# Euroopan unionin C 308/14.

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 308 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 47. vuosikerta14. joulukuuta 2004 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 308

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

47. vuosikerta14. joulukuuta 2004

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Neuvosto |
| 2004/C 308/1 | Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisellä sopimuksella viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen perustetun EU/Islanti ja Norja -sekakomitean päätös N:o 1/2004 kyseisen sekakomitean työjärjestyksestä 29 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn päätöksen N:o 1/1999 muuttamisesta | 1 |
| 2004/C 308/2 | Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisellä sopimuksella viimeksi mainitun osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen perustetun EU/Sveitsi-sekakomitean päätös N:o 1/2004, tehty 26 päivänä lokakuuta 2004, työjärjestyksensä hyväksymisestä | 2 |
| | Komissio |
| 2004/C 308/3 | Euron kurssi | 5 |
| 2004/C 308/4 | Valtiontuki — Portugali — Valtiontuki C 33/04 (ex N 63/04) — Estaleiros Navais de Viana do Castelon rakentamien kahden kemikaalisäiliöaluksen kolmivuotisen toimitusajan pidentäminen — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 6 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Neuvosto

2004/C 308/1

Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisellä sopimuksella viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen perustetun EU/Islanti ja Norja -sekakomitean päätös N:o 1/2004 kyseisen sekakomitean työjärjestyksestä 29 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn päätöksen N:o 1/1999 muuttamisesta

1

2004/C 308/2

Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisellä sopimuksella viimeksi mainitun osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen perustetun EU/Sveitsi-sekakomitean päätös N:o 1/2004, tehty 26 päivänä lokakuuta 2004, työjärjestyksensä hyväksymisestä

2

Komissio

2004/C 308/3

Euron kurssi

5

2004/C 308/4

Valtiontuki — Portugali — Valtiontuki C 33/04 (ex N 63/04) — Estaleiros Navais de Viana do Castelon rakentamien kahden kemikaalisäiliöaluksen kolmivuotisen toimitusajan pidentäminen — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

6

| | III   Tiedotteita |
| --- | --- |
| | Komissio |
| 2004/C 308/5 | F-Castres: Säännöllisen lentoliikenteen harjoittaminen — Ranskan järjestämä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukainen tarjouskilpailu säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta reitillä Castres (Mazamet) — Pariisi (Orly) (
  1
  ) | 10 |

III   Tiedotteita

Komissio

2004/C 308/5

F-Castres: Säännöllisen lentoliikenteen harjoittaminen — Ranskan järjestämä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukainen tarjouskilpailu säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta reitillä Castres (Mazamet) — Pariisi (Orly) (
  1
  )

1

10

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Neuvosto

| 14.12.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 308/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 308/1

---

Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisellä sopimuksella viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen perustetun EU/Islanti ja Norja -sekakomitean päätös N:o 1/2004 kyseisen sekakomitean työjärjestyksestä 29 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn päätöksen N:o 1/1999 muuttamisesta

(2004/C 308/01)

SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon työjärjestyksensä 15 artiklan 2 kohdan (1),

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Muutetaan sekakomitean työjärjestystä seuraavasti:

Lisätään 1 artiklan viimeisen virkkeen perään seuraava virke:

”Islannin ja Norjan hallituksia edustavat valtuuskunnat voivat luovuttaa korkeiden virkamiesten ja ministerien tasolla kokoontuvan sekakomitean puheenjohtajuuden toiselle valtuuskunnalle, joka on valmis hoitamaan kyseistä tehtävää.”

Muutetaan 5 artiklan 2 alakohtaa seuraavasti:

”Sekakomitea on päätösvaltainen, jos siinä on läsnä vähintään puolet neuvoston jäsenistä, Islannin ministeritason valtuuskunta ja Norjan ministeritason valtuuskunta sekä komission edustaja.”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

3 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Islanti ja Norja vastaavat päätöksen virallisesta julkaisemisesta kumpikin omassa maassaan.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tehty Luxemburgissa 26 päivänä lokakuuta 2004.

Sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Image

---

(1)  EYVL C 211, 23.7.1999, s. 9.

1

---

| 14.12.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 308/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 308/2

---

Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisellä sopimuksella viimeksi mainitun osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen perustetun EU/Sveitsi-sekakomitean päätös N:o 1/2004,

tehty 26 päivänä lokakuuta 2004,

työjärjestyksensä hyväksymisestä

(2004/C 308/02)

SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen viimeksi mainitun osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen, jäljempänä ’sopimus’, sekä erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Sekakomitea koostuu Sveitsin valaliiton, jäljempänä ’Sveitsi’, hallituksen, Euroopan unionin neuvoston, jäljempänä ’neuvosto’, jäsenten sekä Euroopan yhteisöjen komission, jäljempänä ’komissio’, edustajista.

Komitean puheenjohtajana toimii

| — | asiantuntijoiden tasolla:






  — | valtuuskunta, joka edustaa neuvoston puheenjohtajavaltiota, |
| --- | --- | --- |

—

asiantuntijoiden tasolla:

—

valtuuskunta, joka edustaa neuvoston puheenjohtajavaltiota,

| — | korkeiden virkamiesten ja ministerien tasolla:






  — | ensimmäisellä vuosipuoliskolla valtuuskunta, joka edustaa neuvoston puheenjohtajavaltiota, |
| --- | --- | --- |

—

korkeiden virkamiesten ja ministerien tasolla:

—

ensimmäisellä vuosipuoliskolla valtuuskunta, joka edustaa neuvoston puheenjohtajavaltiota,

| — | toisella vuosipuoliskolla Sveitsin hallitusta edustava valtuuskunta, jäljempänä ’Sveitsin valtuuskunta’. |
| --- | --- |

—

toisella vuosipuoliskolla Sveitsin hallitusta edustava valtuuskunta, jäljempänä ’Sveitsin valtuuskunta’.

Neuvoston puheenjohtajavaltiota edustava valtuuskunta voi luovuttaa sekakomitean puheenjohtajuuden neuvoston seuraavan puheenjohtajavaltion valtuuskunnalle. Sveitsin valtuuskunta voi luovuttaa korkeiden virkamiesten ja ministerien tasolla kokoontuvan sekakomitean puheenjohtajuuden toiselle valtuuskunnalle, joka on valmis hoitamaan kyseistä tehtävää.

2 artikla

Sekakomitea kokoontuu neuvoston päärakennuksessa Brysselissä.

Kun neuvosto pitää istuntonsa työjärjestyksensä mukaisesti muulla paikkakunnalla, myös sekakomitea kokoontuu siellä ministeritasolla.

Sekakomitea voi poikkeuksellisissa olosuhteissa ja asianmukaisesti perustelluista syistä päättää yksimielisesti pitää kokouksen muualla.

3 artikla

Sekakomitean kokoukset eivät ole julkisia, ellei sekakomitea yksimielisesti toisin päätä.

4 artikla

Sekakomitea kokoontuu asiaankuuluvalla tasolla puheenjohtajansa kutsusta joko tämän aloitteesta tai jonkin jäsenensä pyynnöstä.

Sekakomitean ministeritason kokoukset kutsutaan tavallisesti koolle samaksi päiväksi, jona neuvosto käsittelee istunnossaan sopimuksen 1 artiklan alaan kuuluvia asioita.

Jos Sveitsin valtuuskunta katsoo sopimuksen 7 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa säädöksen tai toimenpiteen sisällön luonteeltaan sellaiseksi, että se vaikuttaa Sveitsin perustuslaillisessa järjestelmässä taattuihin puolueettomuuden, federalismin ja suoran demokratian periaatteisiin, sekakomitean ministeritason kokous kutsutaan koolle kyseisen valtuuskunnan kutsusta tai pyynnöstä kolmen viikon kuluessa. Sekakomitea tarkastelee huolellisesti kaikkia tapoja jatkaa sopimusta, erityisesti Sveitsin valtuuskunnan ehdottamia vaihtoehtoisia ratkaisuja. Jos sen jälkeen kun tilannetta on tarkasteltu perusteellisesti sopimuksen 7 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun jakson kuluessa, sekakomitea ei hyväksy tällaista tapaa jatkaa sopimusta, sopimus lakkaa olemasta voimassa kolmen kuukauden kuluttua mainitun jakson päättymisestä.

5 artikla

Sekakomitea koostuu ministeritasolla sellaisista Sveitsin edustajista ja neuvoston jäsenten ministeritason edustajista, joilla on valtuudet antaa sitoumuksia valtioittensa puolesta, ja yhdestä komission jäsenestä.

Sekakomitea on päätösvaltainen, jos siinä on läsnä vähintään puolet neuvoston jäsenistä, Sveitsin ministeritason edustaja sekä komission edustaja.

Ministeritason sekakomitean kokoukset valmistellaan sekakomiteassa korkeiden virkamiesten tasolla. Sekakomitea käsittelee korkeiden virkamiesten tasolla ennakolta kaikki ministeritason sekakomitean kokouksen esityslistaehdotuksen kohdat ja pyrkii saamaan omalla tasollaan aikaan ratkaisun. Tarvittaessa nämä asiakohdat annetaan sekakomitean käsiteltäväksi ministeritasolla.

6 artikla

Puheenjohtaja laatii kutakin kokousta varten esityslistaehdotuksen. Esityslistaehdotuksessa on oltava mukana se asia, jonka vuoksi kokousta on pyydetty pidettäväksi 4 artiklan mukaisesti. Kokouskutsu ja esityslistaehdotus lähetetään 9 artiklassa mainituille vastaanottajille hyvissä ajoin ennen kokousta. Esityslistan liitteenä on oltava kaikki tarvittavat valmisteluasiakirjat.

Sekakomitea hyväksyy esityslistan yksimielisesti kunkin kokouksen alussa ja se voi päättää yksimielisesti ottaa muun kuin esityslistaehdotuksessa olevan asian esityslistalle, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta sopimuksen 4 artiklassa määrättyihin Sveitsin oikeuksiin. Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia edustavat valtuuskunnat eivät voi estää yksimielistä päätöstä, joka vaaditaan sopimuksen 1 artiklassa tarkoitettuun sellaiseen alaan kuuluvan asian esityslistalle ottamiseen, johon kyseiset valtiot eivät osallistu.

7 artikla

Sekakomitean valmisteluasiakirjat laaditaan neuvoston kielillä, jollei sekakomitea yksimielisesti toisin päätä.

8 artikla

Neuvoston pääsihteeristö laatii kustakin ministeritason sekakomitean kokouksesta puheenjohtajan vastuulla pöytäkirjan, joka toimitetaan valtuuskunnille.

Pöytäkirja sisältää yleensä kunkin esityslistalla olevan asian osalta

| — | tiedot sekakomitean käsiteltäväksi saatetuista asiakirjoista, |
| --- | --- |

—

tiedot sekakomitean käsiteltäväksi saatetuista asiakirjoista,

| — | sekakomitean tekemät päätelmät ja päätökset, |
| --- | --- |

—

sekakomitean tekemät päätelmät ja päätökset,

| — | lausumat, jotka jokin valtuuskunta on pyytänyt merkittäväksi pöytäkirjaan. |
| --- | --- |

—

lausumat, jotka jokin valtuuskunta on pyytänyt merkittäväksi pöytäkirjaan.

Jokainen valtuuskunta voi pyytää, että jonkin esityslistan kohdan osalta pöytäkirjaan merkitään yksityiskohtaisempia tietoja.

Sekakomitea hyväksyy pöytäkirjan yksimielisesti. Sekakomitea voi käyttää kirjallista menettelyä.

9 artikla

Tämän työjärjestyksen mukaiset puheenjohtajan tiedonannot lähetetään Sveitsin edustustolle Euroopan yhteisöissä, Euroopan unionin jäsenvaltioiden edustustoille sekä komissiolle.

Sekakomitealle osoitettava kirjeenvaihto lähetetään sen puheenjohtajalle neuvoston pääsihteeristön osoitteeseen (Euroopan unionin neuvosto, Rue de la Loi 175, B-1048 Bryssel).

10 artikla

Yleisön sekakomitealle esittämien pyyntöjen, jotka koskevat Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjoihin tutustumista, käsittelyä koskevat yksityiskohtaiset säännöt ovat samat kuin ne, jotka neuvosto on vahvistanut omien asiakirjojensa osalta (1).

11 artikla

Neuvoston pääsihteeristö toimii sekakomitean sihteeristönä.

12 artikla

Asioiden käsittely sekakomiteassa kuuluu salassapitovelvollisuuden piiriin, jollei sekakomitea päätä toisin.

Neuvoston pääsihteeristössä sovellettavia, luottamuksellisten tietojen suojaamisesta annettuja neuvoston toimenpiteitä koskevia sääntöjä (2) sovelletaan myös sekakomitean käyttämien luottamuksellisten tietojen suojaamiseen.

13 artikla

Jos sekakomitealle on tehty ilmoitus sopimuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti, on sekakomitean päätös sopimuksen jatkamisesta tehtävä yksimielisesti.

Jos sopimuksen päättyminen johtuu siitä, että säädöstä tai toimenpidettä, jota ei sovelleta Irlantiin ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan tai jompaankumpaan näistä valtioista, ei hyväksytä, niiden edustajat eivät voi estää yksimielistä päätöstä.

14 artikla

Jos sekakomitealle on tehty ilmoitus erimielisyydestä sopimuksen 10 artiklan mukaisesti, erimielisyys otetaan ministeritason sekakomitean esityslistaehdotukseen.

Sekakomitea tekee päätöksensä erimielisyyksien ratkaisemisesta yksimielisesti.

Jos ratkaistavana on erimielisyys, joka koskee sellaisen määräyksen tulkintaa tai soveltamista, jota ei sovelleta Irlantiin ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan tai jompaankumpaan näistä valtioista, niiden edustajat eivät voi estää yksimielistä päätöstä.

15 artikla

Menettelytapakysymyksiä koskevat sekakomitean päätökset tehdään sekakomitean valtuuskuntien enemmistöllä lukuun ottamatta päätöksiä, joita varten tässä työjärjestyksessä edellytetään yksimielisyyttä.

Tähän työjärjestykseen tehtävät muutokset on hyväksyttävä yksimielisesti ministeritason sekakomiteassa.

16 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

17 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sveitsi vastaa päätöksen virallisesta julkaisemisesta Sveitsissä.

Tehty Luxemburgissa 26 päivänä lokakuuta 2004.

Sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Image

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001, annettu 30 päivänä toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43).

1

(2)  Neuvoston päätös 2001/264/EY, tehty 19 päivänä maaliskuuta 2001, neuvoston turvallisuussääntöjen vahvistamisesta (EYVL L 101, 11.4.2001, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2004/194/EY (EUVL L 63, 28.2.2004, s. 48).

2

---

Komissio

| 14.12.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 308/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 308/5

---

Euron kurssi (1)

13. joulukuuta 2004

(2004/C 308/03)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3268 |
| JPY | Japanin jeniä | 139,01 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4303 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,69225 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 8,9675 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5348 |
| ISK | Islannin kruunua | 83,80 |
| NOK | Norjan kruunua | 8,2040 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9559 |
| CYP | Kyproksen puntaa | 0,5788 |
| CZK | Tšekin korunaa | 30,610 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 247,21 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6869 |
| MTL | Maltan liiraa | 0,4319 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,2021 |
| ROL | Romanian leuta | 39 294 |
| SIT | Slovenian tolaria | 239,84 |
| SKK | Slovakian korunaa | 38,945 |
| TRL | Turkin liiraa | 1 898 600 |
| AUD | Australian dollaria | 1,7505 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,6271 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,3166 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,8674 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,1869 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 408,80 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 7,6297 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3268

JPY

Japanin jeniä

139,01

DKK

Tanskan kruunua

7,4303

GBP

Englannin puntaa

0,69225

SEK

Ruotsin kruunua

8,9675

CHF

Sveitsin frangia

1,5348

ISK

Islannin kruunua

83,80

NOK

Norjan kruunua

8,2040

BGN

Bulgarian leviä

1,9559

CYP

Kyproksen puntaa

0,5788

CZK

Tšekin korunaa

30,610

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

247,21

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6869

MTL

Maltan liiraa

0,4319

PLN

Puolan zlotya

4,2021

ROL

Romanian leuta

39 294

SIT

Slovenian tolaria

239,84

SKK

Slovakian korunaa

38,945

TRL

Turkin liiraa

1 898 600

AUD

Australian dollaria

1,7505

CAD

Kanadan dollaria

1,6271

HKD

Hongkongin dollaria

10,3166

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,8674

SGD

Singaporin dollaria

2,1869

KRW

Etelä-Korean wonia

1 408,80

ZAR

Etelä-Afrikan randia

7,6297

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 14.12.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 308/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 308/6

---

VALTIONTUKI — PORTUGALI

Valtiontuki C 33/04 (ex N 63/04) — Estaleiros Navais de Viana do Castelon rakentamien kahden kemikaalisäiliöaluksen kolmivuotisen toimitusajan pidentäminen

Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(2004/C 308/04)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio on ilmoittanut 20. lokakuuta 2004 päivätyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla kirjeellä Portugalille päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee pyyntöä myöntää kolmen vuoden toimitusajasta poikkeus sellaisten alusten osalta, joita koskeva sopimus on tehty ennen 31 päivää joulukuuta 2000.

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa toimenpiteistä, joita koskevaa menettelyä komissio laajentaa, kuukauden kuluessa tämän tiivistelmän ja sitä seuraavan kirjeen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä osoitteeseen

| Euroopan komissio |
| --- |
| Kilpailun pääosasto |
| State Aid Greffe |
| B-1049 Bryssel |
| Faksi (32-2) 296 12 42 |

Euroopan komissio

Kilpailun pääosasto

State Aid Greffe

B-1049 Bryssel

Faksi (32-2) 296 12 42

Huomautukset toimitetaan Portugalille. Huomautuksia esittävän asianomaisen on pyydettävä kirjallisesti henkilöllisyyden luottamuksellista käsittelyä, ja tämä pyyntö on perusteltava.

TIIVISTELMÄ

Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1540/98 (1) (jäljempänä ’laivanrakennusasetus’) poistettiin laivanrakennusteollisuuden toimintatuki 31. joulukuuta 2000 alkaen ja määritettiin edellytykset tämän tuen asteittaiselle lopettamiselle. Asetuksen mukaan toimintatukea voidaan myöntää ainoastaan sellaisten alusten osalta, joita koskeva sopimus on tehty viimeistään 31. joulukuuta 2000 ja jotka toimitetaan kolmen vuoden kuluessa sopimuksen allekirjoittamisesta. Alus oli siten toimitettava viimeistään 31. joulukuuta 2003, jotta sen rakentamiseen voitiin myöntää toimintatukea.

Asetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaan komissio voi kuitenkin pidentää määräaikaa, jos se on perusteltua kyseisen hankkeen teknisen monimutkaisuuden vuoksi tai jos telakan työsuunnitelma viivästyy sellaisten odottamattomien, merkittävien ja perusteltavissa olevien häiriöiden vuoksi, jotka aiheutuvat poikkeuksellisista, ennalta arvaamattomista ja yrityksestä riippumattomista olosuhteista.

Portugali ilmoitti komissiolle 21. tammikuuta 2004 hakevansa Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A:n (ENVC) rakentamien kahden kemikaaliosäiliöaluksen kolmivuotisen toimitusajan pidentämistä. Aluksen C 224 toimitusaikaan haetaan pidennystä heinäkuuhun 2004 ja aluksen C 225 toimitusaikaan marraskuuhun 2004. Pidennyshakemusta perustellaan hankkeen monimutkaisuudella ja ennalta arvaamattomilla olosuhteilla. Ilmoitetun tuen määrä on 2 675 275 euroa alusta kohti.

Komissio huomauttaa, että ENVC on merialuksia rakentava telakka ja sen vuoksi sille myönnettävää tukea arvioidaan laivanrakennusasetuksen mukaisesti. Näin ollen on määriteltävä, soveltuvatko Portugalin esittämät kolmen vuoden toimitusajan pidentämisen edellytykset yhteen tämän asetuksen 3 artiklan ja siten yhteismarkkinoiden kanssa.

Portugali selvitti, että Alpha Navigation Ltd:n kanssa 22. joulukuuta 2000 allekirjoitetut alkuperäiset sopimukset siirrettiin 14. toukokuuta 2001 uudelle varustamolle ABB Credit OY:lle. Sopimuslausekkeita ja aluseritelmiä muutettiin samalla vastaavasti. Muutokset koskevat mm. alusten painoa, eräitä ominaisuuksia, joilla aluksista tehdään merenkulkukelpoisia vaativissa jääolosuhteissa (esim. teräksen käsittelyä koskevan uuden ISO 8501-3 -normin soveltaminen ja Marineline 784 erikoismaalin käyttäminen lastisäiliöissä), ja vastaavia hintoja. Muutoksista johtuen komissio epäilee, ettei ABB Credit OY:n kanssa toukokuussa 2001 allekirjoitettujen sopimusten kohde ole edelleen sama kuin alkuperäisissä sopimuksissa eikä näiden sopimusten perusteella voida myöntää tukea.

Portugalin esittämän hankkeen teknistä monimutkaisuutta koskevan perusteen osalta todetaan, että komissio on pyrkinyt tulkitsemaan tätä perustetta suppeasti ja objektiivisesti (2). Tältä osin ei ole todisteita siitä, että laivanrakennusasetuksessa alusten toimittamiselle asetettu kolmen vuoden määräaika on liian lyhyt ENVC:n rakentaman tyyppisille kemikaalisäiliöaluksille. Tämän johdosta voidaan epäillä, voidaanko tällaisten alusten kolmen vuoden toimitusaikaa jatkaa alusten teknisen monimutkaisuuden vuoksi.

Lisäksi viivästyminen näyttää valtaosaltaan johtuvan sopimusten siirtämisestä ABB Credit OY:lle, joka halusi aluksiin uusia ominaisuuksia. Komissio kuitenkin toteaa, että ENVC hyväksyi muutetut sopimukset. Tämän vuoksi voidaan epäillä, voidaanko sopimusten siirtämistä uudelle varustamolle tai siitä seuranneita teknisiä vaikeuksia pitää laivanrakennusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisina poikkeuksellisina, ennalta arvaamattomina ja yrityksestä riippumattomina syinä.

Samalla tavoin komissio epäilee, voidaanko varustamon aluksen rakennusvaiheessa pyytämiä lisämuutoksia pitää Portugalin esittäminä poikkeuksellisina ja ennalta arvaamattomina olosuhteina, koska ne näyttäisivät kuuluvan niihin tavanomaisiin riskeihin, jotka laivanrakennushankkeissa on tavallisesti otettava huomioon.

KIRJE

”Cumpre à Comissão informar Portugal que, após exame da informação prestada pelas autoridades portuguesas sobre o auxílio acima referido, decidiu dar início ao procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE relativamente ao pedido de extensão do prazo de entrega de três anos de dois navios de transporte de produtos químicos construídos pelos Estaleiros Navais de Viana do Castelo.

1.   PROCEDIMENTO

| (1) | Por carta de 21 Janeiro 2004 (registada em 29 de Janeiro de 2004) Portugal notificou à Comissão o seu pedido de alargar o prazo de entrega de três anos de dois navios químicos construídos pelos Estaleiros Navais de Viana do Castelo. A Comissão solicitou informações adicionais por cartas de 20 de Fevereiro, 3 de Maio e 27 de Julho de 2004. As autoridades portuguesas responderam por cartas datadas respectivamente de 1 de Abril de 2004 (registada em 2 de Abril de 2004), 11 de Junho de 2004 (registada em 15 de Junho de 2004) e 24 de Agosto de 2004 (registada em 31 de Agosto de 2004). O final do prazo para a decisão da Comissão é 1 de Novembro de 2004. |
| --- | --- |

(1)

Por carta de 21 Janeiro 2004 (registada em 29 de Janeiro de 2004) Portugal notificou à Comissão o seu pedido de alargar o prazo de entrega de três anos de dois navios químicos construídos pelos Estaleiros Navais de Viana do Castelo. A Comissão solicitou informações adicionais por cartas de 20 de Fevereiro, 3 de Maio e 27 de Julho de 2004. As autoridades portuguesas responderam por cartas datadas respectivamente de 1 de Abril de 2004 (registada em 2 de Abril de 2004), 11 de Junho de 2004 (registada em 15 de Junho de 2004) e 24 de Agosto de 2004 (registada em 31 de Agosto de 2004). O final do prazo para a decisão da Comissão é 1 de Novembro de 2004.

2.   DESCRIÇÃO DO AUXÍLIO

| (2) | Portugal notificou esta medida ao abrigo do Regulamento (CE) n.o 1540/98 do Conselho, de 29 de Junho de 1998, que estabelece novas regras de auxílio à construção naval (3) (a seguir designado ’Regulamento da construção naval’). O artigo 3.o deste Regulamento permite a concessão de auxílios ao funcionamento até 9 % para navios contratados até 31 de Dezembro de 2000 e entregues num limite máximo de três anos a contar da assinatura do contrato. Por conseguinte, nenhum auxílio ao funcionamento associado ao contrato pode ser concedido para navios entregues após o limite de três anos, a menos que a Comissão autorize uma extensão deste prazo, nos termos do 2.o parágrafo do no 2 do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1540/98. |
| --- | --- |

(2)

Portugal notificou esta medida ao abrigo do Regulamento (CE) n.o 1540/98 do Conselho, de 29 de Junho de 1998, que estabelece novas regras de auxílio à construção naval (3) (a seguir designado ’Regulamento da construção naval’). O artigo 3.o deste Regulamento permite a concessão de auxílios ao funcionamento até 9 % para navios contratados até 31 de Dezembro de 2000 e entregues num limite máximo de três anos a contar da assinatura do contrato. Por conseguinte, nenhum auxílio ao funcionamento associado ao contrato pode ser concedido para navios entregues após o limite de três anos, a menos que a Comissão autorize uma extensão deste prazo, nos termos do 2.o parágrafo do no 2 do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1540/98.

| (3) | O pedido refere-se a dois navios químicos idênticos designados C 224 e C 225 construídos pelos Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Portugal argumenta que a extensão do prazo de três anos se justifica em virtude da complexidade técnica do projecto associada a problemas imprevisíveis. De acordo com Portugal, deveria pois ser autorizado um auxílio ao funcionamento de 2 675 275 euros para cada navio. |
| --- | --- |

(3)

O pedido refere-se a dois navios químicos idênticos designados C 224 e C 225 construídos pelos Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Portugal argumenta que a extensão do prazo de três anos se justifica em virtude da complexidade técnica do projecto associada a problemas imprevisíveis. De acordo com Portugal, deveria pois ser autorizado um auxílio ao funcionamento de 2 675 275 euros para cada navio.

| (4) | Os contratos de construção para os dois navios foram assinados em 22 de Dezembro de 2000 pelos Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. e pela Alpha Navigation Ltd (a seguir designados ’contratos originais’). Em 14 de Maio de 2001, estes contratos foram transferidos da Alpha Navigation para um novo comprador, ABB Credit OY, através de um acordo tripartido entre Alpha Navigation Ltd, ABB Credit OY e os Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. (’acordo de cessão’). Na mesma data, os Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. e ABB Credit OY assinaram um ’Contrato alterado e rectificado de construção naval’ para cada um dos navios, que alterava o teor dos contratos originais. |
| --- | --- |

(4)

Os contratos de construção para os dois navios foram assinados em 22 de Dezembro de 2000 pelos Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. e pela Alpha Navigation Ltd (a seguir designados ’contratos originais’). Em 14 de Maio de 2001, estes contratos foram transferidos da Alpha Navigation para um novo comprador, ABB Credit OY, através de um acordo tripartido entre Alpha Navigation Ltd, ABB Credit OY e os Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. (’acordo de cessão’). Na mesma data, os Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. e ABB Credit OY assinaram um ’Contrato alterado e rectificado de construção naval’ para cada um dos navios, que alterava o teor dos contratos originais.

| (5) | Portugal explicou que, com base nas especificações técnicas acordadas com o novo proprietário dos navios, ABB Credit OY, os navios químicos em questão tinham de ser adaptados a fim de poderem navegar em condições climáticas muito severas. Isto repercutiu-se em diversas características e materiais dos navios o que, por sua vez, atrasou a produção. Portugal destacou, nomeadamente, as seguintes dificuldades relacionadas com a complexidade do projecto:






  — | Adaptação do projecto no sentido da sua conformidade à ’Classe IA super’ relativa às condições de navegação no gelo. |
| --- | --- | --- |

(5)

Portugal explicou que, com base nas especificações técnicas acordadas com o novo proprietário dos navios, ABB Credit OY, os navios químicos em questão tinham de ser adaptados a fim de poderem navegar em condições climáticas muito severas. Isto repercutiu-se em diversas características e materiais dos navios o que, por sua vez, atrasou a produção. Portugal destacou, nomeadamente, as seguintes dificuldades relacionadas com a complexidade do projecto:

—

Adaptação do projecto no sentido da sua conformidade à ’Classe IA super’ relativa às condições de navegação no gelo.

| — | Aplicação de uma nova norma ’ISO 8501-3’, referente à preparação dos suportes de aço antes da aplicação de pinturas e produtos afins. Esta norma, que apenas entrou em vigor em 22 de Dezembro de 2001 e era, por conseguinte, desconhecida pelo estaleiro, exigiu um processo de formação durante a produção. |
| --- | --- |

—

Aplicação de uma nova norma ’ISO 8501-3’, referente à preparação dos suportes de aço antes da aplicação de pinturas e produtos afins. Esta norma, que apenas entrou em vigor em 22 de Dezembro de 2001 e era, por conseguinte, desconhecida pelo estaleiro, exigiu um processo de formação durante a produção.

| — | Aplicação de uma tinta especial (’Marineline 784’) que tem um ciclo de aplicação mais longo do que a tinta tradicional. |
| --- | --- |

—

Aplicação de uma tinta especial (’Marineline 784’) que tem um ciclo de aplicação mais longo do que a tinta tradicional.

| (6) | De acordo com Portugal, o atraso verificado devido aos mencionados factores foi agravado por modificações adicionais solicitadas em diversas ocasiões pelo proprietário de navio durante a produção. Além disso, as chapas de aço foram fornecidas com importantes defeitos, o que implicou um atraso adicional para corrigir esta situação. |
| --- | --- |

(6)

De acordo com Portugal, o atraso verificado devido aos mencionados factores foi agravado por modificações adicionais solicitadas em diversas ocasiões pelo proprietário de navio durante a produção. Além disso, as chapas de aço foram fornecidas com importantes defeitos, o que implicou um atraso adicional para corrigir esta situação.

| (7) | As datas de entrega acordadas nos contratos originais eram 30 de Dezembro de 2002 para o navio C 224 e 30 de Setembro de 2003 para o navio C 225. Os contratos de construção naval alterados e rectificados alargaram a data de entrega para 30 de Outubro de 2003 e 15 de Novembro de 2003, respectivamente. Contudo, de acordo com Portugal, devido aos mencionados factores o estaleiro não pôde terminar os navios a tempo. Portugal solicita por conseguinte que os prazos para entrega dos navios sejam alargados para Julho de 2004 para o navio C 224 e Novembro de 2004 para o navio C 225. |
| --- | --- |

(7)

As datas de entrega acordadas nos contratos originais eram 30 de Dezembro de 2002 para o navio C 224 e 30 de Setembro de 2003 para o navio C 225. Os contratos de construção naval alterados e rectificados alargaram a data de entrega para 30 de Outubro de 2003 e 15 de Novembro de 2003, respectivamente. Contudo, de acordo com Portugal, devido aos mencionados factores o estaleiro não pôde terminar os navios a tempo. Portugal solicita por conseguinte que os prazos para entrega dos navios sejam alargados para Julho de 2004 para o navio C 224 e Novembro de 2004 para o navio C 225.

3.   APRECIAÇÃO

| (8) | Ao notificar o pedido de extensão do limite de entrega de três anos relativo a dois navios químicos construídos nos Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Portugal cumpriu a sua obrigação nos termos do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE. |
| --- | --- |

(8)

Ao notificar o pedido de extensão do limite de entrega de três anos relativo a dois navios químicos construídos nos Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Portugal cumpriu a sua obrigação nos termos do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE.

Existência de auxílio na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE

| (9) | Nos termos do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado, são incompatíveis com o mercado comum, na medida em que afectem as trocas comerciais entre os Estados-Membros, os auxílios concedidos pelos Estados ou provenientes de recursos estatais, independentemente da forma que assumam, que falseiem ou ameacem falsear a concorrência, favorecendo certas empresas ou certas produções. |
| --- | --- |

(9)

Nos termos do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado, são incompatíveis com o mercado comum, na medida em que afectem as trocas comerciais entre os Estados-Membros, os auxílios concedidos pelos Estados ou provenientes de recursos estatais, independentemente da forma que assumam, que falseiem ou ameacem falsear a concorrência, favorecendo certas empresas ou certas produções.

| (10) | O auxílio ao funcionamento em questão diz respeito a um financiamento proveniente de recursos nacionais de parte dos custos que o estaleiro teria normalmente que suportar ao construir um navio, beneficiando desta forma o estaleiro. Além disso, a construção naval constitui uma actividade económica com trocas comerciais entre os Estados-Membros. Consequentemente, este auxílio é abrangido pelo n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE. |
| --- | --- |

(10)

O auxílio ao funcionamento em questão diz respeito a um financiamento proveniente de recursos nacionais de parte dos custos que o estaleiro teria normalmente que suportar ao construir um navio, beneficiando desta forma o estaleiro. Além disso, a construção naval constitui uma actividade económica com trocas comerciais entre os Estados-Membros. Consequentemente, este auxílio é abrangido pelo n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE.

Compatibilidade dos auxílios com o Tratado CE

| (11) | Na acepção do n.o 3 do artigo 87.o as categorias de auxílios determinadas por uma decisão do Conselho, deliberando por maioria qualificada, sob proposta da Comissão, podem ser consideradas compatíveis com o mercado comum. A Comissão nota que o Conselho adoptou, nesta base, em 29 de Junho de 1998 o Regulamento da construção naval (4). |
| --- | --- |

(11)

Na acepção do n.o 3 do artigo 87.o as categorias de auxílios determinadas por uma decisão do Conselho, deliberando por maioria qualificada, sob proposta da Comissão, podem ser consideradas compatíveis com o mercado comum. A Comissão nota que o Conselho adoptou, nesta base, em 29 de Junho de 1998 o Regulamento da construção naval (4).

| (12) | De acordo com o Regulamento de construção naval, entende-se por ’construção naval’ a construção de embarcações comerciais autopropulsionadas de alto mar. Os Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. constroem estas embarcações e estão, consequentemente, abrangidos por este Regulamento. |
| --- | --- |

(12)

De acordo com o Regulamento de construção naval, entende-se por ’construção naval’ a construção de embarcações comerciais autopropulsionadas de alto mar. Os Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. constroem estas embarcações e estão, consequentemente, abrangidos por este Regulamento.

| (13) | O n.o 1 do artigo 3.o do Regulamento da construção naval determina um limite máximo de 9 % (para contratos de valor superior a 10 milhões de euros) para os auxílios ao funcionamento associados ao contrato de construção naval, até 31 de Dezembro de 2000. Em conformidade com o n.o 2 do artigo 3.o do mesmo Regulamento, o limite do auxílio aplicável ao contrato é o que estiver em vigor na data da assinatura do contrato final. Contudo, isto não se aplica a navios entregues mais de três anos após a assinatura do contrato. Nesses casos, o limite máximo aplicável a esse contrato será o que estiver em vigor três anos antes da data de entrega do navio. Consequentemente, a data de entrega final para um navio ainda elegível para o auxílio ao funcionamento é 31 de Dezembro de 2003. |
| --- | --- |

(13)

O n.o 1 do artigo 3.o do Regulamento da construção naval determina um limite máximo de 9 % (para contratos de valor superior a 10 milhões de euros) para os auxílios ao funcionamento associados ao contrato de construção naval, até 31 de Dezembro de 2000. Em conformidade com o n.o 2 do artigo 3.o do mesmo Regulamento, o limite do auxílio aplicável ao contrato é o que estiver em vigor na data da assinatura do contrato final. Contudo, isto não se aplica a navios entregues mais de três anos após a assinatura do contrato. Nesses casos, o limite máximo aplicável a esse contrato será o que estiver em vigor três anos antes da data de entrega do navio. Consequentemente, a data de entrega final para um navio ainda elegível para o auxílio ao funcionamento é 31 de Dezembro de 2003.

| (14) | Contudo o n.o 2 do artigo 3.o do Regulamento estabelece que ’a Comissão pode, todavia, conceder uma prorrogação do prazo de entrega de três anos quando tal for considerado justificado pela complexidade técnica do projecto de construção naval em questão ou por atrasos resultantes de perturbações inesperadas, substanciais e justificadas que afectem o programa de trabalho do estaleiro devido a circunstâncias excepcionais, imprevisíveis e externas à empresa’. Refira-se que Portugal baseou o seu pedido na complexidade técnica do projecto, bem como em circunstâncias imprevisíveis, englobando assim os dois tipos de excepções. |
| --- | --- |

(14)

Contudo o n.o 2 do artigo 3.o do Regulamento estabelece que ’a Comissão pode, todavia, conceder uma prorrogação do prazo de entrega de três anos quando tal for considerado justificado pela complexidade técnica do projecto de construção naval em questão ou por atrasos resultantes de perturbações inesperadas, substanciais e justificadas que afectem o programa de trabalho do estaleiro devido a circunstâncias excepcionais, imprevisíveis e externas à empresa’. Refira-se que Portugal baseou o seu pedido na complexidade técnica do projecto, bem como em circunstâncias imprevisíveis, englobando assim os dois tipos de excepções.

Dúvidas relativas à elegibilidade dos contratos para auxílios

| (15) | Antes de mais está em causa se os contratos assinados com ABB Credit OY, para os quais se solicita a extensão do prazo de entrega, podem ser considerados os mesmos que os contratos originais assinados com a Alpha Navigation Ltd. Os ’contratos alterados e rectificados’ assinados com a ABB Credit OY apenas cinco meses após a assinatura dos contratos com a Alpha Navigation Ltd, modificam diversas características, incluindo o peso dos navios, determinadas características para os adaptar à navegação em condições de gelo severas, o tipo de pintura utilizado nos tanques de carga e os respectivos preços. Além disso, as partes contratantes são diferentes daquelas que assinaram os contratos originais, concluídos em 22 de Dezembro de 2000 entre os Estaleiros Navais de Viana do Castelo e Alpha Navigation Ltd. Nesta base coloca-se a questão de saber se o objecto dos contratos assinados com a ABB em Maio de 2001 (contratos alterados e rectificados) ainda é o mesmo dos contratos originais e se estes contratos são elegíveis para auxílios. |
| --- | --- |

(15)

Antes de mais está em causa se os contratos assinados com ABB Credit OY, para os quais se solicita a extensão do prazo de entrega, podem ser considerados os mesmos que os contratos originais assinados com a Alpha Navigation Ltd. Os ’contratos alterados e rectificados’ assinados com a ABB Credit OY apenas cinco meses após a assinatura dos contratos com a Alpha Navigation Ltd, modificam diversas características, incluindo o peso dos navios, determinadas características para os adaptar à navegação em condições de gelo severas, o tipo de pintura utilizado nos tanques de carga e os respectivos preços. Além disso, as partes contratantes são diferentes daquelas que assinaram os contratos originais, concluídos em 22 de Dezembro de 2000 entre os Estaleiros Navais de Viana do Castelo e Alpha Navigation Ltd. Nesta base coloca-se a questão de saber se o objecto dos contratos assinados com a ABB em Maio de 2001 (contratos alterados e rectificados) ainda é o mesmo dos contratos originais e se estes contratos são elegíveis para auxílios.

Dúvidas no que se refere à complexidade técnica dos projectos

| (16) | No que se refere ao argumento avançado por Portugal relativamente à complexidade técnica do projecto, é de notar que a Comissão interpretou este argumento de uma forma restritiva e objectiva (5). |
| --- | --- |

(16)

No que se refere ao argumento avançado por Portugal relativamente à complexidade técnica do projecto, é de notar que a Comissão interpretou este argumento de uma forma restritiva e objectiva (5).

| (17) | Comissão não recebeu provas de que o prazo de três anos estabelecido pelo Regulamento da construção naval para a entrega dos navios fosse demasiado reduzido para navios químicos do tipo construído pelos Estaleiros Navais de Viana do Castelo. Isto suscita dúvidas de que tais navios devam beneficiar de uma extensão do prazo de entrega de três anos por razões de complexidade técnica. |
| --- | --- |

(17)

Comissão não recebeu provas de que o prazo de três anos estabelecido pelo Regulamento da construção naval para a entrega dos navios fosse demasiado reduzido para navios químicos do tipo construído pelos Estaleiros Navais de Viana do Castelo. Isto suscita dúvidas de que tais navios devam beneficiar de uma extensão do prazo de entrega de três anos por razões de complexidade técnica.

Dúvidas no que se refere a circunstâncias imprevisíveis

| (18) | O Regulamento de construção naval exige que as circunstâncias que justificam a extensão do prazo de entrega sejam (a) excepcionais, (b) imprevisíveis e (c) externas à empresa. Além disso, (d) deve ser comprovada a conexão entre estas circunstâncias e o atraso bem como (e) a natureza substancial e justificada das perturbações inesperadas. Isto exclui acontecimentos habituais que o projecto de construção naval deve normalmente tomar em consideração ou que as partes teriam podido razoavelmente antecipar (6). |
| --- | --- |

(18)

O Regulamento de construção naval exige que as circunstâncias que justificam a extensão do prazo de entrega sejam (a) excepcionais, (b) imprevisíveis e (c) externas à empresa. Além disso, (d) deve ser comprovada a conexão entre estas circunstâncias e o atraso bem como (e) a natureza substancial e justificada das perturbações inesperadas. Isto exclui acontecimentos habituais que o projecto de construção naval deve normalmente tomar em consideração ou que as partes teriam podido razoavelmente antecipar (6).

| (19) | Com base no que precede a Comissão poderá aceitar que o fornecimento de chapas de aço defeituosas constitui uma circunstância imprevisível na acepção do Regulamento da construção naval. No entanto, o atraso de 2 meses que, segundo as autoridades portuguesas, resultou deste factor não justifica por si só o alargamento do prazo por 7 e 11 meses para os navios C 224 e C 225, respectivamente, requerido por Portugal. |
| --- | --- |

(19)

Com base no que precede a Comissão poderá aceitar que o fornecimento de chapas de aço defeituosas constitui uma circunstância imprevisível na acepção do Regulamento da construção naval. No entanto, o atraso de 2 meses que, segundo as autoridades portuguesas, resultou deste factor não justifica por si só o alargamento do prazo por 7 e 11 meses para os navios C 224 e C 225, respectivamente, requerido por Portugal.

| (20) | Além disso, as razões para o atraso parecem neste caso resultar principalmente da transferência do contrato para o novo proprietário do navio (ABB Credit OY), que impôs novas especificações, provocando atrasos na produção. É, contudo, de referir que estas especificações foram aceites pelo estaleiro nos termos dos contratos de construção naval alterados e rectificados. Neste sentido, a Comissão tem dúvidas de que a transferência dos contratos para o novo proprietário do navio ou as dificuldades daí resultantes, possam ser consideradas circunstâncias excepcionais, imprevisíveis e externas à empresa na acepção do n.o 2 do artigo 3.o do Regulamento da construção naval. |
| --- | --- |

(20)

Além disso, as razões para o atraso parecem neste caso resultar principalmente da transferência do contrato para o novo proprietário do navio (ABB Credit OY), que impôs novas especificações, provocando atrasos na produção. É, contudo, de referir que estas especificações foram aceites pelo estaleiro nos termos dos contratos de construção naval alterados e rectificados. Neste sentido, a Comissão tem dúvidas de que a transferência dos contratos para o novo proprietário do navio ou as dificuldades daí resultantes, possam ser consideradas circunstâncias excepcionais, imprevisíveis e externas à empresa na acepção do n.o 2 do artigo 3.o do Regulamento da construção naval.

| (21) | Da mesma forma, a Comissão tem dúvidas de que as modificações adicionais solicitadas pelo armador durante a produção dos navios não entrem no âmbito dos riscos comerciais normalmente envolvidos neste tipo de transacção e sejam assim consideradas como circunstâncias excepcionais e imprevisíveis. |
| --- | --- |

(21)

Da mesma forma, a Comissão tem dúvidas de que as modificações adicionais solicitadas pelo armador durante a produção dos navios não entrem no âmbito dos riscos comerciais normalmente envolvidos neste tipo de transacção e sejam assim consideradas como circunstâncias excepcionais e imprevisíveis.

4.   DECISÃO

| (22) | À luz das precedentes considerações, a Comissão decidiu dar início ao procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado da CE, no que respeita ao pedido de extensão do prazo de entrega de três anos, tal como previsto no Regulamento da construção naval, para dois navios químicos. A razão disso é que a Comissão tem dúvidas de que a extensão seja compatível com o artigo 3.o do Regulamento da construção naval e por isso com o mercado comum. |
| --- | --- |

(22)

À luz das precedentes considerações, a Comissão decidiu dar início ao procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado da CE, no que respeita ao pedido de extensão do prazo de entrega de três anos, tal como previsto no Regulamento da construção naval, para dois navios químicos. A razão disso é que a Comissão tem dúvidas de que a extensão seja compatível com o artigo 3.o do Regulamento da construção naval e por isso com o mercado comum.

| (23) | A Comissão solicita que Portugal apresente as suas observações e todas as informações que permitam avaliar o auxílio, no prazo de um mês a contar da data de recepção da presente carta. Solicita também que as autoridades portuguesas enviem de imediato ao beneficiário potencial do auxílio uma cópia da mesma. |
| --- | --- |

(23)

A Comissão solicita que Portugal apresente as suas observações e todas as informações que permitam avaliar o auxílio, no prazo de um mês a contar da data de recepção da presente carta. Solicita também que as autoridades portuguesas enviem de imediato ao beneficiário potencial do auxílio uma cópia da mesma.

| (24) | A Comissão recorda às autoridades portuguesas o efeito suspensivo do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE e remete para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, segundo o qual qualquer auxílio concedido ilegalmente pode ser objecto de recuperação junto do beneficiário.” |
| --- | --- |

(24)

A Comissão recorda às autoridades portuguesas o efeito suspensivo do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE e remete para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, segundo o qual qualquer auxílio concedido ilegalmente pode ser objecto de recuperação junto do beneficiário.”

---

(1)  EYVL L 202, 18.7.1998, s. 1.

1

(2)  Ks. asia N 731/01, jossa komissio katsoi nesteytettyä kaasua kuljettavan aluksen erityisen monimutkaiseksi alukseksi, EYVL C 238, 3.10.2002, s. 2.

2

(3)  JO L 202 de 18.7.1998, p. 1.

3

(4)  O Regulamento da construção naval cessou a sua vigência em 31 de Dezembro de 2003. Contudo, deve ainda ser utilizado para avaliar pedidos de extensão do prazo de entrega, uma vez que a questão entra no âmbito dos auxílios concedidos ao abrigo deste regulamento e que o Enquadramento dos auxílios à construção naval, em vigor desde 1 de Janeiro de 2004, não apresenta qualquer orientação para tais pedidos.

4

(5)  Ver auxílio N 731/01 em que a Comissão considerou que um navio-tanque para transporte de gás liquido é um navio particularmente complexo, JO C 238 3.10.2002, p. 1.

5

(6)  Ver auxílio N 607/2003, JO C 95 20.4.2004, p. 32.

6

---

III Tiedotteita

Komissio

| 14.12.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 308/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 308/10

---

F-Castres: Säännöllisen lentoliikenteen harjoittaminen

Ranskan järjestämä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukainen tarjouskilpailu säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta reitillä Castres (Mazamet) — Pariisi (Orly)

(2004/C 308/05)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

| 1. | Johdanto: Ranska on päättänyt asettaa yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille 23. heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti julkisen palvelun velvoitteen Castresin (Mazamet) ja Pariisin (Orly) välillä harjoitettavalle säännölliselle lentoliikenteelle. Julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät vaatimukset on julkaistu 22. tammikuuta 2002”Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä” C 18.
  Ranska on päättänyt, että jos yksikään lentoliikenteen harjoittaja ei ole 28.2.2005 aloittanut tai aloittamassa säännöllistä lentoliikennettä Castresin (Mazamet) ja Pariisin (Orly) välillä julkisen palvelun velvoitteen mukaisesti ja korvausta vaatimatta, se rajoittaa edellä mainitun asetuksen 4 artiklan 1 kohdan d alakohdassa säädettyä menettelyä noudattaen pääsyn kyseiselle reitille koskemaan vain yhtä lentoliikenteen harjoittajaa ja myöntää tarjouskilpailun perusteella oikeuden liikenteen harjoittamiseen 1.4.2005 alkaen. |
| --- | --- |

1.

Johdanto: Ranska on päättänyt asettaa yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille 23. heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti julkisen palvelun velvoitteen Castresin (Mazamet) ja Pariisin (Orly) välillä harjoitettavalle säännölliselle lentoliikenteelle. Julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät vaatimukset on julkaistu 22. tammikuuta 2002”Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä” C 18.

Ranska on päättänyt, että jos yksikään lentoliikenteen harjoittaja ei ole 28.2.2005 aloittanut tai aloittamassa säännöllistä lentoliikennettä Castresin (Mazamet) ja Pariisin (Orly) välillä julkisen palvelun velvoitteen mukaisesti ja korvausta vaatimatta, se rajoittaa edellä mainitun asetuksen 4 artiklan 1 kohdan d alakohdassa säädettyä menettelyä noudattaen pääsyn kyseiselle reitille koskemaan vain yhtä lentoliikenteen harjoittajaa ja myöntää tarjouskilpailun perusteella oikeuden liikenteen harjoittamiseen 1.4.2005 alkaen.

| 2. | Tarjouskilpailun kohde: Säännöllisen lentoliikenteen harjoittaminen 1.4.2005 alkaen reitillä Castres (Mazamet) — Pariisi (Orly) niiden julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvien vaatimusten mukaisesti, jotka on julkaistu 22. tammikuuta 2002”Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä” C 18. |
| --- | --- |

2.

Tarjouskilpailun kohde: Säännöllisen lentoliikenteen harjoittaminen 1.4.2005 alkaen reitillä Castres (Mazamet) — Pariisi (Orly) niiden julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvien vaatimusten mukaisesti, jotka on julkaistu 22. tammikuuta 2002”Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä” C 18.

| 3. | Osallistuminen tarjouskilpailuun: Tarjouskilpailuun voivat osallistua kaikki lentoliikenteen harjoittajat, joilla on voimassa oleva liikennelupa, jonka jokin jäsenvaltio on myöntänyt yhteisön lentoliikenteen harjoittajien toimiluvista 23. heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2407/92 mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Osallistuminen tarjouskilpailuun: Tarjouskilpailuun voivat osallistua kaikki lentoliikenteen harjoittajat, joilla on voimassa oleva liikennelupa, jonka jokin jäsenvaltio on myöntänyt yhteisön lentoliikenteen harjoittajien toimiluvista 23. heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2407/92 mukaisesti.

| 4. | Tarjouskilpailumenettely: Tässä tarjouskilpailussa noudatetaan asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan 1 kohdan d—i alakohdan säännöksiä. |
| --- | --- |

4.

Tarjouskilpailumenettely: Tässä tarjouskilpailussa noudatetaan asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan 1 kohdan d—i alakohdan säännöksiä.

| 5. | Tarjouskilpailua koskevat asiakirjat: Tarjouskilpailua koskevan tietopaketin, joka sisältää tarjouskilpailua koskevat säännöt ja julkisen palvelun hoitamista koskevan yleisen sopimuksen teknisine liitteineen (”Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä” julkaistut julkiseen palveluun liittyvät vaatimukset), voi tilata ilmaiseksi seuraavasta osoitteesta:
  Chambre de Commerce et d'industrie de Castres-Mazamet, Florence Chambert, Allées Alphonse Juin, BP 217, F-81101 Castres Cedex. Puhelin 33 (0) 5 63 51 46 46. Faksi 33 (0) 5 63 51 46 99. |
| --- | --- |

5.

Tarjouskilpailua koskevat asiakirjat: Tarjouskilpailua koskevan tietopaketin, joka sisältää tarjouskilpailua koskevat säännöt ja julkisen palvelun hoitamista koskevan yleisen sopimuksen teknisine liitteineen (”Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä” julkaistut julkiseen palveluun liittyvät vaatimukset), voi tilata ilmaiseksi seuraavasta osoitteesta:

Chambre de Commerce et d'industrie de Castres-Mazamet, Florence Chambert, Allées Alphonse Juin, BP 217, F-81101 Castres Cedex. Puhelin 33 (0) 5 63 51 46 46. Faksi 33 (0) 5 63 51 46 99.

| 6. | Korvaus: Tarjouksissa on mainittava selkeästi kyseisen reitin hoitamisesta pyydettävä korvaus kolmen vuoden ajalta liikennöinnin suunnitellusta aloittamisajankohdasta alkaen (vuosittain jaoteltuna). Lopullinen korvaus määritetään vuosittain jälkikäteen lentoliikenteen harjoittamisen tosiasiallisten menojen ja tulojen perusteella tarjouksessa esitetyn enimmäismäärän rajoissa. Tätä enimmäiskorvausta voidaan tarkistaa ainoastaan silloin, kun liikennöimisen edellytykset muuttuvat ennakoimattomalla tavalla.
  Vuosittaiset maksut muodostuvat ennakkomaksuista ja yhdestä jäännöserästä. Jäännöserä maksetaan vasta, kun lentoliikenteen harjoittajan tilit on hyväksytty kyseisen reitin osalta ja lentoliikenteen harjoittaminen tarkastettu jäljempänä olevan 8 kohdan mukaisesti.
  Jos sopimus irtisanotaan ennen sovitun voimassaoloajan päättymistä, 8 kohdan määräykset pannaan täytäntöön viipymättä jäljellä olevan korvausmäärän maksamiseksi lentoliikenteen harjoittajalle, ja ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua enimmäiskorvausta alennetaan tarvittaessa lentoliikenteen harjoittamisen tosiasiallista kestoa vastaavaksi. |
| --- | --- |

6.

Korvaus: Tarjouksissa on mainittava selkeästi kyseisen reitin hoitamisesta pyydettävä korvaus kolmen vuoden ajalta liikennöinnin suunnitellusta aloittamisajankohdasta alkaen (vuosittain jaoteltuna). Lopullinen korvaus määritetään vuosittain jälkikäteen lentoliikenteen harjoittamisen tosiasiallisten menojen ja tulojen perusteella tarjouksessa esitetyn enimmäismäärän rajoissa. Tätä enimmäiskorvausta voidaan tarkistaa ainoastaan silloin, kun liikennöimisen edellytykset muuttuvat ennakoimattomalla tavalla.

Vuosittaiset maksut muodostuvat ennakkomaksuista ja yhdestä jäännöserästä. Jäännöserä maksetaan vasta, kun lentoliikenteen harjoittajan tilit on hyväksytty kyseisen reitin osalta ja lentoliikenteen harjoittaminen tarkastettu jäljempänä olevan 8 kohdan mukaisesti.

Jos sopimus irtisanotaan ennen sovitun voimassaoloajan päättymistä, 8 kohdan määräykset pannaan täytäntöön viipymättä jäljellä olevan korvausmäärän maksamiseksi lentoliikenteen harjoittajalle, ja ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua enimmäiskorvausta alennetaan tarvittaessa lentoliikenteen harjoittamisen tosiasiallista kestoa vastaavaksi.

| 7. | Sopimuksen voimassaoloaika: Sopimuksen (julkisen palvelun hoitamista koskeva sopimus) voimassaoloaika on kolme vuotta tämän tarjouspyynnön 2 kohdassa mainitusta lentoliikenteen harjoittamisen suunnitellusta aloittamispäivästä. |
| --- | --- |

7.

Sopimuksen voimassaoloaika: Sopimuksen (julkisen palvelun hoitamista koskeva sopimus) voimassaoloaika on kolme vuotta tämän tarjouspyynnön 2 kohdassa mainitusta lentoliikenteen harjoittamisen suunnitellusta aloittamispäivästä.

| 8. | Lentoliikenteen harjoittamista ja lentoliikenteen harjoittajan tilejä koskevat tarkastukset: Lentoliikenteen harjoittaminen kyseisellä reitillä ja sitä koskeva lentoliikenteen harjoittajan kirjanpito tarkastetaan vähintään kerran vuodessa yhteistyössä lentoliikenteen harjoittajan kanssa. |
| --- | --- |

8.

Lentoliikenteen harjoittamista ja lentoliikenteen harjoittajan tilejä koskevat tarkastukset: Lentoliikenteen harjoittaminen kyseisellä reitillä ja sitä koskeva lentoliikenteen harjoittajan kirjanpito tarkastetaan vähintään kerran vuodessa yhteistyössä lentoliikenteen harjoittajan kanssa.

| 9. | Irtisanominen ja sitä koskeva ennakkoilmoitus: Jos jompikumpi sopimuspuoli haluaa irtisanoa sopimuksen ennen sen sovitun voimassaoloajan päättymistä, sen on ilmoitettava asiasta kuusi kuukautta etukäteen. Jos lentoliikenteen harjoittaja laiminlyö julkisen palvelun velvoitteen hoitamisen eikä aloita sen hoitamista uudelleen julkisen palvelun velvoitteeseen liittyviä vaatimuksia noudattaen kuukauden kuluessa siitä, kun sille on esitetty asiaa koskeva kehotus, sen katsotaan irtisanoneen sopimuksen ilman ennakkoilmoitusta. |
| --- | --- |

9.

Irtisanominen ja sitä koskeva ennakkoilmoitus: Jos jompikumpi sopimuspuoli haluaa irtisanoa sopimuksen ennen sen sovitun voimassaoloajan päättymistä, sen on ilmoitettava asiasta kuusi kuukautta etukäteen. Jos lentoliikenteen harjoittaja laiminlyö julkisen palvelun velvoitteen hoitamisen eikä aloita sen hoitamista uudelleen julkisen palvelun velvoitteeseen liittyviä vaatimuksia noudattaen kuukauden kuluessa siitä, kun sille on esitetty asiaa koskeva kehotus, sen katsotaan irtisanoneen sopimuksen ilman ennakkoilmoitusta.

| 10. | Seuraamukset: Jos lentoliikenteen harjoittaja ei noudata 9 kohdassa mainittua irtisanomisaikaa, seuraamuksena on sopimussakko, joka on enintään 7 622,45 euroa siviili-ilmailulain R.330-20 pykälän mukaisesti. Vaihtoehtoisesti voidaan määrätä seuraamus, joka lasketaan laiminlyöntikuukausien ja reitin todellisen alijäämän perusteella kyseiselle vuodelle ja joka voi olla enintään 6 kohdassa tarkoitetun enimmäiskorvauksen suuruinen.
  Jos julkisen palvelun velvoitteen laiminlyönti on vakava, sopimus voidaan irtisanoa sillä perusteella, että liikenteen harjoittaja ei ole antanut irtisanomista koskevaa ennakkoilmoitusta.
  Jos julkisen palvelun velvoitteen laiminlyönti on vähäinen, alennetaan 6 kohdassa tarkoitettua enimmäiskorvausta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta siviili-ilmailulain R.330-20 pykälän säännösten soveltamista. Tällöin otetaan huomioon tapauksen mukaan seuraavat seikat: liikenteen harjoittajasta johtuvista syistä peruuntuneiden lentojen määrä; vaadittua pienemmällä kapasiteetilla liikennöityjen lentojen määrä; sellaisten lentojen määrä, joilla ei ole noudatettu välilaskuja koskevia julkiseen palveluun liittyviä vaatimuksia sekä sellaisten päivien määrä, joina ei ole noudetettu perilläoloaikaa, hintoja tai tietokonepohjaista varausjärjestelmää koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

10.

Seuraamukset: Jos lentoliikenteen harjoittaja ei noudata 9 kohdassa mainittua irtisanomisaikaa, seuraamuksena on sopimussakko, joka on enintään 7 622,45 euroa siviili-ilmailulain R.330-20 pykälän mukaisesti. Vaihtoehtoisesti voidaan määrätä seuraamus, joka lasketaan laiminlyöntikuukausien ja reitin todellisen alijäämän perusteella kyseiselle vuodelle ja joka voi olla enintään 6 kohdassa tarkoitetun enimmäiskorvauksen suuruinen.

Jos julkisen palvelun velvoitteen laiminlyönti on vakava, sopimus voidaan irtisanoa sillä perusteella, että liikenteen harjoittaja ei ole antanut irtisanomista koskevaa ennakkoilmoitusta.

Jos julkisen palvelun velvoitteen laiminlyönti on vähäinen, alennetaan 6 kohdassa tarkoitettua enimmäiskorvausta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta siviili-ilmailulain R.330-20 pykälän säännösten soveltamista. Tällöin otetaan huomioon tapauksen mukaan seuraavat seikat: liikenteen harjoittajasta johtuvista syistä peruuntuneiden lentojen määrä; vaadittua pienemmällä kapasiteetilla liikennöityjen lentojen määrä; sellaisten lentojen määrä, joilla ei ole noudatettu välilaskuja koskevia julkiseen palveluun liittyviä vaatimuksia sekä sellaisten päivien määrä, joina ei ole noudetettu perilläoloaikaa, hintoja tai tietokonepohjaista varausjärjestelmää koskevia vaatimuksia.

| 11. | Tarjousten jättäminen: Tarjoukset tulee joko lähettää postitse kirjattuna kirjeenä (saantitodistuslähetyksenä), jolloin postileimaa pidetään osoituksena lähetysajankohdasta, tai jättää vastaanottotodistusta vastaan kello 17.00 mennessä (paikallista aikaa) viimeistään kuuden viikon kuluttua tämän tarjouspyynnön julkaisemisesta ”Euroopan unionin virallisessa lehdessä” seuraavaan osoitteeseen:
  Chambre de Commerce et d'industrie de Castres-Mazamet, Att: Florence Chambert, Allées Alphonse Juin, BP 217, F-81101 Castres Cedex. Tel.: 33 (0) 5 63 51 46 46. Fax: 33 (0) 5 63 51 46 99. |
| --- | --- |

11.

Tarjousten jättäminen: Tarjoukset tulee joko lähettää postitse kirjattuna kirjeenä (saantitodistuslähetyksenä), jolloin postileimaa pidetään osoituksena lähetysajankohdasta, tai jättää vastaanottotodistusta vastaan kello 17.00 mennessä (paikallista aikaa) viimeistään kuuden viikon kuluttua tämän tarjouspyynnön julkaisemisesta ”Euroopan unionin virallisessa lehdessä” seuraavaan osoitteeseen:

Chambre de Commerce et d'industrie de Castres-Mazamet, Att: Florence Chambert, Allées Alphonse Juin, BP 217, F-81101 Castres Cedex. Tel.: 33 (0) 5 63 51 46 46. Fax: 33 (0) 5 63 51 46 99.

| 12. | Tarjouskilpailun voimassaolo: Tämä tarjouskilpailu on voimassa asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti sillä edellytyksellä, ettei yksikään yhteisön lentoliikenteen harjoittaja esitä ennen 28.2.2005 suunnitelmaa liikennöinnin aloittamisesta kyseisellä reitillä 1.4.2005 alkaen julkisen palvelun velvoitteen mukaisesti ja korvausta saamatta. |
| --- | --- |

12.

Tarjouskilpailun voimassaolo: Tämä tarjouskilpailu on voimassa asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti sillä edellytyksellä, ettei yksikään yhteisön lentoliikenteen harjoittaja esitä ennen 28.2.2005 suunnitelmaa liikennöinnin aloittamisesta kyseisellä reitillä 1.4.2005 alkaen julkisen palvelun velvoitteen mukaisesti ja korvausta saamatta.

---