu nevar aprēķināt automātiski, un jāpārbauda ierakstu pilnīgums (ir jāparedz sasaistu pārbaudes).

33

(34)  Regulas (EK) Nr. 1760/2000 6. panta 3. punkts.

34

(35)  Regulas (EK) Nr. 1760/2000 22. panta 2. punkta paplašināta interpretācija varētu nostiprināt Komisijas pilnvaras atzīt datu bāzu darbotiesspēju. Komisija nepiekrīt šim viedoklim un uzskata, ka Regulas (EK) Nr. 1760/2000 22. panta 2. punkts nepiešķir tai prerogatīvas datu bāzu atzīšanas jomā, un tikai Regulas (EK) Nr. 1760/2000 6. panta 3. punkts ir tiesiskais pamats atzīt datu bāzes par darbotiesspējīgām.

35

(36)  Izprotot, cik svarīgi ir izveidot elektroniskās datu bāzes, kas visās dalībvalstīs darbotos vienlīdz efektīvi, Komisija 1998. gadā ierosināja tai uzticēt atbildību par šā mērķa sasniegšanai vajadzīgo īstenošanas noteikumu izstrādi. Šis priekšlikums ietvēra arī prasību izveidot caurskatāmu procedūru datu apmaiņai starp dalībvalstīm attiecībā uz informāciju par dzīvniekiem un to pārvietošanu. Padome saistībā ar šo priekšlikumu nekādus pasākumus nav veikusi, un tas izskaidro īstenošanas noteikumu nepastāvēšanu.

36

(37)  Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāta (ĢD SANCO) komentārus par šo tabulu sk. Īpašā ziņojumā tekstā. Šie komentāri galvenokārt attiecas uz pasu uzraudzību, Kopienas iekšējās tirdzniecības pārvaldību un datu bāzu informācijas kvalitāti.

37

(38)  Regulas (EK) Nr. 1760/2000 6. panta 3. punkts.

38

(39)  Turklāt svītru kodu iespiešana pasēs jāpadara par obligātu. To standartizācija Kopienas līmenī atvieglotu administrāciju un tajā pašā laikā likvidētu kļūdu avotu informācijas ievadīšanas laikā.

39

(40)  Šīs izmaksas sedz dalībvalstis. Kopienas budžets finansē pavisam nelielu to daļu.

40

(41)  Regulas (EK) Nr. 1760/2000 6. panta 3. punkts.

41

(42)  Komisija atbildē uz sektora vēstuli rakstīja: “Komisija atzīst faktu, ka spēkā esošajos tiesību aktos nav paredzēts vienā dalībvalstī veidot vairākas datu bāzes”.

42

(43)  Lai īstenotu sanitāros mērķus, kurus nosaka likumdošana, Lielbritānijas veterināri izveidoja īpašu datu bāzi, kas atšķiras no tās bāzes, ko izveidoja identifikācijas nolūkiem (CTS Cattle Tracing System). Tas neatbilst likumdošanas mērķiem, kas no paša sākuma saistīja sanitāro kontroli ar piemaksu pārvaldības mērķiem.

43

CTS Cattle Tracing System

(44)  Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorātam ir likumdošanas pienākumi pārtikas, veterinārijas, fitosanitārās, kā arī sabiedrības veselības jomās. Veselības un patērētāju aizsardzības ĢD ir izveidots, apvienojot vairākas struktūrvienības no trīs citiem ĢD (III ĢD – Iekšējais tirgus, VI ĢD – Lauksaimniecība un XXIV ĢD – Patērētāju aizsardzība).

44

(45)  Regulas (EK) Nr. 1254/1999 21. pants.

45

(46)  Regulas (EK) Nr. 2419/2001 18. pants.

46

(47)  Saskaņā ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru var piemērot finansiālas korekcijas, kas atsver Kopienas līdzekļiem radīto risku.

47

(48)  Regulas (EK) Nr. 2419/2001 16. panta b) apakšpunkts.

48

(49)  Komisijas Regula (EK) Nr. 716/96 (OV L 99, 20.4.1996., 14. lpp.).

49

(50)  Komisijas Regulas (EK) Nr. 2777/2000 4. panta 3. punkts (OV L 321, 19.12.2000., 47. lpp.).

50

---

KOMISIJAS ATBILDES

KOPSAVILKUMS

| I.-IV. | Eiropas Komisija ņem vērā no auditoriem iegūtos datus par tiem uzticētajām pārbaudēm četrās iesaistītajās Eiropas Savienības valstīs no 2001. gada oktobra līdz 2002. gada jūnijam. 2002. gadā Pārtikas un veterinārais birojs visās dalībvalstīs veica pārbaudes par Kopienas likumu ievērošanu un sniedza ieteikumus inspektoru konstatēto trūkumu novēršanai.
  Komisija konstatējusi trūkumus to liellopu pasu uzraudzībā, kas atrodas Kopienas iekšējās tirdzniecības apritē. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1760/2000 6. pantu dalībvalstis “var izdot pasi attiecībā uz dzīvniekiem no citas dalībvalsts. Šajos gadījumos pasi, kas ir līdzi dzīvniekam tā atvešanas brīdī, iesniedz kompetentajām iestādēm, kuras to atdod izdevējai dalībvalstij... Dzīvnieka nāves gadījumā turētājs atdod pasi kompetentai iestādei septiņu dienu laikā pēc dzīvnieka nāves. Ja dzīvnieku nosūta uz lopkautuvi, lopkautuves pārvaldnieks ir atbildīgs par pases atdošanu kompetentai iestādei”. Likumdevēji – Eiropas Parlaments un Padome – nav paredzējuši detalizētus īstenošanas noteikumus šajā jautājumā. Pēc šīs regulas pieņemšanas Komisijas dienesti ir skaidrojuši šo jautājumu, diskutējot vairākās Komisijas darba grupās.
  Valsts liellopu datu bāzes izveidošana un ar to saistīto prasību izpildīšana ietilpst dalībvalstu atbildībā. Datu bāzē jābūt iekļautai atjauninātai informācijai par visiem liellopiem un to apriti, tādā veidā nodrošinot iespēju izsekot liellopu apritei.
  Turklāt, lai izsekotu liellopu apritei Kopienas iekšējā tirdzniecībā, saskaņā ar Padomes Direktīvu Nr. 64/432/EEK liellopiem iekšējā tirdzniecībā nepieciešams veselības sertifikāts, kurā ietverta informācija par oficiālu individuālu identifikāciju šiem dzīvniekiem. |
| --- | --- |

I.-IV.

Eiropas Komisija ņem vērā no auditoriem iegūtos datus par tiem uzticētajām pārbaudēm četrās iesaistītajās Eiropas Savienības valstīs no 2001. gada oktobra līdz 2002. gada jūnijam. 2002. gadā Pārtikas un veterinārais birojs visās dalībvalstīs veica pārbaudes par Kopienas likumu ievērošanu un sniedza ieteikumus inspektoru konstatēto trūkumu novēršanai.

Komisija konstatējusi trūkumus to liellopu pasu uzraudzībā, kas atrodas Kopienas iekšējās tirdzniecības apritē. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1760/2000 6. pantu dalībvalstis “var izdot pasi attiecībā uz dzīvniekiem no citas dalībvalsts. Šajos gadījumos pasi, kas ir līdzi dzīvniekam tā atvešanas brīdī, iesniedz kompetentajām iestādēm, kuras to atdod izdevējai dalībvalstij... Dzīvnieka nāves gadījumā turētājs atdod pasi kompetentai iestādei septiņu dienu laikā pēc dzīvnieka nāves. Ja dzīvnieku nosūta uz lopkautuvi, lopkautuves pārvaldnieks ir atbildīgs par pases atdošanu kompetentai iestādei”. Likumdevēji – Eiropas Parlaments un Padome – nav paredzējuši detalizētus īstenošanas noteikumus šajā jautājumā. Pēc šīs regulas pieņemšanas Komisijas dienesti ir skaidrojuši šo jautājumu, diskutējot vairākās Komisijas darba grupās.

Valsts liellopu datu bāzes izveidošana un ar to saistīto prasību izpildīšana ietilpst dalībvalstu atbildībā. Datu bāzē jābūt iekļautai atjauninātai informācijai par visiem liellopiem un to apriti, tādā veidā nodrošinot iespēju izsekot liellopu apritei.

Turklāt, lai izsekotu liellopu apritei Kopienas iekšējā tirdzniecībā, saskaņā ar Padomes Direktīvu Nr. 64/432/EEK liellopiem iekšējā tirdzniecībā nepieciešams veselības sertifikāts, kurā ietverta informācija par oficiālu individuālu identifikāciju šiem dzīvniekiem.

| V. | Par Regulas (EK) Nr. 1760/2000 īstenošanu ir atbildīgas dalībvalstis. Liellopu identifikācijai jānotiek laika periodā, ko noteikusi dalībvalsts, kā vēlākais – 20 dienas pēc dzīvnieka dzimšanas un – jebkurā gadījumā, pirms dzīvnieks atstāj lauku saimniecību, kurā tas piedzimis (4. pants); par dzīvnieku piedzimšanas un nāves gadījumiem, kā arī pārvietošanu kompetentai iestādei jāpaziņo dalībvalsts noteiktā triju līdz septiņu dienu laika posmā (7. pants); pasi kompetentajai iestādei atdod pēdējais dzīvnieka turētājs (6. pants). |
| --- | --- |

V.

Par Regulas (EK) Nr. 1760/2000 īstenošanu ir atbildīgas dalībvalstis. Liellopu identifikācijai jānotiek laika periodā, ko noteikusi dalībvalsts, kā vēlākais – 20 dienas pēc dzīvnieka dzimšanas un – jebkurā gadījumā, pirms dzīvnieks atstāj lauku saimniecību, kurā tas piedzimis (4. pants); par dzīvnieku piedzimšanas un nāves gadījumiem, kā arī pārvietošanu kompetentai iestādei jāpaziņo dalībvalsts noteiktā triju līdz septiņu dienu laika posmā (7. pants); pasi kompetentajai iestādei atdod pēdējais dzīvnieka turētājs (6. pants).

Komisija tomēr atzīst nepieciešamību precizēt gala termiņu, kad dzīvnieku turētājam par lopu dzimšanu jāpaziņo kompetentai iestādei. Šo jautājumu sīkāk reglamentē Regula (EK) Nr. 911/2004.

| VI. | Komisija ņem vērā auditoru ziņojumu, ka pastāvošie kontroles un sankciju noteikumi nav adaptēti visu kategoriju liellopu turētāju darbībām. Tomēr jāņem vērā, ka sīki izstrādātie noteikumi attiecas uz minimālo kontroles līmeni un minimālajām administratīvajām sankcijām, kas sniedz dalībvalstīm iespēju pastiprināt šīs prasības. Par kontroli noteikts, ka tās minimālais līmenis jāpaaugstina nekavējoties, kad tiek konstatēts, ka Kopienas likumdošana par identifikāciju netiek pilnībā ievērota. Saskaņā ar sīki izstrādātiem noteikumiem par kontroli, kas tika pieņemti 1997. gadā un ko sistematizēja Komisijas Regula (EK) Nr. 1082/2003, izvēloties saimniecības tūlītējai pārbaudei, citu kritēriju starpā jāņem vērā arī atbilstoša datu sniegšana kompetentām iestādēm. |
| --- | --- |

VI.

Komisija ņem vērā auditoru ziņojumu, ka pastāvošie kontroles un sankciju noteikumi nav adaptēti visu kategoriju liellopu turētāju darbībām. Tomēr jāņem vērā, ka sīki izstrādātie noteikumi attiecas uz minimālo kontroles līmeni un minimālajām administratīvajām sankcijām, kas sniedz dalībvalstīm iespēju pastiprināt šīs prasības. Par kontroli noteikts, ka tās minimālais līmenis jāpaaugstina nekavējoties, kad tiek konstatēts, ka Kopienas likumdošana par identifikāciju netiek pilnībā ievērota. Saskaņā ar sīki izstrādātiem noteikumiem par kontroli, kas tika pieņemti 1997. gadā un ko sistematizēja Komisijas Regula (EK) Nr. 1082/2003, izvēloties saimniecības tūlītējai pārbaudei, citu kritēriju starpā jāņem vērā arī atbilstoša datu sniegšana kompetentām iestādēm.

| VII. | Tiesību aktos skaidri noteikts pienākums dalībvalstīm izveidot valsts liellopu datubāzi, kas sāk pilnībā darboties ne vēlāk kā 1999. gada 31. decembrī, un spēt jebkurā laikā izsniegt visu saimniecībā esošu liellopu identifikācijas numurus un ziņot par liellopu apriti no saimniecības un uz to. Šo prasību īstenošana ir dalībvalstu atbildībā. Komisijas ierobežotā loma par datu bāzu darbības atzīšanu, kā to paredz Regulas (EK) Nr. 1760/2000 6. panta 3. punkts, ir saskaņā ar likumdevēja politisko izvēli veidot atsevišķas valstu datu bāzes dažādās dalībvalstīs tā vietā, lai veidotu vienu Kopienas datu bāzi. Tāpat skaidrs, ka valstu datu bāzu raksturlielumu harmonizēšana nav likumdevēju saistošs mērķis, tādēļ dalībvalstis var brīvi veidot savu valsts datu bāzi. Kā atzinuši auditori, Komisijas centienus izveidot savstarpēji izmantojamas, ja ne harmonizētas valstu datu bāzes, noraidījusi Ministru Padome. |
| --- | --- |

VII.

Tiesību aktos skaidri noteikts pienākums dalībvalstīm izveidot valsts liellopu datubāzi, kas sāk pilnībā darboties ne vēlāk kā 1999. gada 31. decembrī, un spēt jebkurā laikā izsniegt visu saimniecībā esošu liellopu identifikācijas numurus un ziņot par liellopu apriti no saimniecības un uz to. Šo prasību īstenošana ir dalībvalstu atbildībā. Komisijas ierobežotā loma par datu bāzu darbības atzīšanu, kā to paredz Regulas (EK) Nr. 1760/2000 6. panta 3. punkts, ir saskaņā ar likumdevēja politisko izvēli veidot atsevišķas valstu datu bāzes dažādās dalībvalstīs tā vietā, lai veidotu vienu Kopienas datu bāzi. Tāpat skaidrs, ka valstu datu bāzu raksturlielumu harmonizēšana nav likumdevēju saistošs mērķis, tādēļ dalībvalstis var brīvi veidot savu valsts datu bāzi. Kā atzinuši auditori, Komisijas centienus izveidot savstarpēji izmantojamas, ja ne harmonizētas valstu datu bāzes, noraidījusi Ministru Padome.

| VIII. | Ņemot vērā valstu datu bāzes, Komisija atzīst, ka nepieciešams noteikt skaidrus kritērijus un etalonuzdevumus, balstoties uz kopīgiem standartiem. Neraugoties uz likumisko vakuumu, Komisijas dienesti turpina pašreiz izmantoto kritēriju un etalonuzdevumu izskatīšanu un konsolidēšanu. |
| --- | --- |

VIII.

Ņemot vērā valstu datu bāzes, Komisija atzīst, ka nepieciešams noteikt skaidrus kritērijus un etalonuzdevumus, balstoties uz kopīgiem standartiem. Neraugoties uz likumisko vakuumu, Komisijas dienesti turpina pašreiz izmantoto kritēriju un etalonuzdevumu izskatīšanu un konsolidēšanu.

| IX. | Komisija uzskata, ka, ņemot vērā abu sistēmu atšķirīgos mērķus, identifikācijas sistēmas integrēšana Integrētajā administrēšanas un kontroles sistēmā (IAKS) kavētu dzīvnieku piemaksu sistēmas labu funkcionēšanu un varētu radīt likumiskas problēmas. Jau pati IAKS, cita starpā, attiecas uz dzīvniekiem, par kuriem pieprasītas KLP piemaksas, tādēļ vienīgā būtiskā “izlīdzināšanas kontrole” veicama, lai nodrošinātu šādu dzīvnieku iekļaušanu liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmā.
  Izstrādājot IAKS tiesību aktus un to interpretāciju, tika pievērsta nepieciešamā uzmanība, lai nodrošinātu, ka palīdzības samazināšana vai atcelšana tiek piemērota proporcionāli izdarītajam pārkāpumam un tikai gadījumos, kad tas ir lietderīgi. Komisija uzskata, ka reglamentētai kontrolei jābūt iespējami praktiskai un efektīvai, vienlaikus nodrošinot nepieciešamās finansiālās garantijas. |
| --- | --- |

IX.

Komisija uzskata, ka, ņemot vērā abu sistēmu atšķirīgos mērķus, identifikācijas sistēmas integrēšana Integrētajā administrēšanas un kontroles sistēmā (IAKS) kavētu dzīvnieku piemaksu sistēmas labu funkcionēšanu un varētu radīt likumiskas problēmas. Jau pati IAKS, cita starpā, attiecas uz dzīvniekiem, par kuriem pieprasītas KLP piemaksas, tādēļ vienīgā būtiskā “izlīdzināšanas kontrole” veicama, lai nodrošinātu šādu dzīvnieku iekļaušanu liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmā.

Izstrādājot IAKS tiesību aktus un to interpretāciju, tika pievērsta nepieciešamā uzmanība, lai nodrošinātu, ka palīdzības samazināšana vai atcelšana tiek piemērota proporcionāli izdarītajam pārkāpumam un tikai gadījumos, kad tas ir lietderīgi. Komisija uzskata, ka reglamentētai kontrolei jābūt iespējami praktiskai un efektīvai, vienlaikus nodrošinot nepieciešamās finansiālās garantijas.

GENESIS AND EVOLUTION OF THE SYSTEM

| 13. | Commission Regulation (EEC) No 3887/92 clearly envisaged that the integrated system might not be applicable in its entirety until later, and that Member States were obliged to adopt alternative compensating measures.
  To this end Article 17(1) of Regulation (EEC) No 3887/92 provided that: ‘In cases where by virtue of Article 13 of Regulation (EEC) No 3508/92 certain features of the integrated system are not yet in application each Member State shall take whatever administrative and control measures are necessary to ensure compliance with the terms on which the aids concerned are granted.’ |
| --- | --- |

13.

Commission Regulation (EEC) No 3887/92 clearly envisaged that the integrated system might not be applicable in its entirety until later, and that Member States were obliged to adopt alternative compensating measures.

To this end Article 17(1) of Regulation (EEC) No 3887/92 provided that: ‘In cases where by virtue of Article 13 of Regulation (EEC) No 3508/92 certain features of the integrated system are not yet in application each Member State shall take whatever administrative and control measures are necessary to ensure compliance with the terms on which the aids concerned are granted.’

| 14. | The Council decided to reinforce the provisions in 1997.
  Therefore the Commission prepared a proposal for a Council Regulation (EC) establishing a system for the identification and registration of bovine animals submitted on 2 October 1996. |
| --- | --- |

14.

The Council decided to reinforce the provisions in 1997.

Therefore the Commission prepared a proposal for a Council Regulation (EC) establishing a system for the identification and registration of bovine animals submitted on 2 October 1996.

FINDINGS CONCERNING THE DESIGN OF THE SYSTEM AT COMMUNITY LEVEL

| 34. | The Commission has adopted detailed rules in all the fields where it has competence under Regulation (EC) No 1760/2000. It has laid down detailed rules for ear tags, holding registers and passports (Commission Regulation (EC) No 2629/97), minimum levels of controls (Commission Regulation (EC) No 2630/97 codified by Commission Regulation (EC) No 1082/2003) and application of minimum administrative sanctions (Commission Regulation (EC) No 494/98).
  In absence of legal basis in Regulation (EC) No 1760/2000, the Commission could not establish detailed rules for the national databases. |
| --- | --- |

34.

The Commission has adopted detailed rules in all the fields where it has competence under Regulation (EC) No 1760/2000. It has laid down detailed rules for ear tags, holding registers and passports (Commission Regulation (EC) No 2629/97), minimum levels of controls (Commission Regulation (EC) No 2630/97 codified by Commission Regulation (EC) No 1082/2003) and application of minimum administrative sanctions (Commission Regulation (EC) No 494/98).

In absence of legal basis in Regulation (EC) No 1760/2000, the Commission could not establish detailed rules for the national databases.

| 35 to 37. | ANIMO is a computerised system for exchange of information on consignments of animals traded between Member States, while mutual assistance between the administrative authorities of Member States and cooperation between Member States and the Commission to ensure the correct application of legislation on veterinary and zootechnical matters is covered by Council Directive 89/608/EEC. This Directive is referred to in Regulation (EC) No 1760/2000, recital 11. The ANIMO system will be replaced by Traces, which is a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. The Commission introduced Traces in April 2004. Traces will improve the amount and quality of information to trace animal movements as well as facilitate the exchange of information between national and EU authorities.
  Concerning the health status of animals in intra-Community trade, according to Council Directive 64/432/EEC bovine animals shall be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian including information on the sanitary status as well as the identification of the animals, when they are dispatched to other Member States. |
| --- | --- |

35 to 37.

ANIMO is a computerised system for exchange of information on consignments of animals traded between Member States, while mutual assistance between the administrative authorities of Member States and cooperation between Member States and the Commission to ensure the correct application of legislation on veterinary and zootechnical matters is covered by Council Directive 89/608/EEC. This Directive is referred to in Regulation (EC) No 1760/2000, recital 11. The ANIMO system will be replaced by Traces, which is a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. The Commission introduced Traces in April 2004. Traces will improve the amount and quality of information to trace animal movements as well as facilitate the exchange of information between national and EU authorities.

Concerning the health status of animals in intra-Community trade, according to Council Directive 64/432/EEC bovine animals shall be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian including information on the sanitary status as well as the identification of the animals, when they are dispatched to other Member States.

| 38. | (a) | Keeping a registry is a key element for the system of identification and registration. The holding of such a registry is a constraint that may be important for some keepers. This has been taken into consideration as the current legislation provides the option for Member States to use barcodes and the internet. This can facilitate the fulfilment of the legal obligation of the keeper to maintain a holding register. |
| --- | --- | --- |

38.

(a)

Keeping a registry is a key element for the system of identification and registration. The holding of such a registry is a constraint that may be important for some keepers. This has been taken into consideration as the current legislation provides the option for Member States to use barcodes and the internet. This can facilitate the fulfilment of the legal obligation of the keeper to maintain a holding register.

| (b) | The definition of the keeper is laid down in Regulation (EC) No 1760/2000 and the Commission services have provided guidance during the discussions in the working group with participation of all Member States as well as during the process of recognition of the fully operational character of the national databases. Certain Member States have included rendering plants as keepers in the national database. Although the definition of a keeper in Regulation (EC) No 1760/2000 refers to live animals only, the inclusion of rendering plants in the national database strengthens the effectiveness of the cross-checking facilities. |
| --- | --- |

(b)

The definition of the keeper is laid down in Regulation (EC) No 1760/2000 and the Commission services have provided guidance during the discussions in the working group with participation of all Member States as well as during the process of recognition of the fully operational character of the national databases. Certain Member States have included rendering plants as keepers in the national database. Although the definition of a keeper in Regulation (EC) No 1760/2000 refers to live animals only, the inclusion of rendering plants in the national database strengthens the effectiveness of the cross-checking facilities.

| (c) | The Commission takes note of the findings of the auditors that passports are not always invalidated in the event of death or movement to another Member State. Similar findings have been reported by FVO. |
| --- | --- |

(c)

The Commission takes note of the findings of the auditors that passports are not always invalidated in the event of death or movement to another Member State. Similar findings have been reported by FVO.

It should be noted that:

Under Article 6(1) of Regulation (EC) No 1760/2000, Member States may issue a passport for animals from another Member State. In such cases, the passport accompanying the animal on its arrival shall be surrendered to the competent authority, which shall return it to the issuing Member State.

In the case of the death of an animal, under Article 6(4), the keeper shall return the passport to the competent authority within seven days of the death of that animal.

In the case of animals exported to third countries, under Article 6(5), the passport shall be surrendered by the last keeper to the competent authority at the place where the animal is exported.

The legislator has provided no detailed implementing rules on this issue. However, the Commission has provided guidance during the discussions in the working group with participation of all Member States.

With regard to the possible difficulty of establishing a link to the third country of origin, it should be noted that bovine animals imported into the EU must be accompanied by a veterinary certificate including information on the official individual identification as well as the sanitary status of the animals.

| 39. | (b) | The Commission is aware of the difficulties related to the absence of a standardised format for the identification code on the ear tags as mentioned by the auditors. This issue was discussed at several meetings of Commission working groups, and the legal basis did not allow the Commission to go further than the maximum number of digits as laid down in Commission Regulation (EC) No 2629/97. |
| --- | --- | --- |

39.

(b)

The Commission is aware of the difficulties related to the absence of a standardised format for the identification code on the ear tags as mentioned by the auditors. This issue was discussed at several meetings of Commission working groups, and the legal basis did not allow the Commission to go further than the maximum number of digits as laid down in Commission Regulation (EC) No 2629/97.

| 40. | The Commission has no legal basis to lay down rules for the national databases. Such a possibility for exchange of information between the national databases was included in the Commission’s proposal of 1998 but was rejected by the Council. |
| --- | --- |

40.

The Commission has no legal basis to lay down rules for the national databases. Such a possibility for exchange of information between the national databases was included in the Commission’s proposal of 1998 but was rejected by the Council.

| 41. | Regulation (EC) No 1760/2000 does not give any definition of the conditions that a national database should fulfil in order to be recognised as operational. Having to cope with the legal vacuum, the Commission has based the first round of assessment and recognition of the fully operational character of national databases on a set of pragmatic and coherent criteria. The Commission services have developed a questionnaire and established a practice based on an internal checklist for the purposes of assessing the databases during ‘on the spot’ visits. Furthermore the reports of FVO are taken into account. |
| --- | --- |

41.

Regulation (EC) No 1760/2000 does not give any definition of the conditions that a national database should fulfil in order to be recognised as operational. Having to cope with the legal vacuum, the Commission has based the first round of assessment and recognition of the fully operational character of national databases on a set of pragmatic and coherent criteria. The Commission services have developed a questionnaire and established a practice based on an internal checklist for the purposes of assessing the databases during ‘on the spot’ visits. Furthermore the reports of FVO are taken into account.

| 42. | Detailed rules for the application of minimum administrative sanctions are laid down in Commission Regulation (EC) No 494/98. The Commission services have provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate. |
| --- | --- |

42.

Detailed rules for the application of minimum administrative sanctions are laid down in Commission Regulation (EC) No 494/98. The Commission services have provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate.

| 45. | The content of the controls is laid down in Regulation (EC) No 1082/2003, replacing Regulation (EC) No 2630/1997. The Commission has provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate. The model for the annual report of the Member States on the controls carried out has been amended by Commission Regulation (EC) No 499/2004 with the aim of clarity and comparability. |
| --- | --- |

45.

The content of the controls is laid down in Regulation (EC) No 1082/2003, replacing Regulation (EC) No 2630/1997. The Commission has provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate. The model for the annual report of the Member States on the controls carried out has been amended by Commission Regulation (EC) No 499/2004 with the aim of clarity and comparability.

FINDINGS CONCERNING THE MANAGEMENT OF THE SYSTEM AT COMMUNITY LEVEL

| 47. | The Commission regrets the legal vacuum which prevents the laying down of harmonised rules as regards the national databases, in particular as it made proposals on this matter. However, it has provided guidance on issues related to the databases during discussions in several meetings of Commission working groups with the participation of all Member States since 1997, when the EU requirements for a national database for bovine animals were laid down with the adoption of Council Regulation (EC) No 820/97. Furthermore, guidance was provided in the process of the recognition of the fully operational character of the national databases. |
| --- | --- |

47.

The Commission regrets the legal vacuum which prevents the laying down of harmonised rules as regards the national databases, in particular as it made proposals on this matter. However, it has provided guidance on issues related to the databases during discussions in several meetings of Commission working groups with the participation of all Member States since 1997, when the EU requirements for a national database for bovine animals were laid down with the adoption of Council Regulation (EC) No 820/97. Furthermore, guidance was provided in the process of the recognition of the fully operational character of the national databases.

| 49. | Pursuant to Article 7 of Regulation (EC) No 1760/2000, any keeper, with the exception of transporters, is obliged to notify all movements to the competent authority. |
| --- | --- |

49.

Pursuant to Article 7 of Regulation (EC) No 1760/2000, any keeper, with the exception of transporters, is obliged to notify all movements to the competent authority.

| 52. | The Commission submitted to the Council in 1998 a proposal on the exchange of information between the national databases. This proposal was rejected by the Council.
  Information on consignments of animals traded between Member States is exchanged through the computerised system ANIMO, which will be replaced by Traces, a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. The Commission introduced Traces in April 2004. Traces will improve the amount and quality of information to trace animal movements as well as facilitate the exchange of information between national and EU authorities. |
| --- | --- |

52.

The Commission submitted to the Council in 1998 a proposal on the exchange of information between the national databases. This proposal was rejected by the Council.

Information on consignments of animals traded between Member States is exchanged through the computerised system ANIMO, which will be replaced by Traces, a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. The Commission introduced Traces in April 2004. Traces will improve the amount and quality of information to trace animal movements as well as facilitate the exchange of information between national and EU authorities.

| 53. | Any keeper, with the exception of the transporter, is obliged to notify births, deaths and all movements to the competent authority within a period fixed by the Member State of between three and seven days. The Commission has underlined this obligation during the discussions on the national databases in Commission working groups. The respect of the deadline for notification is also one of the criteria for recognition by the Commission of the fully operational character of the national database, and it is included in the commitments undertaken by Member States to improve the reliability of their database. Furthermore proper communication of the data to the competent authority is one element to be included in the risk analysis when selecting the holdings for the controls in accordance with Regulation (EC) No 1082/2003, and previously Regulation (EC) No 2630/97. |
| --- | --- |

53.

Any keeper, with the exception of the transporter, is obliged to notify births, deaths and all movements to the competent authority within a period fixed by the Member State of between three and seven days. The Commission has underlined this obligation during the discussions on the national databases in Commission working groups. The respect of the deadline for notification is also one of the criteria for recognition by the Commission of the fully operational character of the national database, and it is included in the commitments undertaken by Member States to improve the reliability of their database. Furthermore proper communication of the data to the competent authority is one element to be included in the risk analysis when selecting the holdings for the controls in accordance with Regulation (EC) No 1082/2003, and previously Regulation (EC) No 2630/97.

| 54. | The United Kingdom was the only Member State requesting specific advice from the Commission. The Commission provided such advice and guidance in the working groups with the participation of all Member States. |
| --- | --- |

54.

The United Kingdom was the only Member State requesting specific advice from the Commission. The Commission provided such advice and guidance in the working groups with the participation of all Member States.

| 55. | Following the ‘on the spot’ visits in the process of establishing recognition of the fully operational character of the national databases, the conclusions were discussed in the Commission working group, and a decision was prepared for adoption by the Commission. After adoption, the Commission Decision was published in the Official Journal of European Union.

  In Germany, the authorities had undertaken the commitment to improve the reliability of the database ensuring in particular that: (i) further measures, including control measures should be taken to ensure the observation of the deadline of seven days for notification of movements, births and deaths; (ii) all kinds of movements are recorded in the database, and the data are monitored; (iii) the existing measures for promptly correction of any errors or deficiencies, which could be detected automatically or following the appropriate on-the-spot inspections are reinforced; (iv) further measures should be taken to ensure compliance on the national territory with Commission Regulation (EC) No 2630/97. |
| --- | --- |

55.

Following the ‘on the spot’ visits in the process of establishing recognition of the fully operational character of the national databases, the conclusions were discussed in the Commission working group, and a decision was prepared for adoption by the Commission. After adoption, the Commission Decision was published in the Official Journal of European Union.

In Germany, the authorities had undertaken the commitment to improve the reliability of the database ensuring in particular that: (i) further measures, including control measures should be taken to ensure the observation of the deadline of seven days for notification of movements, births and deaths; (ii) all kinds of movements are recorded in the database, and the data are monitored; (iii) the existing measures for promptly correction of any errors or deficiencies, which could be detected automatically or following the appropriate on-the-spot inspections are reinforced; (iv) further measures should be taken to ensure compliance on the national territory with Commission Regulation (EC) No 2630/97.

| 56. | The Decision referred to in the response to point 55 was based on the commitments undertaken by the Member State. During the process of recognition of the fully operational character of the Portuguese and the British database, FVO found shortcomings incompatible with the commitments undertaken by the competent authorities, in particular late or absent notifications of births, deaths and movements and lack of rapid corrections following controls. |
| --- | --- |

56.

The Decision referred to in the response to point 55 was based on the commitments undertaken by the Member State. During the process of recognition of the fully operational character of the Portuguese and the British database, FVO found shortcomings incompatible with the commitments undertaken by the competent authorities, in particular late or absent notifications of births, deaths and movements and lack of rapid corrections following controls.

| 57. | The Commission is of the opinion that the technical management and quality indicator used for the recognition of the fully operational character of the national databases were adequate. Having to cope with the legal vacuum on the conditions to recognise the operational character of national databases, the Commission has based the first round of assessment and recognition of the fully operational character of national databases on a set of pragmatic and coherent criteria (e.g. information recorded, procedure for entry of data and to ensure the quality of data). The Commission services have developed a questionnaire and established a practice based on an internal checklist for the purposes of assessing the databases during ‘on-the-spot’ visits.
  It should be kept in mind that even the best software can only work if data are properly introduced. This is the responsibility of the Member States. |
| --- | --- |

57.

The Commission is of the opinion that the technical management and quality indicator used for the recognition of the fully operational character of the national databases were adequate. Having to cope with the legal vacuum on the conditions to recognise the operational character of national databases, the Commission has based the first round of assessment and recognition of the fully operational character of national databases on a set of pragmatic and coherent criteria (e.g. information recorded, procedure for entry of data and to ensure the quality of data). The Commission services have developed a questionnaire and established a practice based on an internal checklist for the purposes of assessing the databases during ‘on-the-spot’ visits.

It should be kept in mind that even the best software can only work if data are properly introduced. This is the responsibility of the Member States.

| 61 and 62. | During the process of recognition of the fully operational character of the national databases of Portugal and the United Kingdom (Great Britain), severe shortcomings were found by the FVO. Therefore the draft decisions have not been presented to the Commission for formal approval but are pending the appropriate actions by the Member States to overcome these shortcomings. |
| --- | --- |

61 and 62.

During the process of recognition of the fully operational character of the national databases of Portugal and the United Kingdom (Great Britain), severe shortcomings were found by the FVO. Therefore the draft decisions have not been presented to the Commission for formal approval but are pending the appropriate actions by the Member States to overcome these shortcomings.

| 64. | Given the limitations imposed by the Council in the basic Regulation, the multiplicity of objectives pursued, and the vagueness of the regulatory framework, all the facts of each concrete situation should be considered and weighted. There is no legal basis to withdraw the recognition of the fully operational character of the Northern Ireland database. |
| --- | --- |

64.

Given the limitations imposed by the Council in the basic Regulation, the multiplicity of objectives pursued, and the vagueness of the regulatory framework, all the facts of each concrete situation should be considered and weighted. There is no legal basis to withdraw the recognition of the fully operational character of the Northern Ireland database.

| 67. | All the missions in question were completed in 2002. A detailed report of the comments, conclusions and recommendations was drawn up, sent to each Member State for comment, finalised and published on the Internet.
  Each Member State was asked to submit an action plan to correct the weaknesses identified.
  The replies and action plans submitted by each Member State were assessed by the FVO. Some of the action plans were not considered satisfactory and further information or commitments were required.
  All these reports were monitored and, in the most difficult cases, further on-the-spot inspections were made to assess progress at first hand.
  A general report was also drawn up listing the major events in this series of missions in the Member States. This too was published on the Internet.
  The Commission also used the information and experience it gained from these missions to produce a document listing the minimum criteria for validating the data entered in the databases, and the requirements for each of these benchmarks. |
| --- | --- |

67.

All the missions in question were completed in 2002. A detailed report of the comments, conclusions and recommendations was drawn up, sent to each Member State for comment, finalised and published on the Internet.

Each Member State was asked to submit an action plan to correct the weaknesses identified.

The replies and action plans submitted by each Member State were assessed by the FVO. Some of the action plans were not considered satisfactory and further information or commitments were required.

All these reports were monitored and, in the most difficult cases, further on-the-spot inspections were made to assess progress at first hand.

A general report was also drawn up listing the major events in this series of missions in the Member States. This too was published on the Internet.

The Commission also used the information and experience it gained from these missions to produce a document listing the minimum criteria for validating the data entered in the databases, and the requirements for each of these benchmarks.

| 70. | The situation as regards statistical monitoring has changed since the Court carried out its audit. To improve the clarity and the comparability of the annual reports of Member States on controls made in the bovine sector regarding Community provisions for identification and registration, the Commission adopted Regulation (EC) No 499/2004 amending Regulation (EC) No 1082/2003 as regards the time limit and the model for reporting in the bovine sector. |
| --- | --- |

70.

The situation as regards statistical monitoring has changed since the Court carried out its audit. To improve the clarity and the comparability of the annual reports of Member States on controls made in the bovine sector regarding Community provisions for identification and registration, the Commission adopted Regulation (EC) No 499/2004 amending Regulation (EC) No 1082/2003 as regards the time limit and the model for reporting in the bovine sector.

| 74. | The governing IACS Regulations are very specific regarding irregularities to be penalised by application of aid reductions or exclusions.
  As regards the anomalies given as examples by the Court, Member States should make appropriate recourse to the application of the administrative penalties laid down by Article 10(e) of Council Regulation (EC) No 1760/2000. |
| --- | --- |

74.

The governing IACS Regulations are very specific regarding irregularities to be penalised by application of aid reductions or exclusions.

As regards the anomalies given as examples by the Court, Member States should make appropriate recourse to the application of the administrative penalties laid down by Article 10(e) of Council Regulation (EC) No 1760/2000.

FINDINGS OF THE COURT’S AUDITS IN THE MEMBER STATES VISITED

| 83. | Member States shall ensure that the national database is fully operational since 31 December 1999 and that information on each bovine animal and all holdings, where it has been kept, can be provided at any time. Directive 64/432/EEC requires bovine animals intended for intra-Community trade to be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian including information on the identification of the animals concerned as well as on the holding of destination. In addition for the latter category of animals there shall be a notification from the keeper on the holding from where the animal is moved. |
| --- | --- |

83.

Member States shall ensure that the national database is fully operational since 31 December 1999 and that information on each bovine animal and all holdings, where it has been kept, can be provided at any time. Directive 64/432/EEC requires bovine animals intended for intra-Community trade to be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian including information on the identification of the animals concerned as well as on the holding of destination. In addition for the latter category of animals there shall be a notification from the keeper on the holding from where the animal is moved.

| 87. | Regulation (EC) No 1760/2000 requires each keeper to notify to the competent authority all movements to and from the holding. Furthermore, proper communication of data to the competent authority is an element of the risk analysis, which shall be the basis for the selection of holdings to be inspected in the framework of controls. The Commission has provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate. |
| --- | --- |

87.

Regulation (EC) No 1760/2000 requires each keeper to notify to the competent authority all movements to and from the holding. Furthermore, proper communication of data to the competent authority is an element of the risk analysis, which shall be the basis for the selection of holdings to be inspected in the framework of controls. The Commission has provided guidance in the working group with participation of all Member States and FVO has provided recommendations where appropriate.

| 88. | The definition of keeper in Regulation (EC) No 1760/2000 covers slaughterhouses, which shall therefore be included in the national database. The Commission services raised this issue during the process of recognition of the fully operational character of the French database, and the French authorities undertook among other commitments to ensure that all kinds of movements shall be recorded in the database. FVO has provided recommendations following findings similar to those of the auditors. |
| --- | --- |

88.

The definition of keeper in Regulation (EC) No 1760/2000 covers slaughterhouses, which shall therefore be included in the national database. The Commission services raised this issue during the process of recognition of the fully operational character of the French database, and the French authorities undertook among other commitments to ensure that all kinds of movements shall be recorded in the database. FVO has provided recommendations following findings similar to those of the auditors.

CONCLUSION AND RECOMMENDATIONS

| 92. | As acknowledged by the Court, the Commission submitted a proposal concerning the exchange of information between the national databases, but this proposal was rejected by the Council. Due to the legal vacuum no applicatory decisions can be taken.
  The ANIMO system is a computerised system for exchange of information on consignments of animals traded between Member States. This system will be replaced by Traces, which is a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. Traces will improve the amount and the quality of the information to trace animal movements as well as the exchange of information between national and EU authorities and will provide a system of electronic veterinary certificates. The Commission introduced Traces in April 2004 and a harmonised model certificate and inspection report linked to intra-Community trade in animals and products of animal origin has been laid down by Commission Regulation (EC) No 599/2004. This model certificate includes information on the identification of animals.
  In addition, bovine animals shall be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian according to Directive 64/432/EEC including information on the sanitary status as well as the identification of the animals, when they are dispatched to other Member States.
  Furthermore mutual assistance between the administrative authorities of Member States and cooperation between Member States and the Commission to ensure the correct application of legislation on veterinary and zootechnical matters is covered by Directive 89/608/EEC, which is referred to in Regulation (EC) No 1760/2000, recital 11. |
| --- | --- |

92.

As acknowledged by the Court, the Commission submitted a proposal concerning the exchange of information between the national databases, but this proposal was rejected by the Council. Due to the legal vacuum no applicatory decisions can be taken.

The ANIMO system is a computerised system for exchange of information on consignments of animals traded between Member States. This system will be replaced by Traces, which is a new IT system designed to improve the management of animal movements both from outside and within the EU. Traces will improve the amount and the quality of the information to trace animal movements as well as the exchange of information between national and EU authorities and will provide a system of electronic veterinary certificates. The Commission introduced Traces in April 2004 and a harmonised model certificate and inspection report linked to intra-Community trade in animals and products of animal origin has been laid down by Commission Regulation (EC) No 599/2004. This model certificate includes information on the identification of animals.

In addition, bovine animals shall be accompanied by a health certificate issued by an official veterinarian according to Directive 64/432/EEC including information on the sanitary status as well as the identification of the animals, when they are dispatched to other Member States.

Furthermore mutual assistance between the administrative authorities of Member States and cooperation between Member States and the Commission to ensure the correct application of legislation on veterinary and zootechnical matters is covered by Directive 89/608/EEC, which is referred to in Regulation (EC) No 1760/2000, recital 11.

| 93. | The Commission takes note of the recommendation of the auditors that notifications should be subject to accurate and identical rules in all Member States, but Regulation (EC) No 1760/2000, adopted by the European Parliament and the Council, does not provide for the adoption of detailed rules on the procedure for notification of the keeper to the competent authority.
  The Commission agrees with the recommendation of the auditors with regard to adaptation of the holding register to the activity of the keeper taking into account the technological developments. However, it should be noted that the current legislation provides the option for Member States to use bar codes and the internet.
  The Commission agrees with the recommendation of the auditors with regard to the setting-up procedures for the control of the return of passports to the issuing authority, but Regulation (EC) No 1760/2000 does not provide for the adoption of detailed rules for these procedures. |
| --- | --- |

93.

The Commission takes note of the recommendation of the auditors that notifications should be subject to accurate and identical rules in all Member States, but Regulation (EC) No 1760/2000, adopted by the European Parliament and the Council, does not provide for the adoption of detailed rules on the procedure for notification of the keeper to the competent authority.

The Commission agrees with the recommendation of the auditors with regard to adaptation of the holding register to the activity of the keeper taking into account the technological developments. However, it should be noted that the current legislation provides the option for Member States to use bar codes and the internet.

The Commission agrees with the recommendation of the auditors with regard to the setting-up procedures for the control of the return of passports to the issuing authority, but Regulation (EC) No 1760/2000 does not provide for the adoption of detailed rules for these procedures.

| 94. | The Commission submitted a proposal concerning the exchange of information between the national databases, but this proposal was rejected by the Council. |
| --- | --- |

94.

The Commission submitted a proposal concerning the exchange of information between the national databases, but this proposal was rejected by the Council.

| 95. | There is a need for established transparent criteria and benchmarks based on shared standards. Despite the legal vacuum, the Commission services have started the review and consolidation of the criteria and benchmarks currently used. These benchmarks have already been discussed in several coordination meetings with FVO and in Commission working groups with participation of all Member States. |
| --- | --- |

95.

There is a need for established transparent criteria and benchmarks based on shared standards. Despite the legal vacuum, the Commission services have started the review and consolidation of the criteria and benchmarks currently used. These benchmarks have already been discussed in several coordination meetings with FVO and in Commission working groups with participation of all Member States.

| 96. | Regulation (EC) No 1760/2000 does not provide for renewal of the recognition of the operational character or annual certification of the national databases. It is the responsibility of Member States to have in place an operational national database.
  The system of identification and registration of bovine animals, including the national database, has been subject to inspections by FVO, in particular during the round of inspection missions on traceability carried out in 2002, but also during inspection missions covering issues where animal identification plays an important role. Based on the findings of these missions, FVO has provided recommendations for the necessary actions to be taken by the Member States concerned. |
| --- | --- |

96.

Regulation (EC) No 1760/2000 does not provide for renewal of the recognition of the operational character or annual certification of the national databases. It is the responsibility of Member States to have in place an operational national database.

The system of identification and registration of bovine animals, including the national database, has been subject to inspections by FVO, in particular during the round of inspection missions on traceability carried out in 2002, but also during inspection missions covering issues where animal identification plays an important role. Based on the findings of these missions, FVO has provided recommendations for the necessary actions to be taken by the Member States concerned.

| 97. | The Commission takes note of the recommendation of the auditors to review the rules for controls and sanctions.
  The detailed rules for the application of minimum administrative sanctions are laid down in Regulation (EC) No 494/98 leaving open the possibility for Member States to establish other national administrative or criminal penalties, taking into account the seriousness of infringements.
  The detailed rules for the minimum level of controls are laid down in Regulation (EC) No 1082/2003, replacing Regulation (EC) No 2630/1997.
  The Commission considers that to integrate the identification system with IACS would, given the systems’ different objectives, jeopardise the smooth operation of the animal premiums system and could be open to legal challenges. The IACS concerns itself, inter alia, with animals for which CAP premium has been claimed; therefore the only relevant ‘reconciliation control’ to be made is to ensure that such animals appear in the SIEB.
  The system of identification must provide for the tracing of animals through all movements for veterinary purposes, i.e. a rapid tracing of infected animals when disease outbreaks occur to ensure a speedy and efficient control of the disease.
  In drafting IACS legislation and interpretations thereof, due care has been taken to ensure that aid reductions or exclusions are applied in proportion to the offence and only where appropriate. The Commission believes that regulatory controls should be as practical and efficient as possible, whilst providing the necessary financial safeguards. |
| --- | --- |

97.

The Commission takes note of the recommendation of the auditors to review the rules for controls and sanctions.

The detailed rules for the application of minimum administrative sanctions are laid down in Regulation (EC) No 494/98 leaving open the possibility for Member States to establish other national administrative or criminal penalties, taking into account the seriousness of infringements.

The detailed rules for the minimum level of controls are laid down in Regulation (EC) No 1082/2003, replacing Regulation (EC) No 2630/1997.

The Commission considers that to integrate the identification system with IACS would, given the systems’ different objectives, jeopardise the smooth operation of the animal premiums system and could be open to legal challenges. The IACS concerns itself, inter alia, with animals for which CAP premium has been claimed; therefore the only relevant ‘reconciliation control’ to be made is to ensure that such animals appear in the SIEB.

The system of identification must provide for the tracing of animals through all movements for veterinary purposes, i.e. a rapid tracing of infected animals when disease outbreaks occur to ensure a speedy and efficient control of the disease.

In drafting IACS legislation and interpretations thereof, due care has been taken to ensure that aid reductions or exclusions are applied in proportion to the offence and only where appropriate. The Commission believes that regulatory controls should be as practical and efficient as possible, whilst providing the necessary financial safeguards.

| 98. | First of all, amending the rules would not alter the fact that cows aged over 30 months, which were not subject to the obligations of identification and registration, are still presented at slaughterhouses and could even create a risk of these animals being slaughtered clandestinely.
  Secondly, in the light of the opinion of the ‘Food Safety Authority’, the United Kingdom authorities intend, at a date which has not yet been fixed but will probably be early in 2005, to stop the slaughter of animals over 30 months. |
| --- | --- |

98.

First of all, amending the rules would not alter the fact that cows aged over 30 months, which were not subject to the obligations of identification and registration, are still presented at slaughterhouses and could even create a risk of these animals being slaughtered clandestinely.

Secondly, in the light of the opinion of the ‘Food Safety Authority’, the United Kingdom authorities intend, at a date which has not yet been fixed but will probably be early in 2005, to stop the slaughter of animals over 30 months.

| 99. | The Commission acknowledges that traceability of all bovine animals cannot be absolutely guaranteed. However, given the legal vacuum the efforts of the Commission services have aimed at assisting Member States to increase the reliability of their national databases through the on-going development of benchmarks. Furthermore the introduction of Traces will contribute to ensure the traceability of animals in intra-Community trade. |
| --- | --- |

99.

The Commission acknowledges that traceability of all bovine animals cannot be absolutely guaranteed. However, given the legal vacuum the efforts of the Commission services have aimed at assisting Member States to increase the reliability of their national databases through the on-going development of benchmarks. Furthermore the introduction of Traces will contribute to ensure the traceability of animals in intra-Community trade.

---