# Uradni list C 41/17.

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 41 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4817. februar 2005 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 41

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4817. februar 2005

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Računsko sodišče |
| 2005/C 041/1 | Posebno poročilo št. 7/2004 o skupni ureditvi trga surovega tobaka z odgovori Komisije | 1 |
| 2005/C 041/2 | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2003 z odgovori Agencije | 35 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Računsko sodišče

2005/C 041/1

Posebno poročilo št. 7/2004 o skupni ureditvi trga surovega tobaka z odgovori Komisije

1

2005/C 041/2

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2003 z odgovori Agencije

35

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Računsko sodišče

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 41/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 41/1

---

POSEBNO POROČILO št. 7/2004

o skupni ureditvi trga surovega tobaka z odgovori Komisije

(v skladu z drugim pododstavkom člena 248(4) Pogodbe ES)

(2005/C 41/01)

KAZALO

| I–X | POVZETEK |
| --- | --- |

I–X

| 1–19 | UVOD |
| --- | --- |

1–19

| 1–4 | Pridelava tobaka in trg EU |
| --- | --- |

1–4

| 5–6 | Cilji skupne ureditve trga |
| --- | --- |

5–6

| 7–15 | Ukrepi, sprejeti na podlagi sheme iz leta 1998 |
| --- | --- |

7–15

| 16–19 | Revizijski cilji |
| --- | --- |

16–19

| 20–37 | PRIPRAVA NA REFORMO IZ LETA 1998 |
| --- | --- |

20–37

| 21–33 | Informacije in analiza, na katerih je temeljil predlog reforme iz leta 1998 |
| --- | --- |

21–33

| 34–37 | Nezadostna uskladitev kmetijske politike z drugimi politikami |
| --- | --- |

34–37

| 38–74 | SKUPNA UREDITEV TRGA NI PRINESLA ŽELENEGA UČINKA |
| --- | --- |

38–74

| 38–65 | Številni ukrepi niso izpolnili ciljev |
| --- | --- |

38–65

| 66 | Poenostavitev upravljanja ni bila dosežena |
| --- | --- |

66

| 67–71 | Neprimerni dogovori o cenah |
| --- | --- |

67–71

| 72 | Postopki za izboljšanje nadzora niso bili učinkoviti |
| --- | --- |

72

| 73–74 | Kršitev predpisov |
| --- | --- |

73–74

| 75–87 | SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE REFORMIRANE SKUPNE UREDITVE TRGA |
| --- | --- |

75–87

| 75–84 | Spremljanje |
| --- | --- |

75–84

| 85–87 | Zunanje ocenjevanje je pokazalo, da skupna ureditev trga ni prinesla želenega učinka |
| --- | --- |

85–87

| 88–95 | NADALJNJA REFORMA SKUPNE UREDITVE TRGA |
| --- | --- |

88–95

| 88–91 | Ocena možnih izbir za reformo skupne ureditve trga |
| --- | --- |

88–91

| 92–95 | Kako bi se lahko s pomočjo predlagane reforme odpravilo pomanjkljivosti, ki jih je odkrila revizija |
| --- | --- |

92–95

| 96–107 | ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA |
| --- | --- |

96–107

| 96–102 | Zaključki |
| --- | --- |

96–102

| 103–107 | Priporočila |
| --- | --- |

103–107

Odgovori Komisije

POVZETEK

| I. | EU proizvede okoli 5 % svetovne proizvodnje surovega tobaka, kar jo uvršča na peto mesto največjih svetovnih proizvajalcev. Vendar pa več kot polovico lastne proizvodnje izvozi, saj za aromo in okus večine pridelanega tobaka ni povpraševanja znotraj EU. Ta tobak, pretežno vrst virginija in burley, z nevtralno aromo in okusom, se uporablja predvsem v glavnem cigaretnem polnilu. Goji pa se tudi manjše količine orientalskih sort, ki imajo aromo in okus, po katerih je povpraševanje. Zaradi tega EU iz držav zunaj Skupnosti uvaža tobak, ki izpolnjuje zahteve glede arome in okusa ter predstavlja 9 % svetovne proizvodnje, kar EU uvršča na prvo mesto največjih svetovnih uvoznikov. Glavni proizvajalci tobaka v EU so Italija, Grčija in Španija, ki skupaj proizvedejo 87 % celotne proizvodnje. Za proizvodnjo je značilno, da so posamezna območja, ki jih veliko število pridelovalcev namenja za gojenje tobaka, majhna. Mehanizacija je omejena, stroški pridelave pa visoki. Pridelovalci v EU se ne morejo primerno preživljati brez pomoči EU, saj premije predstavljajo okoli 75 % dohodka proizvajalcev od pridelave tobaka. Če bi v EU prenehali pridelovati tobak, to ne bi vplivalo na proizvajalce tobačnih izdelkov, ki bi se s to surovino oskrbeli prek povečanega uvoza. |
| --- | --- |

I.

EU proizvede okoli 5 % svetovne proizvodnje surovega tobaka, kar jo uvršča na peto mesto največjih svetovnih proizvajalcev. Vendar pa več kot polovico lastne proizvodnje izvozi, saj za aromo in okus večine pridelanega tobaka ni povpraševanja znotraj EU. Ta tobak, pretežno vrst virginija in burley, z nevtralno aromo in okusom, se uporablja predvsem v glavnem cigaretnem polnilu. Goji pa se tudi manjše količine orientalskih sort, ki imajo aromo in okus, po katerih je povpraševanje. Zaradi tega EU iz držav zunaj Skupnosti uvaža tobak, ki izpolnjuje zahteve glede arome in okusa ter predstavlja 9 % svetovne proizvodnje, kar EU uvršča na prvo mesto največjih svetovnih uvoznikov. Glavni proizvajalci tobaka v EU so Italija, Grčija in Španija, ki skupaj proizvedejo 87 % celotne proizvodnje. Za proizvodnjo je značilno, da so posamezna območja, ki jih veliko število pridelovalcev namenja za gojenje tobaka, majhna. Mehanizacija je omejena, stroški pridelave pa visoki. Pridelovalci v EU se ne morejo primerno preživljati brez pomoči EU, saj premije predstavljajo okoli 75 % dohodka proizvajalcev od pridelave tobaka. Če bi v EU prenehali pridelovati tobak, to ne bi vplivalo na proizvajalce tobačnih izdelkov, ki bi se s to surovino oskrbeli prek povečanega uvoza.

| II. | EU od leta 1970 podpira gojenje tobaka prek skupne ureditve trga, letni proračun pa znaša približno 1 000 milijonov EUR. Trg je bil bistveno reformiran najprej leta 1992, potem 1998 in ponovno leta 2004, v želji, da bi zagotovili primerno dohodkovno podporo v okviru proračunskih omejitev, poskrbeli za večjo prilagojenost zahtevam trga in s tem povečali vrednost proizvodnje. Vse to je bilo storjeno v upanju, da bodo postali pridelovalci manj odvisni od pomoči. Z drugimi ukrepi se skuša omogočiti prostovoljno opustitev dejavnosti in alternativno obdelovanje. |
| --- | --- |

II.

EU od leta 1970 podpira gojenje tobaka prek skupne ureditve trga, letni proračun pa znaša približno 1 000 milijonov EUR. Trg je bil bistveno reformiran najprej leta 1992, potem 1998 in ponovno leta 2004, v želji, da bi zagotovili primerno dohodkovno podporo v okviru proračunskih omejitev, poskrbeli za večjo prilagojenost zahtevam trga in s tem povečali vrednost proizvodnje. Vse to je bilo storjeno v upanju, da bodo postali pridelovalci manj odvisni od pomoči. Z drugimi ukrepi se skuša omogočiti prostovoljno opustitev dejavnosti in alternativno obdelovanje.

| III. | Sodišče je doslej trikrat poročalo o delovanju skupne ureditve trga. V zadnjem poročilu leta 1997 je navedlo, da ukrepi, sprejeti leta 1992, niso prinesli merljivega učinka na visoko stopnjo subvencioniranja v primerjavi z vrednostjo proizvodnje, na zasajena območja, stopnjo zaposlitve ali položaj trga EU. |
| --- | --- |

III.

Sodišče je doslej trikrat poročalo o delovanju skupne ureditve trga. V zadnjem poročilu leta 1997 je navedlo, da ukrepi, sprejeti leta 1992, niso prinesli merljivega učinka na visoko stopnjo subvencioniranja v primerjavi z vrednostjo proizvodnje, na zasajena območja, stopnjo zaposlitve ali položaj trga EU.

| IV. | Cilj te revizije je bil oceniti, ali so bile reforme, vpeljane leta 1998, dobro zasnovane, in ali so jih države članice primerno izvajale. Z revizijo je Sodišče tudi preverilo, kako je Komisija nadzirala in ocenila izvajanje reform ter ali so bili cilji reformirane skupne ureditve trga doseženi. |
| --- | --- |

IV.

Cilj te revizije je bil oceniti, ali so bile reforme, vpeljane leta 1998, dobro zasnovane, in ali so jih države članice primerno izvajale. Z revizijo je Sodišče tudi preverilo, kako je Komisija nadzirala in ocenila izvajanje reform ter ali so bili cilji reformirane skupne ureditve trga doseženi.

| V. | Kot rezultat tega preverjanja je Sodišče sklenilo, da je postopek, s pomočjo katerega je Komisija izdelala svoje predloge za reformo leta 1998, temeljil na nezanesljivih podatkih, analiza trga pa ni bila ustrezna. Zaradi teh napak so bili sprejeti ukrepi od samega začetka v veliki meri neprimerni in na številnih področjih tudi neučinkoviti. Ni dokazov, da je skupna ureditev trga z zmanjšanjem neusklajenosti ponudbe in povpraševanja vplivala na proizvodnjo v EU. Sodišče je ugotovilo tudi, da se z uvedenimi ukrepi ni doseglo bistvenega povečanja dohodka od pridelave tobaka ali predvidenega tržnega ravnotežja. Vrednost proizvodnje je bila ogrožena tudi zaradi protikonkurenčnega vedenja – v obliki dogovorov o ceni – v treh največjih proizvajalkah. |
| --- | --- |

V.

Kot rezultat tega preverjanja je Sodišče sklenilo, da je postopek, s pomočjo katerega je Komisija izdelala svoje predloge za reformo leta 1998, temeljil na nezanesljivih podatkih, analiza trga pa ni bila ustrezna. Zaradi teh napak so bili sprejeti ukrepi od samega začetka v veliki meri neprimerni in na številnih področjih tudi neučinkoviti. Ni dokazov, da je skupna ureditev trga z zmanjšanjem neusklajenosti ponudbe in povpraševanja vplivala na proizvodnjo v EU. Sodišče je ugotovilo tudi, da se z uvedenimi ukrepi ni doseglo bistvenega povečanja dohodka od pridelave tobaka ali predvidenega tržnega ravnotežja. Vrednost proizvodnje je bila ogrožena tudi zaradi protikonkurenčnega vedenja – v obliki dogovorov o ceni – v treh največjih proizvajalkah.

| VI. | Države članice v številnih primerih niso opravile preverjanj, ki so predpisana v uredbah. Poleg tega bi bilo treba okrepiti preverjanja ključnih kontrol in izvajanje popravnih ukrepov v okviru postopka potrditve obračuna. Od junija 2004 ni bilo sprejetega sklepa o potrditvi obračuna. |
| --- | --- |

VI.

Države članice v številnih primerih niso opravile preverjanj, ki so predpisana v uredbah. Poleg tega bi bilo treba okrepiti preverjanja ključnih kontrol in izvajanje popravnih ukrepov v okviru postopka potrditve obračuna. Od junija 2004 ni bilo sprejetega sklepa o potrditvi obračuna.

| VII. | Spremljanje s strani Komisije ni bilo zadovoljivo, ocena skupne ureditve trga pa je bila podana z zamudo. Ugotovitve ocenjevanja, ki so ga izvedli zunanji strokovnjaki, so bile objavljene v poročilu oktobra 2003 in so glede skupnih vprašanj zelo podobne ugotovitvam Sodišča. |
| --- | --- |

VII.

Spremljanje s strani Komisije ni bilo zadovoljivo, ocena skupne ureditve trga pa je bila podana z zamudo. Ugotovitve ocenjevanja, ki so ga izvedli zunanji strokovnjaki, so bile objavljene v poročilu oktobra 2003 in so glede skupnih vprašanj zelo podobne ugotovitvam Sodišča.

| VIII. | Julija 2002 je Komisija objavila ugotovitve vmesnega pregleda skupne kmetijske politike in predlagala novo strategijo za trajnostni razvoj celotnega kmetijskega sektorja, ki bi temeljila na ločevanju pomoči iz pridelave in omogočila podporo kmetom prek sheme enotnega plačila za kmetijo. V okviru revizije se je pregledalo tudi, kako lahko to vpliva na skupno ureditev trga surovega tobaka. |
| --- | --- |

VIII.

Julija 2002 je Komisija objavila ugotovitve vmesnega pregleda skupne kmetijske politike in predlagala novo strategijo za trajnostni razvoj celotnega kmetijskega sektorja, ki bi temeljila na ločevanju pomoči iz pridelave in omogočila podporo kmetom prek sheme enotnega plačila za kmetijo. V okviru revizije se je pregledalo tudi, kako lahko to vpliva na skupno ureditev trga surovega tobaka.

| IX. | Reforma, ki jo je sprejel Svet aprila 2004 (1), predvideva postopno ločevanje pomoči od proizvodnje. V prihodnje bo podpora pridelovalcem tobaka vključena v shemo enotnega plačila za kmetijo. Predviden je tudi poseben finančni okvir za prestrukturiranje območij za pridelavo tobaka. |
| --- | --- |

IX.

Reforma, ki jo je sprejel Svet aprila 2004 (1), predvideva postopno ločevanje pomoči od proizvodnje. V prihodnje bo podpora pridelovalcem tobaka vključena v shemo enotnega plačila za kmetijo. Predviden je tudi poseben finančni okvir za prestrukturiranje območij za pridelavo tobaka.

| X. | Sodišče podpira sedanjo reformo, ki naj bi pripomogla k odpravi številnih pomanjkljivosti, ki jih je odkrila revizija, čeprav bo za to potreben čas. Sodišče priporoča, naj Komisija razišče protikonkurenčno vedenje držav članic in v primeru, da se to potrdi, primerno ukrepa. Poleg tega je treba raziskati tudi primere, ko države članice niso opravile preverjanj, ki so predpisana v uredbah, in izvesti popravne ukrepe, kjer je to mogoče. |
| --- | --- |

X.

Sodišče podpira sedanjo reformo, ki naj bi pripomogla k odpravi številnih pomanjkljivosti, ki jih je odkrila revizija, čeprav bo za to potreben čas. Sodišče priporoča, naj Komisija razišče protikonkurenčno vedenje držav članic in v primeru, da se to potrdi, primerno ukrepa. Poleg tega je treba raziskati tudi primere, ko države članice niso opravile preverjanj, ki so predpisana v uredbah, in izvesti popravne ukrepe, kjer je to mogoče.

UVOD

Pridelava tobaka in trg EU

| 1. | Surov tobak je tobak v listih, ki so ga pridelovalci (proizvajalci) pridelali in prvič sušili, niso pa ga še predelali. Naslednja stopnja vključuje bolj specifično pripravo surovega tobaka v podjetjih, imenovanih prvi predelovalci, ki nato s predelanim tobakom oskrbujejo proizvajalce tobačnih izdelkov, denimo cigaret, cigar in tobaka za pipo. V Prilogi 1 je prikazana veriga pridelave, predelave, proizvodnje in distribucije tobaka. |
| --- | --- |

1.

Surov tobak je tobak v listih, ki so ga pridelovalci (proizvajalci) pridelali in prvič sušili, niso pa ga še predelali. Naslednja stopnja vključuje bolj specifično pripravo surovega tobaka v podjetjih, imenovanih prvi predelovalci, ki nato s predelanim tobakom oskrbujejo proizvajalce tobačnih izdelkov, denimo cigaret, cigar in tobaka za pipo. V Prilogi 1 je prikazana veriga pridelave, predelave, proizvodnje in distribucije tobaka.

| 2. | EU proizvede približno 5 % svetovne proizvodnje surovega tobaka in je tako peta največja proizvajalka, vendar se znotraj EU porabi manj kot polovico te proizvodnje, saj ta tobak nima arome in okusa, ki ju zahtevajo proizvajalci tobačnih izdelkov. Tako EU za pridobitev tobaka z zahtevanimi značilnostmi uvozi približno 9 % svetovne proizvodnje ter je posledično največja uvoznica tobaka. |
| --- | --- |

2.

EU proizvede približno 5 % svetovne proizvodnje surovega tobaka in je tako peta največja proizvajalka, vendar se znotraj EU porabi manj kot polovico te proizvodnje, saj ta tobak nima arome in okusa, ki ju zahtevajo proizvajalci tobačnih izdelkov. Tako EU za pridobitev tobaka z zahtevanimi značilnostmi uvozi približno 9 % svetovne proizvodnje ter je posledično največja uvoznica tobaka.

| 3. | Glavne proizvajalke tobaka v EU so Italija, Grčija in Španija, katerih delež je približno 38 %, 36 % in 13 % celotne proizvodnje. Tabela prikazuje stanje na področju oskrbe s surovim tobakom v EU v obdobju 1996–2000.
  Tabela
  Bilanca oskrbe s surovim tobakom v EU










  (v tonah) |
| --- | --- |
| | 1996


  01/1996 | 1997


  01/1997 | 1998


  01/1998 | 1999


  01/1999 | 2000


  01/2000 |
| Začetno stanje zalog | 383 263 | 286 291 | 244 942 | 226 565 | 212 319 |
| Proizvodnja suhe teže | 299 274 | 300 563 | 306 794 | 304 148 | 302 289 |
| Skupaj uvoz | 543 022 | 536 110 | 533 411 | 528 782 | 528 000 |
| Na razpolago | 1 225 559 | 1 122 964 | 1 085 147 | 1 059 495 | 1 042 608 |
| Izvoz | – 219 268 | – 168 022 | – 178 582 | – 172 176 | – 170 000 |
| Poraba v EU proizvedenega tobaka | – 135 000 | – 125 000 | – 120 000 | – 115 000 | – 120 000 |
| Poraba uvoza | – 585 000 | – 585 000 | – 560 000 | – 560 000 | – 560 000 |
| Skupaj poraba | – 939 268 | – 878 022 | – 858 582 | – 847 176 | – 850 000 |
| Končno stanje zalog | 286 291 | 244 942 | 226 565 | 212 319 | 192 608 |
| Proizvodnja EU kot delež svetovne proizvodnje v % | 4,5 | 4,1 | 5,1 | 4,9 | 5,1 |
| Uvoz EU kot delež svetovnega uvoza v % | 28 | 27 | 28 | 26 | 26 |
| Izvoz EU kot delež svetovnega izvoza v % | 11 | 8 | 9 | 9 | 9 |
| Izvoz EU kot delež proizvodnje EU v % | 73 | 56 | 58 | 57 | 56 |
| Domača poraba kot delež proizvodnje EU v % | 45 | 42 | 39 | 38 | 40 |
| Vir: GD za kmetijstvo in Ministrstvo za kmetijstvo ZDA.

  Ta tabela kaže, da se domača poraba v EU proizvedenega tobaka med letoma 1996 in 2000 ni bistveno spremenila in da je bil uvoz v tem obdobju enakomeren. |

3.

Glavne proizvajalke tobaka v EU so Italija, Grčija in Španija, katerih delež je približno 38 %, 36 % in 13 % celotne proizvodnje. Tabela prikazuje stanje na področju oskrbe s surovim tobakom v EU v obdobju 1996–2000.

Tabela

Bilanca oskrbe s surovim tobakom v EU

(v tonah)

1996

01/1996

1997

01/1997

1998

01/1998

1999

01/1999

2000

01/2000

Začetno stanje zalog

383 263

286 291

244 942

226 565

212 319

Proizvodnja suhe teže

299 274

300 563

306 794

304 148

302 289

Skupaj uvoz

543 022

536 110

533 411

528 782

528 000

Na razpolago

1 225 559

1 122 964

1 085 147

1 059 495

1 042 608

Izvoz

– 219 268

– 168 022

– 178 582

– 172 176

– 170 000

Poraba v EU proizvedenega tobaka

– 135 000

– 125 000

– 120 000

– 115 000

– 120 000

Poraba uvoza

– 585 000

– 585 000

– 560 000

– 560 000

– 560 000

Skupaj poraba

– 939 268

– 878 022

– 858 582

– 847 176

– 850 000

Končno stanje zalog

286 291

244 942

226 565

212 319

192 608

Proizvodnja EU kot delež svetovne proizvodnje v %

4,5

4,1

5,1

4,9

5,1

Uvoz EU kot delež svetovnega uvoza v %

28

27

28

26

26

Izvoz EU kot delež svetovnega izvoza v %

11

8

9

9

9

Izvoz EU kot delež proizvodnje EU v %

73

56

58

57

56

Domača poraba kot delež proizvodnje EU v %

45

42

39

38

40

Vir: GD za kmetijstvo in Ministrstvo za kmetijstvo ZDA.

Ta tabela kaže, da se domača poraba v EU proizvedenega tobaka med letoma 1996 in 2000 ni bistveno spremenila in da je bil uvoz v tem obdobju enakomeren.

| 4. | Z gojenjem surovega tobaka v EU se ukvarja približno 80 000 proizvajalcev, ki pridelavi večinoma namenjajo majhne posamične obdelovalne površine. Stopnja mehanizacije pridelave je omejena, stroški pa visoki. EU že več kakor trideset let podpira pridelavo surovega tobaka, proračun za ta namen pa je zadnja leta znašal približno 1 000 milijonov EUR. |
| --- | --- |

4.

Z gojenjem surovega tobaka v EU se ukvarja približno 80 000 proizvajalcev, ki pridelavi večinoma namenjajo majhne posamične obdelovalne površine. Stopnja mehanizacije pridelave je omejena, stroški pa visoki. EU že več kakor trideset let podpira pridelavo surovega tobaka, proračun za ta namen pa je zadnja leta znašal približno 1 000 milijonov EUR.

Cilji skupne ureditve trga

| 5. | Pred vzpostavitvijo enotnega trga v EU so bili pridelovalci tobaka deležni podpore s strani nacionalnih tržnih ureditev. Te tržne ureditve so predvidevale zajamčeno ceno, ki naj bi jim zagotavljala „primeren dohodek“ (2). Ta podpora je veljala za nujno, saj donosi niso vselej pokrivali proizvodnih stroškov. V regijah, kjer so proizvajali tobak, je ta pomenil pretežni del dohodka kmetov. Leta 1970 vpeljana skupna ureditev trga tobaka je nadomestila nacionalne sisteme in še naprej nudila podobno podporo. |
| --- | --- |

5.

Pred vzpostavitvijo enotnega trga v EU so bili pridelovalci tobaka deležni podpore s strani nacionalnih tržnih ureditev. Te tržne ureditve so predvidevale zajamčeno ceno, ki naj bi jim zagotavljala „primeren dohodek“ (2). Ta podpora je veljala za nujno, saj donosi niso vselej pokrivali proizvodnih stroškov. V regijah, kjer so proizvajali tobak, je ta pomenil pretežni del dohodka kmetov. Leta 1970 vpeljana skupna ureditev trga tobaka je nadomestila nacionalne sisteme in še naprej nudila podobno podporo.

| 6. | Odtlej je bila skupna ureditev trga reformirana leta 1992 (3), 1998 (4) in ponovno leta 2004 (5). Poleg zasledovanja splošnih ciljev stabilizacije trgov s surovim tobakom in zagotavljanja primernega življenjskega standarda proizvajalcev, kakor je določeno v členu 33 Pogodbe, naj bi s skupno ureditvijo trga dosegli predvsem naslednje specifične cilje:






  (a) | omejitev proizvodnje in zaviranje pridelave sort tobaka, ki jih je le stežka mogoče prodati na trgu EU; |
| --- | --- | --- |

6.

Odtlej je bila skupna ureditev trga reformirana leta 1992 (3), 1998 (4) in ponovno leta 2004 (5). Poleg zasledovanja splošnih ciljev stabilizacije trgov s surovim tobakom in zagotavljanja primernega življenjskega standarda proizvajalcev, kakor je določeno v členu 33 Pogodbe, naj bi s skupno ureditvijo trga dosegli predvsem naslednje specifične cilje:

(a)

omejitev proizvodnje in zaviranje pridelave sort tobaka, ki jih je le stežka mogoče prodati na trgu EU;

| (b) | spodbujanje izboljševanja kakovosti in povečevanja vrednosti proizvodnje EU; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje izboljševanja kakovosti in povečevanja vrednosti proizvodnje EU;

| (c) | zaščita javnega zdravja in skladnost z okoljevarstvenimi zahtevami; |
| --- | --- |

(c)

zaščita javnega zdravja in skladnost z okoljevarstvenimi zahtevami;

| (d) | podpora prostovoljnemu zapuščanju tega sektorja; |
| --- | --- |

(d)

podpora prostovoljnemu zapuščanju tega sektorja;

| (e) | krepitev nadzornih postopkov in poenostavitev upravnih nalog za države članice. |
| --- | --- |

(e)

krepitev nadzornih postopkov in poenostavitev upravnih nalog za države članice.

Ukrepi, sprejeti na podlagi sheme iz leta 1998

| 7. | Ukrepi, namenjeni doseganju teh ciljev, so našteti v nadaljevanju. |
| --- | --- |

7.

Ukrepi, namenjeni doseganju teh ciljev, so našteti v nadaljevanju.

Plačevanje premij

| 8. | Proizvajalci morajo s prvimi predelovalci skleniti pogodbe o pridelavi. Subvencija EU je plačana kot premija na kilogram tobaka, dostavljenega in prejetega v skladu s temi dogovori. Premija predstavlja dodatek k ceni, ki jo proizvajalci dobijo za svoj tobak na trgu, ter naj bi jim zagotavljala „primeren dohodek“ in jih spodbudila k proizvodnji kakovostnega tobaka. Višino premije je za sleherno izmed osmih skupin sort tobaka, ki jih priznava skupna ureditev trga, leta 1992 določil Svet. Višine se odtlej tako rekoč niso spremenile (6). |
| --- | --- |

8.

Proizvajalci morajo s prvimi predelovalci skleniti pogodbe o pridelavi. Subvencija EU je plačana kot premija na kilogram tobaka, dostavljenega in prejetega v skladu s temi dogovori. Premija predstavlja dodatek k ceni, ki jo proizvajalci dobijo za svoj tobak na trgu, ter naj bi jim zagotavljala „primeren dohodek“ in jih spodbudila k proizvodnji kakovostnega tobaka. Višino premije je za sleherno izmed osmih skupin sort tobaka, ki jih priznava skupna ureditev trga, leta 1992 določil Svet. Višine se odtlej tako rekoč niso spremenile (6).

| 9. | Premija vključuje tako fiksen kakor spremenljiv znesek, pri čemer predstavlja slednji, glede na sorto, med 30 % in 45 % (7) celotne premije. Fiksni del premije se vsem proizvajalcem izplačuje v polni višini. Spremenljivi del premije pa skupine proizvajalcev razdelijo med svoje člane, in sicer v razmerju s ceno, ki so jo slehernemu izmed članov za dobave plačali prvi predelovalci. |
| --- | --- |

9.

Premija vključuje tako fiksen kakor spremenljiv znesek, pri čemer predstavlja slednji, glede na sorto, med 30 % in 45 % (7) celotne premije. Fiksni del premije se vsem proizvajalcem izplačuje v polni višini. Spremenljivi del premije pa skupine proizvajalcev razdelijo med svoje člane, in sicer v razmerju s ceno, ki so jo slehernemu izmed članov za dobave plačali prvi predelovalci.

Avkcijski postopek za pogodbe o pridelavi

| 10. | V skladu s predpisi je proizvodnja tobaka upravičena do izplačila pomoči le pod pogojem, da so med prvimi predelovalci in skupinami proizvajalcev ali posameznimi proizvajalci, ki niso člani skupine, sklenjene pogodbe o pridelavi, ločeno za posamezno skupino sort tobaka. Da bi pogodbene cene resnično izkazovale tržne razmere, je bila državam članicam dana možnost, da v vsakem pridelovalnem letu izvedejo avkcijski postopek za pogodbe o pridelavi. Ta postopek omogoča posamičnim proizvajalcem, ki niso člani skupine proizvajalcev, oz. skupinam proizvajalcev, da svoje že obstoječe pogodbe o pridelavi ponudijo širšemu trgu prve predelave. Ponudbe morajo biti za vsaj 10 % višje od prvotne pogodbeno določene cene, začetni prvi predelovalec pa mora imeti možnost, da svojo ponudbo prilagodi novi ceni. |
| --- | --- |

10.

V skladu s predpisi je proizvodnja tobaka upravičena do izplačila pomoči le pod pogojem, da so med prvimi predelovalci in skupinami proizvajalcev ali posameznimi proizvajalci, ki niso člani skupine, sklenjene pogodbe o pridelavi, ločeno za posamezno skupino sort tobaka. Da bi pogodbene cene resnično izkazovale tržne razmere, je bila državam članicam dana možnost, da v vsakem pridelovalnem letu izvedejo avkcijski postopek za pogodbe o pridelavi. Ta postopek omogoča posamičnim proizvajalcem, ki niso člani skupine proizvajalcev, oz. skupinam proizvajalcev, da svoje že obstoječe pogodbe o pridelavi ponudijo širšemu trgu prve predelave. Ponudbe morajo biti za vsaj 10 % višje od prvotne pogodbeno določene cene, začetni prvi predelovalec pa mora imeti možnost, da svojo ponudbo prilagodi novi ceni.

Pragi, kvote in nacionalne rezerve

| 11. | Da bi usmeril in omejil proizvodnjo, pri tem pa ohranil proračunski nadzor, Svet določa celotno zajamčeno količino, za katero bo izplačana pomoč. Ta količina je za posamezno letino določena za vsako skupino sort tobaka in državo članico. Proizvajalcem je pomoč dodeljena prek kvote, določene na podlagi njihove proizvodnje v referenčnem obdobju. Tak režim državam članicam omogoča, da zajamčene količine z dovoljenjem Komisije prenašajo med skupinami sort, če je učinek tega na proračun vsaj nevtralen. |
| --- | --- |

11.

Da bi usmeril in omejil proizvodnjo, pri tem pa ohranil proračunski nadzor, Svet določa celotno zajamčeno količino, za katero bo izplačana pomoč. Ta količina je za posamezno letino določena za vsako skupino sort tobaka in državo članico. Proizvajalcem je pomoč dodeljena prek kvote, določene na podlagi njihove proizvodnje v referenčnem obdobju. Tak režim državam članicam omogoča, da zajamčene količine z dovoljenjem Komisije prenašajo med skupinami sort, če je učinek tega na proračun vsaj nevtralen.

| 12. | Poleg tega obstaja tudi program odkupa kvot, po katerem lahko posamezni proizvajalci, ki želijo dokončno prenehati s pridelovanjem tobaka, svoje kvote prodajo nazaj EU, če jih ne morejo prodati drugim proizvajalcem. Posledica odkupa s strani EU je trajno znižanje nacionalnega praga proizvodnje in praga proizvodnje v EU. |
| --- | --- |

12.

Poleg tega obstaja tudi program odkupa kvot, po katerem lahko posamezni proizvajalci, ki želijo dokončno prenehati s pridelovanjem tobaka, svoje kvote prodajo nazaj EU, če jih ne morejo prodati drugim proizvajalcem. Posledica odkupa s strani EU je trajno znižanje nacionalnega praga proizvodnje in praga proizvodnje v EU.

| 13. | Naposled, obstaja sistem nacionalnih rezerv kvot, ki ga države članice oblikujejo z zmanjšanjem kvot, dodeljenih proizvajalcem. Namen teh rezerv je spodbujanje obstoječih proizvajalcev k preusmeritvi v proizvodnjo drugih pridelkov in/ali prestrukturiranje svojih posestev, kakor tudi omogočiti drugim proizvajalcem, ki želijo postati proizvajalci tobaka, vstop na trg. |
| --- | --- |

13.

Naposled, obstaja sistem nacionalnih rezerv kvot, ki ga države članice oblikujejo z zmanjšanjem kvot, dodeljenih proizvajalcem. Namen teh rezerv je spodbujanje obstoječih proizvajalcev k preusmeritvi v proizvodnjo drugih pridelkov in/ali prestrukturiranje svojih posestev, kakor tudi omogočiti drugim proizvajalcem, ki želijo postati proizvajalci tobaka, vstop na trg.

Posebna pomoč za skupine proizvajalcev

| 14. | Skupinam proizvajalcev pripada pri doseganju tržnih ciljev pomembna vloga. Pod pogojem, da ustrezajo predpisanim zahtevam ter jih države članice uradno priznavajo, dobijo 2 % celotne premije, izplačane proizvajalcem. Vsaj polovica razpoložljivih sredstev je namenjena nadomeščanju stroškov za zaposlovanje tehničnega osebja ter nakupu certificiranih semen ali sadik, da bi tako izboljšali kakovost proizvoda in okrepili okoljevarstvene ukrepe. Preostanek lahko porabijo za ukrepe v zvezi z infrastrukturo, namenjene povečevanju vrednosti tobaka, denimo za obrate za sortiranje, hranjenje in predelavo, ter za zaposlovanje administrativnega osebja. |
| --- | --- |

14.

Skupinam proizvajalcev pripada pri doseganju tržnih ciljev pomembna vloga. Pod pogojem, da ustrezajo predpisanim zahtevam ter jih države članice uradno priznavajo, dobijo 2 % celotne premije, izplačane proizvajalcem. Vsaj polovica razpoložljivih sredstev je namenjena nadomeščanju stroškov za zaposlovanje tehničnega osebja ter nakupu certificiranih semen ali sadik, da bi tako izboljšali kakovost proizvoda in okrepili okoljevarstvene ukrepe. Preostanek lahko porabijo za ukrepe v zvezi z infrastrukturo, namenjene povečevanju vrednosti tobaka, denimo za obrate za sortiranje, hranjenje in predelavo, ter za zaposlovanje administrativnega osebja.

Tobačni sklad

| 15. | Sklad je bil namenjen za financiranje raziskovanja sort tobaka, proizvodnih metod in za boj proti kajenju s pomočjo informativnih kampanj, ki bi naj povečale javno ozaveščenost o škodljivih učinkih tobaka. Področje raziskav je bilo leta 2003 preneseno na raziskovalni program EU. Od letine 2002 naprej Sklad financira predvsem akcije, namenjene izboljševanju javne ozaveščenosti o škodljivih učinkih vseh oblik uporabe tobaka, ter druge akcije, katerih namen je pomagati proizvajalcem, da se od pridelave tobaka preusmerijo k drugim pridelkom ali dejavnostim. Trenutno ga financirajo s 3 % premije. |
| --- | --- |

15.

Sklad je bil namenjen za financiranje raziskovanja sort tobaka, proizvodnih metod in za boj proti kajenju s pomočjo informativnih kampanj, ki bi naj povečale javno ozaveščenost o škodljivih učinkih tobaka. Področje raziskav je bilo leta 2003 preneseno na raziskovalni program EU. Od letine 2002 naprej Sklad financira predvsem akcije, namenjene izboljševanju javne ozaveščenosti o škodljivih učinkih vseh oblik uporabe tobaka, ter druge akcije, katerih namen je pomagati proizvajalcem, da se od pridelave tobaka preusmerijo k drugim pridelkom ali dejavnostim. Trenutno ga financirajo s 3 % premije.

Revizijski cilji

| 16. | Sodišče je o skupni ureditvi trga poročalo že trikrat (8), nazadnje v letnem poročilu za leto 1996. Namen sedanje revizije je bil preučiti reformirani tržni režim, vpeljan leta 1998. |
| --- | --- |

16.

Sodišče je o skupni ureditvi trga poročalo že trikrat (8), nazadnje v letnem poročilu za leto 1996. Namen sedanje revizije je bil preučiti reformirani tržni režim, vpeljan leta 1998.

| 17. | Glavni cilj je bila ocena, ali:






  (a) | so bili predlogi Komisije za spremembe skupne ureditve trga, sprejeti v okviru reforme leta 1998, dobro utemeljeni; |
| --- | --- | --- |

17.

Glavni cilj je bila ocena, ali:

(a)

so bili predlogi Komisije za spremembe skupne ureditve trga, sprejeti v okviru reforme leta 1998, dobro utemeljeni;

| (b) | so Komisija in države članice sprejete ukrepe dobro izvajale in vodile; |
| --- | --- |

(b)

so Komisija in države članice sprejete ukrepe dobro izvajale in vodile;

| (c) | so Komisiji njeni vodstveni, nadzorni in ocenjevalni postopki omogočali ugotavljanje, v kolikšni meri so bili doseženi cilji reformirane skupne ureditve trga v skladu s predvidevanji. |
| --- | --- |

(c)

so Komisiji njeni vodstveni, nadzorni in ocenjevalni postopki omogočali ugotavljanje, v kolikšni meri so bili doseženi cilji reformirane skupne ureditve trga v skladu s predvidevanji.

| 18. | Kriteriji, po katerih je Sodišče pregledalo upravljanje Komisije, izhajajo iz Finančne uredbe, osredotočeni pa so bili na vprašanja, ali:






  (a) | je bila pred sprostitvijo sredstev izvedena ocena pričakovanih stroškov in koristi; |
| --- | --- | --- |

18.

Kriteriji, po katerih je Sodišče pregledalo upravljanje Komisije, izhajajo iz Finančne uredbe, osredotočeni pa so bili na vprašanja, ali:

(a)

je bila pred sprostitvijo sredstev izvedena ocena pričakovanih stroškov in koristi;

| (b) | so bili tržni cilji količinsko opredeljeni, napredek pa nadziran; |
| --- | --- |

(b)

so bili tržni cilji količinsko opredeljeni, napredek pa nadziran;

| (c) | je bil proračun porabljen v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, še posebej upoštevaje gospodarnost in stroškovno učinkovitost; |
| --- | --- |

(c)

je bil proračun porabljen v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, še posebej upoštevaje gospodarnost in stroškovno učinkovitost;

| (d) | so bile dejavnosti v okviru letnega proračunskega procesa podvržene rednim pregledom, tako da je bilo mogoče preveriti njihovo nadaljnjo upravičenost. |
| --- | --- |

(d)

so bile dejavnosti v okviru letnega proračunskega procesa podvržene rednim pregledom, tako da je bilo mogoče preveriti njihovo nadaljnjo upravičenost.

| 19. | Glavni viri revizijskih dokazov so bili:






  (a) | pogovori z osebjem v službah Komisije, pristojnih za področje tobaka, pristojnimi nacionalnimi oblastmi, proizvajalci in predelovalci ter drugimi pomembnimi udeleženci na trgu tobaka; |
| --- | --- | --- |

19.

Glavni viri revizijskih dokazov so bili:

(a)

pogovori z osebjem v službah Komisije, pristojnih za področje tobaka, pristojnimi nacionalnimi oblastmi, proizvajalci in predelovalci ter drugimi pomembnimi udeleženci na trgu tobaka;

| (b) | dokumentacija, pridobljena pri Komisiji, državah članicah in drugih obveščenih virih; |
| --- | --- |

(b)

dokumentacija, pridobljena pri Komisiji, državah članicah in drugih obveščenih virih;

| (c) | preiskave na kraju samem v Nemčiji, Grčiji, Španiji, Franciji in Italiji, ki so skupaj prejemnice 97,7 % premij; pregledane transakcije so zajele 20 skupin proizvajalcev, kar pomeni kakih 40 % proizvajalcev tobaka v EU. |
| --- | --- |

(c)

preiskave na kraju samem v Nemčiji, Grčiji, Španiji, Franciji in Italiji, ki so skupaj prejemnice 97,7 % premij; pregledane transakcije so zajele 20 skupin proizvajalcev, kar pomeni kakih 40 % proizvajalcev tobaka v EU.

PRIPRAVA NA REFORMO IZ LETA 1998

| 20. | Sodišče je preučilo postopek, v okviru katerega je Komisija pripravila svoj predlog za reformo, in ugotovilo, da je bil reformni predlog pripravljen na podlagi določenih ključnih predpostavk. Te predpostavke so bile, da je tobak na nekaterih območjih bistvenega pomena za zaposlovanje in za življenjski standard celotnih populacij, da proizvodnja alternativnih pridelkov ni rentabilna ter da je obstoječa tržna neravnovesja in potrebo po precejšnji podpori mogoče pripisati slabi kakovosti proizvedenega tobaka, katere posledica so nizke cene. Komisija je sklenila, da je nadaljnja pomoč Skupnosti proizvodnji tobaka upravičena le, če lahko proizvajalci izboljšajo kakovost tobaka, dosežejo višje cene in zmanjšajo svojo odvisnost od pomoči. Ti sklepi so se odražali v sprejetih ukrepih. V skladu s tem je Komisija predvidevala, da bo skupni učinek vseh elementov reforme vodil do izboljšanja kakovosti tobaka, proizvedenega v Skupnosti, ter zmanjšal izvoz subvencioniranega tobaka slabe kakovosti. |
| --- | --- |

20.

Sodišče je preučilo postopek, v okviru katerega je Komisija pripravila svoj predlog za reformo, in ugotovilo, da je bil reformni predlog pripravljen na podlagi določenih ključnih predpostavk. Te predpostavke so bile, da je tobak na nekaterih območjih bistvenega pomena za zaposlovanje in za življenjski standard celotnih populacij, da proizvodnja alternativnih pridelkov ni rentabilna ter da je obstoječa tržna neravnovesja in potrebo po precejšnji podpori mogoče pripisati slabi kakovosti proizvedenega tobaka, katere posledica so nizke cene. Komisija je sklenila, da je nadaljnja pomoč Skupnosti proizvodnji tobaka upravičena le, če lahko proizvajalci izboljšajo kakovost tobaka, dosežejo višje cene in zmanjšajo svojo odvisnost od pomoči. Ti sklepi so se odražali v sprejetih ukrepih. V skladu s tem je Komisija predvidevala, da bo skupni učinek vseh elementov reforme vodil do izboljšanja kakovosti tobaka, proizvedenega v Skupnosti, ter zmanjšal izvoz subvencioniranega tobaka slabe kakovosti.

Informacije in analiza, na katerih je temeljil predlog reforme iz leta 1998

Pomen proizvodnje tobaka za zaposlovanje je temeljil na nepopolnih informacijah

| 21. | Eden izmed ključnih parametrov, potrebnih za merjenje učinka ukrepov skupne ureditve trga, so zanesljivi podatki o zaposlovanju. Ocena Komisije v zvezi s pomenom proizvodnje tobaka za zaposlovanje v regijah, kjer proizvajajo tobak, in njen predlog o nadaljevanju sheme proizvodne pomoči bi morala temeljiti na najnovejših informacijah držav članic. |
| --- | --- |

21.

Eden izmed ključnih parametrov, potrebnih za merjenje učinka ukrepov skupne ureditve trga, so zanesljivi podatki o zaposlovanju. Ocena Komisije v zvezi s pomenom proizvodnje tobaka za zaposlovanje v regijah, kjer proizvajajo tobak, in njen predlog o nadaljevanju sheme proizvodne pomoči bi morala temeljiti na najnovejših informacijah držav članic.

| 22. | Sodišče je ugotovilo, da je ocena Komisije iz leta 1996 (uporabljena v kontekstu njenih reformnih predlogov), da je od proizvodnje tobaka odvisnih 170 000 polno zaposlenih delavcev, temeljila na podatkih, ki so se nanašali na leti 1986 (kar zadeva število delovnih ur na hektar) in 1993 (kar zadeva obdelovalne površine). Od držav članic ni zahtevala bolj posodobljenih informacij. |
| --- | --- |

22.

Sodišče je ugotovilo, da je ocena Komisije iz leta 1996 (uporabljena v kontekstu njenih reformnih predlogov), da je od proizvodnje tobaka odvisnih 170 000 polno zaposlenih delavcev, temeljila na podatkih, ki so se nanašali na leti 1986 (kar zadeva število delovnih ur na hektar) in 1993 (kar zadeva obdelovalne površine). Od držav članic ni zahtevala bolj posodobljenih informacij.

| 23. | Ker ta ocena ni bila zanesljiva, jo je Sodišče primerjalo z najnovejšimi razpoložljivimi podatki za leto 1999 iz ocenjevalnega poročila Komisije za leto 2003. Glede na to poročilo naj bi pri proizvajanju 90 % proizvodnje EU sodelovalo približno 64 000 polno zaposlenih delavcev. Sodišče ocenjuje, da to pomeni, da jih je bilo v celoti vključenih približno 72 000. To pomeni več kakor pol manj od ocene Komisije izpred treh let. Po mnenju Sodišča je to verjetno bliže dejanskemu stanju v letu 1996, ko je Komisija izdelala svoje predloge. |
| --- | --- |

23.

Ker ta ocena ni bila zanesljiva, jo je Sodišče primerjalo z najnovejšimi razpoložljivimi podatki za leto 1999 iz ocenjevalnega poročila Komisije za leto 2003. Glede na to poročilo naj bi pri proizvajanju 90 % proizvodnje EU sodelovalo približno 64 000 polno zaposlenih delavcev. Sodišče ocenjuje, da to pomeni, da jih je bilo v celoti vključenih približno 72 000. To pomeni več kakor pol manj od ocene Komisije izpred treh let. Po mnenju Sodišča je to verjetno bliže dejanskemu stanju v letu 1996, ko je Komisija izdelala svoje predloge.

| 24. | Če celotni proračun, približno 1 000 milijonov EUR na leto, razdelimo na ocenjenih 72 000 polno zaposlenih delavcev, znaša pomoč 13 653 EUR na osebo. Do razlike med to številko in 7 600 EUR, ki jih omenja Komisija, je prišlo zato, ker Komisija uporablja število delovnih enot iz drugega vira, Sodišče pa število, ki temelji na številkah, ki jih je preveril zunanji ocenjevalec, ki ga je najela Komisija. |
| --- | --- |

24.

Če celotni proračun, približno 1 000 milijonov EUR na leto, razdelimo na ocenjenih 72 000 polno zaposlenih delavcev, znaša pomoč 13 653 EUR na osebo. Do razlike med to številko in 7 600 EUR, ki jih omenja Komisija, je prišlo zato, ker Komisija uporablja število delovnih enot iz drugega vira, Sodišče pa število, ki temelji na številkah, ki jih je preveril zunanji ocenjevalec, ki ga je najela Komisija.

| 25. | In naposled, Komisija je bila mnenja, da je proizvodnja tobaka pomembna za preživetje celotnih populacij v nekaterih proizvodnih območjih. Ta sklep je temeljil na izjavah držav članic. Ko so bile države članice med revizijo povprašane o tem, svojih izjav niso mogle podpreti z dokazi. |
| --- | --- |

25.

In naposled, Komisija je bila mnenja, da je proizvodnja tobaka pomembna za preživetje celotnih populacij v nekaterih proizvodnih območjih. Ta sklep je temeljil na izjavah držav članic. Ko so bile države članice med revizijo povprašane o tem, svojih izjav niso mogle podpreti z dokazi.

Upravičenost nadaljnje podpore proizvodnji tobaka ni bila dobro utemeljena

| 26. | Ko je Komisija pripravljala novo politiko, je sklenila, da je proizvodnja EU srednjeročno obsojena na propad, če se kakovost ne bo izboljšala. Menila je, da EU še lahko proizvaja tobak boljše kakovosti, in se zato odločila, da bo to spodbudila tako, da bo premija povezana s kakovostjo proizvoda. Komisija je domnevala, da se bo v tržni ceni zrcalila kakovost tobaka. Vendar to ni ustrezalo dejanskemu stanju na trgu, pri razlagi uporabljenih podatkov pa so bile storjene še druge napake. |
| --- | --- |

26.

Ko je Komisija pripravljala novo politiko, je sklenila, da je proizvodnja EU srednjeročno obsojena na propad, če se kakovost ne bo izboljšala. Menila je, da EU še lahko proizvaja tobak boljše kakovosti, in se zato odločila, da bo to spodbudila tako, da bo premija povezana s kakovostjo proizvoda. Komisija je domnevala, da se bo v tržni ceni zrcalila kakovost tobaka. Vendar to ni ustrezalo dejanskemu stanju na trgu, pri razlagi uporabljenih podatkov pa so bile storjene še druge napake.

| 27. | Prvič, Komisija je svojo politiko oprla na predpostavko, da bi lahko proizvodnja EU določenih skupin sort tobaka zadostila povpraševanju v EU, če bi povišali delež kakovostnejšega tobaka in tako zmanjšali neskladje med proizvodnjo in povpraševanjem. Vendar Komisija ni dovolj upoštevala, da je povpraševanje porabnikov v EU prešlo od temnih cigaret, narejenih iz dark air-cured tobakov, k ameriškim in angleškim mešanicam, za katere je potreben tobak, ki ga v EU ni mogoče proizvajati. Zahtevano aromo in okus so ponujale zgolj uvožene sorte tobaka. Te značilnosti so izhajale iz agronomskih in klimatskih razmer, ki prevladujejo v izvornih državah. Ker EU ne more proizvajati določenih zaželenih sort tobaka, je bila možnost, da bi se proizvodnja prilagodila povpraševanju v EU, omejena. |
| --- | --- |

27.

Prvič, Komisija je svojo politiko oprla na predpostavko, da bi lahko proizvodnja EU določenih skupin sort tobaka zadostila povpraševanju v EU, če bi povišali delež kakovostnejšega tobaka in tako zmanjšali neskladje med proizvodnjo in povpraševanjem. Vendar Komisija ni dovolj upoštevala, da je povpraševanje porabnikov v EU prešlo od temnih cigaret, narejenih iz dark air-cured tobakov, k ameriškim in angleškim mešanicam, za katere je potreben tobak, ki ga v EU ni mogoče proizvajati. Zahtevano aromo in okus so ponujale zgolj uvožene sorte tobaka. Te značilnosti so izhajale iz agronomskih in klimatskih razmer, ki prevladujejo v izvornih državah. Ker EU ne more proizvajati določenih zaželenih sort tobaka, je bila možnost, da bi se proizvodnja prilagodila povpraševanju v EU, omejena.

| 28. | Drugič, sklep Komisije, da bo prilagajanje premije glede na ceno izboljšalo kakovost, je temeljil na njeni oceni, da višje cene tobaka, ki ne prihaja iz EU, odsevajo izključno njegovo večjo kakovost. V skladu s tem je Komisija menila, da bi proizvajalci dosegli boljše cene, če bi bil tobak, proizveden v EU, boljše kakovosti. Vendar njena cenovna primerjava med visokimi cenami zunaj EU in nižjimi notranjimi cenami ni bila zanesljiva iz naslednjih razlogov:






  (a) | primerjava med tržnimi cenami v EU in zunaj EU v izbranih državah proizvajalkah – Malavi, Zimbabve in ZDA – ni upoštevala dejstva, da so cene v EU subvencionirane prek pomoči in da cene zunaj EU ostajajo na relativno višjih ravneh zaradi cenovne podpore, ki temelji na omejevanju proizvodnje; |
| --- | --- | --- |

28.

Drugič, sklep Komisije, da bo prilagajanje premije glede na ceno izboljšalo kakovost, je temeljil na njeni oceni, da višje cene tobaka, ki ne prihaja iz EU, odsevajo izključno njegovo večjo kakovost. V skladu s tem je Komisija menila, da bi proizvajalci dosegli boljše cene, če bi bil tobak, proizveden v EU, boljše kakovosti. Vendar njena cenovna primerjava med visokimi cenami zunaj EU in nižjimi notranjimi cenami ni bila zanesljiva iz naslednjih razlogov:

(a)

primerjava med tržnimi cenami v EU in zunaj EU v izbranih državah proizvajalkah – Malavi, Zimbabve in ZDA – ni upoštevala dejstva, da so cene v EU subvencionirane prek pomoči in da cene zunaj EU ostajajo na relativno višjih ravneh zaradi cenovne podpore, ki temelji na omejevanju proizvodnje;

| (b) | Komisija ni imela nikakršnega zagotovila, da izvozne cene, ki jih je uporabila za vrednotenje prodanega surovega tobaka, predstavljajo dejansko prodajno vrednost. Tobak velikokrat najprej prodajo multinacionalnim družbam, ki z njim med seboj trgujejo (denimo zaradi davčnih razlogov), šele nato pa ga po višji ceni prodajo proizvajalcem tobačnih izdelkov. Pri ceni, ki so jo posredovale države članice, Komisija pa uporabila, gre za to nižjo ceno, zaračunano pri prvi prodaji in izvozu. Ta nižja cena ne izkazuje tržne vrednosti surovega tobaka in je potemtakem ni mogoče uporabiti kot pokazatelj kakovosti tobaka; |
| --- | --- |

(b)

Komisija ni imela nikakršnega zagotovila, da izvozne cene, ki jih je uporabila za vrednotenje prodanega surovega tobaka, predstavljajo dejansko prodajno vrednost. Tobak velikokrat najprej prodajo multinacionalnim družbam, ki z njim med seboj trgujejo (denimo zaradi davčnih razlogov), šele nato pa ga po višji ceni prodajo proizvajalcem tobačnih izdelkov. Pri ceni, ki so jo posredovale države članice, Komisija pa uporabila, gre za to nižjo ceno, zaračunano pri prvi prodaji in izvozu. Ta nižja cena ne izkazuje tržne vrednosti surovega tobaka in je potemtakem ni mogoče uporabiti kot pokazatelj kakovosti tobaka;

| (c) | cene, ki jih je Komisija uporabila za primerjavo, niso vselej izkazovale celotnih plačil prvih predelovalcev proizvajalcem tobaka. Tako npr. niso vključevale dodatnih zneskov, ki so jih prvi predelovalci včasih plačali pridelovalcem, ali podobnih ugodnosti (ki lahko znašajo do 28 % cene); |
| --- | --- |

(c)

cene, ki jih je Komisija uporabila za primerjavo, niso vselej izkazovale celotnih plačil prvih predelovalcev proizvajalcem tobaka. Tako npr. niso vključevale dodatnih zneskov, ki so jih prvi predelovalci včasih plačali pridelovalcem, ali podobnih ugodnosti (ki lahko znašajo do 28 % cene);

| (d) | Komisija je naredila napake pri primerjanju uvoznih in izvoznih cen, saj so cene za uvoz določene na podlagi cene CIF – stroški, zavarovanje in prevoznina (Cost Insurance Freight), cene za izvoz EU tobaka pa na podlagi cene FOB – franko ladja (Free on Board). |
| --- | --- |

(d)

Komisija je naredila napake pri primerjanju uvoznih in izvoznih cen, saj so cene za uvoz določene na podlagi cene CIF – stroški, zavarovanje in prevoznina (Cost Insurance Freight), cene za izvoz EU tobaka pa na podlagi cene FOB – franko ladja (Free on Board).

| 29. | Svetovalni odbor (9) Komisije je nakazal, da na ceno poleg kakovosti vplivajo še drugi dejavniki, denimo spremembe valutnih razmerij, stanje zalog in velike sprostitve zalog proizvajalcev izven EU na svetovni trg. Poleg tega je Komisijo opozoril, da predstavlja dejstvo, da ni na voljo objektivnega sistema za ocenjevanje kakovosti, oviro pri uveljavljanju politike, ki se opira na merjenje kakovosti. |
| --- | --- |

29.

Svetovalni odbor (9) Komisije je nakazal, da na ceno poleg kakovosti vplivajo še drugi dejavniki, denimo spremembe valutnih razmerij, stanje zalog in velike sprostitve zalog proizvajalcev izven EU na svetovni trg. Poleg tega je Komisijo opozoril, da predstavlja dejstvo, da ni na voljo objektivnega sistema za ocenjevanje kakovosti, oviro pri uveljavljanju politike, ki se opira na merjenje kakovosti.

| 30. | Zaradi teh pomanjkljivosti tržna analiza Komisije oblikovalcem politike ni priskrbela dovolj obširnega in uravnoteženega poznavanja trga, da bi lahko vodila njihovo izbiro tržnih ukrepov. |
| --- | --- |

30.

Zaradi teh pomanjkljivosti tržna analiza Komisije oblikovalcem politike ni priskrbela dovolj obširnega in uravnoteženega poznavanja trga, da bi lahko vodila njihovo izbiro tržnih ukrepov.

Možnost pridelave alternativnih kultur

| 31. | Komisija je trdila, da v nekaterih primerih pridelava alternativnih kultur ni mogoča. V Grčiji, denimo, so sorte sun-cured gojili v razmerah, v katerih drugih kultur ne bi bilo mogoče gojiti. Vendar pa je pilotski projekt (10) Komisije leta 1995 pripeljal do ugotovitve, da bi bilo mogoče z dobrimi rezultati gojiti različne druge kulture (11). |
| --- | --- |

31.

Komisija je trdila, da v nekaterih primerih pridelava alternativnih kultur ni mogoča. V Grčiji, denimo, so sorte sun-cured gojili v razmerah, v katerih drugih kultur ne bi bilo mogoče gojiti. Vendar pa je pilotski projekt (10) Komisije leta 1995 pripeljal do ugotovitve, da bi bilo mogoče z dobrimi rezultati gojiti različne druge kulture (11).

Analiza Komisije ni upoštevala sprememb značaja trga

| 32. | Skupna ureditev trga je po letu 1998 še naprej temeljila na predpostavki, da so prvi predelovalci neodvisni pri določanju pogojev oz. cen v okviru pridelovalnih pogodb, izpogajanih s proizvajalci. Ta predpostavka ni bila realna, saj se je stanje spremenilo. Prišlo je namreč do koncentracije nakupov v rokah majhnega števila multinacionalnih prvih predelovalcev, trgovcev in proizvajalcev, pri čemer so slednji pridobivali čedalje večji vpliv pri določanju cen. |
| --- | --- |

32.

Skupna ureditev trga je po letu 1998 še naprej temeljila na predpostavki, da so prvi predelovalci neodvisni pri določanju pogojev oz. cen v okviru pridelovalnih pogodb, izpogajanih s proizvajalci. Ta predpostavka ni bila realna, saj se je stanje spremenilo. Prišlo je namreč do koncentracije nakupov v rokah majhnega števila multinacionalnih prvih predelovalcev, trgovcev in proizvajalcev, pri čemer so slednji pridobivali čedalje večji vpliv pri določanju cen.

| 33. | Nezadostna konkurenca na trgu znižuje cene in ogroža strategijo premij v okviru skupne ureditve trga. Generalna direktorata za kmetijstvo in ribištvo sta februarja 1997 prejela pismo proizvajalcev in zadružnih sindikatov, glede na katero je bilo mogoče problem nizkih cen pripisati oligopolni strukturi predelovalnega trga, vendar tega tedaj niso preučili. Revizija Sodišča je pozneje odkrila, da so obstajale protikonkurenčne prakse (glej odstavke 61–71 spodaj). V Posebnem poročilu št. 8/1993 je Sodišče že opozorilo, da je naraščajoča vpletenost skupin proizvajalcev v prvo predelavo slednjim omogočila, da omejijo vpliv proizvajalcev tobačnih izdelkov na cene. Analiza Komisije iz leta 1996 ni zaznala negativnih vplivov na konkurenco, izhajajočih iz dejstva, da je bilo leta 1993 takim skupinam prepovedano izvajati prvo predelavo (12). |
| --- | --- |

33.

Nezadostna konkurenca na trgu znižuje cene in ogroža strategijo premij v okviru skupne ureditve trga. Generalna direktorata za kmetijstvo in ribištvo sta februarja 1997 prejela pismo proizvajalcev in zadružnih sindikatov, glede na katero je bilo mogoče problem nizkih cen pripisati oligopolni strukturi predelovalnega trga, vendar tega tedaj niso preučili. Revizija Sodišča je pozneje odkrila, da so obstajale protikonkurenčne prakse (glej odstavke 61–71 spodaj). V Posebnem poročilu št. 8/1993 je Sodišče že opozorilo, da je naraščajoča vpletenost skupin proizvajalcev v prvo predelavo slednjim omogočila, da omejijo vpliv proizvajalcev tobačnih izdelkov na cene. Analiza Komisije iz leta 1996 ni zaznala negativnih vplivov na konkurenco, izhajajočih iz dejstva, da je bilo leta 1993 takim skupinam prepovedano izvajati prvo predelavo (12).

Nezadostna uskladitev kmetijske politike z drugimi politikami

| 34. | Skupna ureditev trga tobaka vsebuje politične cilje in ukrepe, ki vplivajo na področja delovanja drugih politik. Pomembno je zagotoviti usklajenost med njimi, kar je ponavadi doseženo s posvetovanji med službami. Vendar se Komisija pri pripravi predlogov ni posvetovala z vsemi relevantnimi službami (z Generalnim direktoratom za razvoj, z Generalnim direktoratom za konkurenco). |
| --- | --- |

34.

Skupna ureditev trga tobaka vsebuje politične cilje in ukrepe, ki vplivajo na področja delovanja drugih politik. Pomembno je zagotoviti usklajenost med njimi, kar je ponavadi doseženo s posvetovanji med službami. Vendar se Komisija pri pripravi predlogov ni posvetovala z vsemi relevantnimi službami (z Generalnim direktoratom za razvoj, z Generalnim direktoratom za konkurenco).

| 35. | Tako v zvezi z izvozom precejšnjega dela tobaka, subvencioniranega s strani EU, po zelo nizkih cenah ni bila opravljena razprava z Generalnim direktoratom za razvoj in humanitarno pomoč glede morebitnega negativnega učinka na izvoz držav v razvoju. Tak izvoz pa je ključnega pomena za prizadevanja EU za izboljšanje gospodarskega stanja v teh državah. Tako denimo Komisija dodeljuje razvojno pomoč malim proizvajalcem tobaka v Malaviju, kjer surovi tobak predstavlja 70 % vseh dohodkov od izvoza. Na drugi strani skupna ureditev trga podpira proizvodnjo EU, po kateri v EU večinoma ni povpraševanja in jo posledično izvažajo. To zmanjšuje možnosti izvoza za države v razvoju. |
| --- | --- |

35.

Tako v zvezi z izvozom precejšnjega dela tobaka, subvencioniranega s strani EU, po zelo nizkih cenah ni bila opravljena razprava z Generalnim direktoratom za razvoj in humanitarno pomoč glede morebitnega negativnega učinka na izvoz držav v razvoju. Tak izvoz pa je ključnega pomena za prizadevanja EU za izboljšanje gospodarskega stanja v teh državah. Tako denimo Komisija dodeljuje razvojno pomoč malim proizvajalcem tobaka v Malaviju, kjer surovi tobak predstavlja 70 % vseh dohodkov od izvoza. Na drugi strani skupna ureditev trga podpira proizvodnjo EU, po kateri v EU večinoma ni povpraševanja in jo posledično izvažajo. To zmanjšuje možnosti izvoza za države v razvoju.

| 36. | Poročilo o „Okoljski odgovornosti in skupni kmetijski politiki“ (Eco-responsibility and the Common Agricultural Policy), izdelano leta 1994 za Generalni direktorat za okolje, je poudarilo, da različne vrste tobaka potrebujejo različno intenzivno namakanje in gnojenje z dušikom ter posledično različno vplivajo na okolje. Sistem premij v okviru skupne ureditve trga spodbuja prehod od sun-cured in dark air-cured tobakov k flue-cured in light air-cured tobakom. To privede do neželenih učinkov za okolje, saj slednje vrste tobakov potrebujejo več namakanja in/ali gnojil. Vročezračno sušenje pomeni tudi večjo porabo energije. Te spremembe niso združljive ne s splošnimi okoljskimi cilji Komisije ne s cilji, specifičnimi za skupno ureditev trga tobaka. Sodišče je opozorilo, da Komisija pri reformi iz leta 1998 ni v celoti upoštevala zadržkov Generalnega direktorata za okolje. Toda prav ti so bili njen glavni argument za predlagano opuščanje subvencij za proizvodnjo surovega tobaka, predstavljeno na Evropskem svetu v Göteborgu leta 2001. |
| --- | --- |

36.

Poročilo o „Okoljski odgovornosti in skupni kmetijski politiki“ (Eco-responsibility and the Common Agricultural Policy), izdelano leta 1994 za Generalni direktorat za okolje, je poudarilo, da različne vrste tobaka potrebujejo različno intenzivno namakanje in gnojenje z dušikom ter posledično različno vplivajo na okolje. Sistem premij v okviru skupne ureditve trga spodbuja prehod od sun-cured in dark air-cured tobakov k flue-cured in light air-cured tobakom. To privede do neželenih učinkov za okolje, saj slednje vrste tobakov potrebujejo več namakanja in/ali gnojil. Vročezračno sušenje pomeni tudi večjo porabo energije. Te spremembe niso združljive ne s splošnimi okoljskimi cilji Komisije ne s cilji, specifičnimi za skupno ureditev trga tobaka. Sodišče je opozorilo, da Komisija pri reformi iz leta 1998 ni v celoti upoštevala zadržkov Generalnega direktorata za okolje. Toda prav ti so bili njen glavni argument za predlagano opuščanje subvencij za proizvodnjo surovega tobaka, predstavljeno na Evropskem svetu v Göteborgu leta 2001.

| 37. | Komisija Sveta tudi ni opozorila na nasvet Generalnega direktorata za carino in posredno obdavčenje (GD za obdavčenje in carinsko unijo), da subvencije vplivajo na maloprodajne cene (jih znižujejo). Ta učinek na maloprodajne cene še povečuje politika trošarine, ki jo je sprejela večina držav članic, ki imajo za svoj lastni tobak nižje dajatve. Francija, na primer, je za lokalno izdelane cigarete iz temnega tobaka uvedla najnižjo stopnjo trošarine. Ta je 20 % nižja od stopnje, ki velja za uvožene cigarete iz svetlega tobaka. Na ta način države članice favorizirajo svoje nacionalne znamke cigaret, ki vsebujejo velik delež subvencioniranega tobaka (13). Posledica tega je bila, da so se maloprodajne cene znižale. Zanesljivi viri, denimo Svetovna zdravstvena organizacija in Svetovna banka (14), menijo, da nižje cene povečujejo porabo in posledično tudi pogostost s tobakom povezanih bolezni. |
| --- | --- |

37.

Komisija Sveta tudi ni opozorila na nasvet Generalnega direktorata za carino in posredno obdavčenje (GD za obdavčenje in carinsko unijo), da subvencije vplivajo na maloprodajne cene (jih znižujejo). Ta učinek na maloprodajne cene še povečuje politika trošarine, ki jo je sprejela večina držav članic, ki imajo za svoj lastni tobak nižje dajatve. Francija, na primer, je za lokalno izdelane cigarete iz temnega tobaka uvedla najnižjo stopnjo trošarine. Ta je 20 % nižja od stopnje, ki velja za uvožene cigarete iz svetlega tobaka. Na ta način države članice favorizirajo svoje nacionalne znamke cigaret, ki vsebujejo velik delež subvencioniranega tobaka (13). Posledica tega je bila, da so se maloprodajne cene znižale. Zanesljivi viri, denimo Svetovna zdravstvena organizacija in Svetovna banka (14), menijo, da nižje cene povečujejo porabo in posledično tudi pogostost s tobakom povezanih bolezni.

SKUPNA UREDITEV TRGA NI PRINESLA ŽELENEGA UČINKA

Številni ukrepi niso izpolnili ciljev

| 38. | Sodišče je preučilo, ali so ukrepi, sprejeti po reformi leta 1998, celostno gledano izpolnili zastavljene cilje, in ugotovilo, da v veliko ozirih bodisi niso bili tako uspešni, kakor bi naj bili, bodisi njihovega učinka ni mogoče izmeriti, da bi ugotovili, ali so bili uspešni ali ne. |
| --- | --- |

38.

Sodišče je preučilo, ali so ukrepi, sprejeti po reformi leta 1998, celostno gledano izpolnili zastavljene cilje, in ugotovilo, da v veliko ozirih bodisi niso bili tako uspešni, kakor bi naj bili, bodisi njihovega učinka ni mogoče izmeriti, da bi ugotovili, ali so bili uspešni ali ne.

Vpliva pomoči na dohodke pridelovalcev ni mogoče oceniti

| 39. | Namen sistema premij, ki zagotavlja kompenzacijo večjih stroškov, je bil olajšati prodajo v EU proizvedenega tobaka EU ter tako pridelovalcem omogočiti doseganje primernega dohodka. Komisija ni opredelila „primernega dohodka“ za pridelavo tobaka, ni določila merljivih ciljev za izboljšanje ter ni zagotovila ustreznih informacij o stroških proizvodnje, cenah in dohodkih, pridobljenih iz zanesljivih virov, da bi tako lahko izmerili vpliv. Iz tega razloga ni mogla oceniti vpliva premij na celotni dohodek pridelovalcev in na njihovo življenjsko raven (15). |
| --- | --- |

39.

Namen sistema premij, ki zagotavlja kompenzacijo večjih stroškov, je bil olajšati prodajo v EU proizvedenega tobaka EU ter tako pridelovalcem omogočiti doseganje primernega dohodka. Komisija ni opredelila „primernega dohodka“ za pridelavo tobaka, ni določila merljivih ciljev za izboljšanje ter ni zagotovila ustreznih informacij o stroških proizvodnje, cenah in dohodkih, pridobljenih iz zanesljivih virov, da bi tako lahko izmerili vpliv. Iz tega razloga ni mogla oceniti vpliva premij na celotni dohodek pridelovalcev in na njihovo življenjsko raven (15).

Odvisnost proizvajalcev od pomoči se ni spremenila

| 40. | Premija predstavlja približno 75 % dohodka proizvajalcev iz proizvodnje tobaka, v Italiji pa je pri proizvodnji ene od sort dosegla skoraj 95 %. Spremenljivi element premije naj bi spodbujal proizvajalce k izboljševanju kakovosti, da bi tako povečali vrednost svojih proizvodov in zmanjšali svojo odvisnost od pomoči. Komisija je predpostavila, da bodo stroške, ki jih bo imel proizvajalec z izboljševanjem kakovosti, pokrile spremenljiva premija in višje prodajne cene, s čimer bi se zmanjšala odvisnost od subvencij. Toda dokazi, ki jih je imela Komisija na voljo, so izkazovali nasprotno. |
| --- | --- |

40.

Premija predstavlja približno 75 % dohodka proizvajalcev iz proizvodnje tobaka, v Italiji pa je pri proizvodnji ene od sort dosegla skoraj 95 %. Spremenljivi element premije naj bi spodbujal proizvajalce k izboljševanju kakovosti, da bi tako povečali vrednost svojih proizvodov in zmanjšali svojo odvisnost od pomoči. Komisija je predpostavila, da bodo stroške, ki jih bo imel proizvajalec z izboljševanjem kakovosti, pokrile spremenljiva premija in višje prodajne cene, s čimer bi se zmanjšala odvisnost od subvencij. Toda dokazi, ki jih je imela Komisija na voljo, so izkazovali nasprotno.

| 41. | Informacije, ki jih je imela Komisija na voljo leta 1998, so kazale, da prodajne cene, ki so jih sporočile države članice, celo za tobak boljše kakovosti skupaj s premijo EU ne pokrivajo proizvodnih stroškov (glej tudi odstavek 48). Poleg tega ni na voljo nobenih informacij, ki bi kazale, v kakšni meri naj bi različni ukrepi skupne ureditve trga zmanjšali odvisnost od subvencij. Najnovejše tržne informacije kažejo, da so bile povprečne prodajne cene v EU leta 2003 nižje kakor leta 2002, zaradi česar so bili proizvajalci leta 2003 bolj odvisni od subvencij kakor leta 2002. |
| --- | --- |

41.

Informacije, ki jih je imela Komisija na voljo leta 1998, so kazale, da prodajne cene, ki so jih sporočile države članice, celo za tobak boljše kakovosti skupaj s premijo EU ne pokrivajo proizvodnih stroškov (glej tudi odstavek 48). Poleg tega ni na voljo nobenih informacij, ki bi kazale, v kakšni meri naj bi različni ukrepi skupne ureditve trga zmanjšali odvisnost od subvencij. Najnovejše tržne informacije kažejo, da so bile povprečne prodajne cene v EU leta 2003 nižje kakor leta 2002, zaradi česar so bili proizvajalci leta 2003 bolj odvisni od subvencij kakor leta 2002.

Vpliv pomoči na izboljšanje kakovosti tobaka

| 42. | Generalni direktorat za kmetijstvo je bil mnenja, da bo mogoče izboljšanje kakovosti znotraj sleherne skupine sort izmeriti preko povečanja količine proizvedenega tobaka višjega kakovostnega razreda. Za to pa bi bila potrebna jasna opredelitev standardov kakovosti in ravno tako bi moralo biti mogoče na stalni osnovi meriti uspešnost. |
| --- | --- |

42.

Generalni direktorat za kmetijstvo je bil mnenja, da bo mogoče izboljšanje kakovosti znotraj sleherne skupine sort izmeriti preko povečanja količine proizvedenega tobaka višjega kakovostnega razreda. Za to pa bi bila potrebna jasna opredelitev standardov kakovosti in ravno tako bi moralo biti mogoče na stalni osnovi meriti uspešnost.

| 43. | Temu je nasprotovalo več dejavnikov. Prvič, ni standardnega sistema razvrščanja in v različnih državah članicah različno razvrščajo iste sorte tobaka. Drugič, da bi izmerili izboljšanje kakovosti v času, moramo upoštevati sestavo skupin proizvajalcev in značilnosti njihove proizvodnje. Če bi skupino zapustil proizvajalec slabe kakovosti, bi to učinkovalo tako, da bi se povečala kakovost te skupine, pa čeprav proizvajalci kot celota ne bi prav nič izboljšali proizvodnje. Izboljšav kakovosti ni bilo mogoče izmeriti zaradi sprememb, do katerih je prihajalo v skupinah proizvajalcev. Reforma iz leta 1998 je, denimo, uvedla zahtevo po minimalni velikosti za skupino proizvajalcev, posledica tega pa je bila precejšnja reorganizacija. Članstvo večine skupin proizvajalcev se poleg tega tudi vsako leto spreminja. |
| --- | --- |

43.

Temu je nasprotovalo več dejavnikov. Prvič, ni standardnega sistema razvrščanja in v različnih državah članicah različno razvrščajo iste sorte tobaka. Drugič, da bi izmerili izboljšanje kakovosti v času, moramo upoštevati sestavo skupin proizvajalcev in značilnosti njihove proizvodnje. Če bi skupino zapustil proizvajalec slabe kakovosti, bi to učinkovalo tako, da bi se povečala kakovost te skupine, pa čeprav proizvajalci kot celota ne bi prav nič izboljšali proizvodnje. Izboljšav kakovosti ni bilo mogoče izmeriti zaradi sprememb, do katerih je prihajalo v skupinah proizvajalcev. Reforma iz leta 1998 je, denimo, uvedla zahtevo po minimalni velikosti za skupino proizvajalcev, posledica tega pa je bila precejšnja reorganizacija. Članstvo večine skupin proizvajalcev se poleg tega tudi vsako leto spreminja.

| 44. | Način, kako so organizirane skupine proizvajalcev, lahko nasprotuje prilagajanju spremenljive premije. Medtem ko je bil cilj spremenljive premije spodbujati h gojenju tobaka boljše kakovosti, je rezultat v praksi lahko drugačen: če vsi proizvajalci v skupini proizvajajo enako kakovosten (enako uvrščen) tobak določene sorte, bo celotna spremenljiva premija, ki je na voljo skupini za to sorto, enakomerno porazdeljena mednje (glej tudi odstavek 9). Isto velja, če se združijo proizvajalci slabšega kakovostnega razreda iste skupine sort tobaka. Člani obeh skupin bodo dobili enak znesek spremenljive premije, čeprav pridelujejo tobak različne kakovosti. Ta opažanja kažejo, da sistem premij v nasprotju s svojim ciljem ne spodbuja nujno k izboljševanju kakovosti: proizvajalcem namreč omogoča, da dobijo najvišjo pomoč, ne da bi izboljšali kakovost, in kakor kažejo nekateri primeri, ki so jih odkrile službe Sodišča in Komisije, med izplačili premij dobrim in slabim proizvajalcem ni nikakršnih razlik. |
| --- | --- |

44.

Način, kako so organizirane skupine proizvajalcev, lahko nasprotuje prilagajanju spremenljive premije. Medtem ko je bil cilj spremenljive premije spodbujati h gojenju tobaka boljše kakovosti, je rezultat v praksi lahko drugačen: če vsi proizvajalci v skupini proizvajajo enako kakovosten (enako uvrščen) tobak določene sorte, bo celotna spremenljiva premija, ki je na voljo skupini za to sorto, enakomerno porazdeljena mednje (glej tudi odstavek 9). Isto velja, če se združijo proizvajalci slabšega kakovostnega razreda iste skupine sort tobaka. Člani obeh skupin bodo dobili enak znesek spremenljive premije, čeprav pridelujejo tobak različne kakovosti. Ta opažanja kažejo, da sistem premij v nasprotju s svojim ciljem ne spodbuja nujno k izboljševanju kakovosti: proizvajalcem namreč omogoča, da dobijo najvišjo pomoč, ne da bi izboljšali kakovost, in kakor kažejo nekateri primeri, ki so jih odkrile službe Sodišča in Komisije, med izplačili premij dobrim in slabim proizvajalcem ni nikakršnih razlik.

Višine premij se ne ujemajo s kakovostjo tobaka

| 45. | Namen diferenciacije premij med sortami tobaka je bil spodbuditi gojenje sort višje kakovosti: višje premije naj bi plačevali za višjo kakovost, saj povzroča večje proizvodne stroške. Za to bi bile potrebne letne spremembe višin premij, kadar bi jih upravičevale spremembe stroškov in dohodkov. Vendar so višine premij, ki jih je določil Svet, od leta 1993 večinoma ostale nespremenjene. |
| --- | --- |

45.

Namen diferenciacije premij med sortami tobaka je bil spodbuditi gojenje sort višje kakovosti: višje premije naj bi plačevali za višjo kakovost, saj povzroča večje proizvodne stroške. Za to bi bile potrebne letne spremembe višin premij, kadar bi jih upravičevale spremembe stroškov in dohodkov. Vendar so višine premij, ki jih je določil Svet, od leta 1993 večinoma ostale nespremenjene.

| 46. | Ker Komisija ni podala dovolj podrobnih informacij o stroških in dohodkih, je Sodišče opravilo lastno analizo, da bi preverilo povezavo med višino plačane premije, kakovostjo proizvedenega tobaka in proizvodnimi stroški. Za leto 1998 je uporabilo podatke o proizvodnih stroških, dobljene od Grčije, za prodajne cene pa podatke, razpoložljive pri Komisiji. Ta analiza je temeljila izključno na Grčiji, saj je ta zagotovila najpopolnejši nabor podatkov za sorte tobaka v EU. |
| --- | --- |

46.

Ker Komisija ni podala dovolj podrobnih informacij o stroških in dohodkih, je Sodišče opravilo lastno analizo, da bi preverilo povezavo med višino plačane premije, kakovostjo proizvedenega tobaka in proizvodnimi stroški. Za leto 1998 je uporabilo podatke o proizvodnih stroških, dobljene od Grčije, za prodajne cene pa podatke, razpoložljive pri Komisiji. Ta analiza je temeljila izključno na Grčiji, saj je ta zagotovila najpopolnejši nabor podatkov za sorte tobaka v EU.

| 47. | Glede na namen nagrajevati kakovost in višje stroške, ki so potrebni za doseganje kakovosti, s pomočjo sistema premij, je Sodišče poskušalo primerjati kakovost tobaka (za katero je Komisija menila, da jo odsevajo prodajne cene) s proizvodnimi stroški in višino plačanih premij. Primerjava v Prilogi 2 kaže, da je premija za visoko kakovosten tobak, kakršen je basmas, predstavljala 47 % proizvodnih stroškov, premija za tobak nižje kakovosti, kakršen je katerini, pa 87 %. To je bilo v nasprotju s ciljem povračila večjega deleža višjih stroškov, povezanih s proizvodnjo sorte višje kakovosti, ter zagotoviti maržo, ki bi bila za proizvajalce spodbudna. |
| --- | --- |

47.

Glede na namen nagrajevati kakovost in višje stroške, ki so potrebni za doseganje kakovosti, s pomočjo sistema premij, je Sodišče poskušalo primerjati kakovost tobaka (za katero je Komisija menila, da jo odsevajo prodajne cene) s proizvodnimi stroški in višino plačanih premij. Primerjava v Prilogi 2 kaže, da je premija za visoko kakovosten tobak, kakršen je basmas, predstavljala 47 % proizvodnih stroškov, premija za tobak nižje kakovosti, kakršen je katerini, pa 87 %. To je bilo v nasprotju s ciljem povračila večjega deleža višjih stroškov, povezanih s proizvodnjo sorte višje kakovosti, ter zagotoviti maržo, ki bi bila za proizvajalce spodbudna.

| 48. | Povračilo večjega deleža proizvodnih stroškov bi naj imelo pozitiven učinek na dohodek. Rezultati kažejo, da je bil dohodek pri večini sort v Grčiji negativen. Sodišče si je ogledalo tudi zanesljivost prodajnih cen, ki so jih Komisiji posredovale države članice. Po reviziji v več državah članicah, tudi v Grčiji, je Sodišče ugotovilo, da povprečne prodajne cene, posredovane Komisiji, v resnici niso vselej vključevale dodatkov, ki so jih prvi predelovalci plačali proizvajalcem ali dali v naravi (glej tudi odstavek 28). Ta plačila lahko pomenijo precejšen vir dodatnega „dohodka“ za proizvajalce, v eni izmed držav članic pa so ta plačila predstavljala kar 28 %. To dejstvo je nakazalo možnost, da prodajne cene, ki so jih Komisiji posredovale države članice, morda ne vsebujejo vseh informacij o plačilih pridelovalcem. Komisija tako ni mogla dobiti zadovoljivih informacij, na katerih bi lahko temeljilo njeno upravljanje tobačnega režima. |
| --- | --- |

48.

Povračilo večjega deleža proizvodnih stroškov bi naj imelo pozitiven učinek na dohodek. Rezultati kažejo, da je bil dohodek pri večini sort v Grčiji negativen. Sodišče si je ogledalo tudi zanesljivost prodajnih cen, ki so jih Komisiji posredovale države članice. Po reviziji v več državah članicah, tudi v Grčiji, je Sodišče ugotovilo, da povprečne prodajne cene, posredovane Komisiji, v resnici niso vselej vključevale dodatkov, ki so jih prvi predelovalci plačali proizvajalcem ali dali v naravi (glej tudi odstavek 28). Ta plačila lahko pomenijo precejšen vir dodatnega „dohodka“ za proizvajalce, v eni izmed držav članic pa so ta plačila predstavljala kar 28 %. To dejstvo je nakazalo možnost, da prodajne cene, ki so jih Komisiji posredovale države članice, morda ne vsebujejo vseh informacij o plačilih pridelovalcem. Komisija tako ni mogla dobiti zadovoljivih informacij, na katerih bi lahko temeljilo njeno upravljanje tobačnega režima.

| 49. | Sodišče je ponovno analiziralo povezavo med višino premije in kakovostjo tobaka za leto 2000. Ker podatkov, podobnih podatkom za leto 1998, ni bilo na voljo, je Sodišče primerjalo povprečno premijo na hektar, na sorto in na državo članico z razvrstitvijo sort tobaka glede na kakovost, kakršno je pripravila Komisija. Tako se je izkazalo, da v štirih od petih držav članic premija ne ustreza razvrstitvi glede na kakovost in da je bila najvišja premija plačana za sorte nižje kakovosti. Rezultati so podrobneje prikazani v Prilogi 3. |
| --- | --- |

49.

Sodišče je ponovno analiziralo povezavo med višino premije in kakovostjo tobaka za leto 2000. Ker podatkov, podobnih podatkom za leto 1998, ni bilo na voljo, je Sodišče primerjalo povprečno premijo na hektar, na sorto in na državo članico z razvrstitvijo sort tobaka glede na kakovost, kakršno je pripravila Komisija. Tako se je izkazalo, da v štirih od petih držav članic premija ne ustreza razvrstitvi glede na kakovost in da je bila najvišja premija plačana za sorte nižje kakovosti. Rezultati so podrobneje prikazani v Prilogi 3.

Prizadevanja za uskladitev proizvodnje in povpraševanja niso bila uspešna

| 50. | Skupna ureditev trga naj bi, z namenom stabilizacije trga in zagotavljanja oskrbe, med drugim uskladila proizvodnjo z zahtevami trga EU. |
| --- | --- |

50.

Skupna ureditev trga naj bi, z namenom stabilizacije trga in zagotavljanja oskrbe, med drugim uskladila proizvodnjo z zahtevami trga EU.

| 51. | Analiza bilance oskrbe EU v tabeli kaže, da se celotna domača poraba proizvedenega v EU med letoma 1996 in 2000, ko je znašala 40 %, ni bistveno spremenila. Podrobnih podatkov za posamezne skupine sort ni na voljo. Uvoz se je v istem času ohranjal pri stalni vrednosti 65 %. Ne kaže, da je skupna ureditev trga vplivala na proizvodnjo EU v smeri zmanjševanja neskladja med ponudbo in povpraševanjem. Nekatere tipe tobaka je sicer treba uvažati, vendar bi uspešna politika privedla do tega, da bi nekatere uvozne postavke nadomestili z domačimi proizvodi. Vendar pa se to ni zgodilo. Sodišče opaža, da Komisija meni, da je bila politika skupne ureditve trga uspešna, čeprav priznava, da ni bilo na voljo zadostnih podatkov in da shema pred reformo iz leta 1998 ni bila ustrezna za reševanje najvidnejših problemov tega sektorja – se pravi pridelave tobaka, po katerem je povpraševanje (glej odstavek 96 njenih odgovorov). |
| --- | --- |

51.

Analiza bilance oskrbe EU v tabeli kaže, da se celotna domača poraba proizvedenega v EU med letoma 1996 in 2000, ko je znašala 40 %, ni bistveno spremenila. Podrobnih podatkov za posamezne skupine sort ni na voljo. Uvoz se je v istem času ohranjal pri stalni vrednosti 65 %. Ne kaže, da je skupna ureditev trga vplivala na proizvodnjo EU v smeri zmanjševanja neskladja med ponudbo in povpraševanjem. Nekatere tipe tobaka je sicer treba uvažati, vendar bi uspešna politika privedla do tega, da bi nekatere uvozne postavke nadomestili z domačimi proizvodi. Vendar pa se to ni zgodilo. Sodišče opaža, da Komisija meni, da je bila politika skupne ureditve trga uspešna, čeprav priznava, da ni bilo na voljo zadostnih podatkov in da shema pred reformo iz leta 1998 ni bila ustrezna za reševanje najvidnejših problemov tega sektorja – se pravi pridelave tobaka, po katerem je povpraševanje (glej odstavek 96 njenih odgovorov).

Izdatki iz Sklada za tobak so bili omejeni, vodenje projekta pa je bilo pomanjkljivo

| 52. | Sklad je bil ustanovljen leta 1993. Na začetku se je vanj stekalo 0,5 % izplačil premije, zadržanim v ta namen, postopoma pa se je ta delež povečal na 3 %. Z njim naj bi financirali raziskovalne in informativne programe v zvezi s škodljivimi učinki uporabe tobaka ter preventivnimi in kurativnimi ukrepi. Njegov namen je bil tudi pomagati pri usmerjanju k najmanj škodljivim sortam in kakovostim. V odvisnosti od financirane dejavnosti sta take projekte upravljala bodisi Generalni direktorat za kmetijstvo bodisi Generalni direktorat za zdravje in varstvo potrošnikov. Z reformo iz leta 1998 je bilo financiranje sklada podvojeno, čeprav ni bil pretirano dejaven. |
| --- | --- |

52.

Sklad je bil ustanovljen leta 1993. Na začetku se je vanj stekalo 0,5 % izplačil premije, zadržanim v ta namen, postopoma pa se je ta delež povečal na 3 %. Z njim naj bi financirali raziskovalne in informativne programe v zvezi s škodljivimi učinki uporabe tobaka ter preventivnimi in kurativnimi ukrepi. Njegov namen je bil tudi pomagati pri usmerjanju k najmanj škodljivim sortam in kakovostim. V odvisnosti od financirane dejavnosti sta take projekte upravljala bodisi Generalni direktorat za kmetijstvo bodisi Generalni direktorat za zdravje in varstvo potrošnikov. Z reformo iz leta 1998 je bilo financiranje sklada podvojeno, čeprav ni bil pretirano dejaven.

| 53. | Sodišče je analiziralo uporabo Sklada. Priloga 4 kaže, da so izplačila v prvih petih letih (1996–2000) v povprečju znašala 18 % razpoložljivih sredstev ter da se je stopnja uporabe v zadnjih treh letih stalno povečevala, tako da je leta 2003 dosegla 65 %. Neuporabljena bilanca Sklada je bila kakih 68 milijonov EUR. |
| --- | --- |

53.

Sodišče je analiziralo uporabo Sklada. Priloga 4 kaže, da so izplačila v prvih petih letih (1996–2000) v povprečju znašala 18 % razpoložljivih sredstev ter da se je stopnja uporabe v zadnjih treh letih stalno povečevala, tako da je leta 2003 dosegla 65 %. Neuporabljena bilanca Sklada je bila kakih 68 milijonov EUR.

| 54. | Sodišče je opazilo manjše pomanjkljivosti pri vodenju projekta, denimo neupravičena izplačila, izplačila pred datumom na pogodbi ali izvršena izven pogodbeno določenega časa, avanse, izplačane brez garancij, naknadne dodelitve subvencije ter pogodbe, ki jih ena izmed strani ni podpisala. |
| --- | --- |

54.

Sodišče je opazilo manjše pomanjkljivosti pri vodenju projekta, denimo neupravičena izplačila, izplačila pred datumom na pogodbi ali izvršena izven pogodbeno določenega časa, avanse, izplačane brez garancij, naknadne dodelitve subvencije ter pogodbe, ki jih ena izmed strani ni podpisala.

| 55. | Sodišče je ugotovilo, da je generalni direktor za kmetijstvo v svojem letnem poročilu o delu za leto 2002 v svoji izjavi izrazil zadržek, da nima zadostnih zagotovil, da so bila sredstva, nakazana v Sklad od leta 1993 naprej, uporabljena v skladu z načeli zakonitosti in dobrega finančnega poslovodenja. |
| --- | --- |

55.

Sodišče je ugotovilo, da je generalni direktor za kmetijstvo v svojem letnem poročilu o delu za leto 2002 v svoji izjavi izrazil zadržek, da nima zadostnih zagotovil, da so bila sredstva, nakazana v Sklad od leta 1993 naprej, uporabljena v skladu z načeli zakonitosti in dobrega finančnega poslovodenja.

| 56. | Nasprotno pa je generalni direktor Generalnega direktorata za zdravje in varstvo potrošnikov v svojem poročilu o delu za leto 2001, po oceni pomanjkljivosti v zvezi z upravljanjem projektov pod njegovim nadzorom, sklenil, da problemi niso tako bistveni, da bi zaslužili formalne zadržke. Vendar je Sodišče ugotovilo, da so opažene pomanjkljivosti (odstavek 55) večinoma povezane z Generalnim direktoratom za zdravje in varstvo potrošnikov. |
| --- | --- |

56.

Nasprotno pa je generalni direktor Generalnega direktorata za zdravje in varstvo potrošnikov v svojem poročilu o delu za leto 2001, po oceni pomanjkljivosti v zvezi z upravljanjem projektov pod njegovim nadzorom, sklenil, da problemi niso tako bistveni, da bi zaslužili formalne zadržke. Vendar je Sodišče ugotovilo, da so opažene pomanjkljivosti (odstavek 55) večinoma povezane z Generalnim direktoratom za zdravje in varstvo potrošnikov.

Izdatki za okoljske ukrepe, financirani s posebno pomočjo za skupine proizvajalcev, so bili močno omejeni

| 57. | Kot je bilo omenjeno v odstavku 14, je bila posebna pomoč za skupine proizvajalcev med drugim vpeljana tudi za financiranje okoljskih dejavnosti. Vendar pa ni bilo določeno, kakšen delež pomoči naj bi bil namenjen za te dejavnosti in pomoč ni bila pogojena s tem, da jo porabijo za take dejavnosti. Dejanski izdatki za okoljevarstvene ukrepe so bili zelo omejeni. V pridelovalnem letu, za katero so bile v času revizije (1999) na voljo vse informacije, je le ena izmed 20 pregledanih skupin proizvajalcev pomoč namenila za okoljske ukrepe, pri čemer je uporabila le 1 % (2 648 EUR) celotnega zneska posebne pomoči, ki jo je prejela. |
| --- | --- |

57.

Kot je bilo omenjeno v odstavku 14, je bila posebna pomoč za skupine proizvajalcev med drugim vpeljana tudi za financiranje okoljskih dejavnosti. Vendar pa ni bilo določeno, kakšen delež pomoči naj bi bil namenjen za te dejavnosti in pomoč ni bila pogojena s tem, da jo porabijo za take dejavnosti. Dejanski izdatki za okoljevarstvene ukrepe so bili zelo omejeni. V pridelovalnem letu, za katero so bile v času revizije (1999) na voljo vse informacije, je le ena izmed 20 pregledanih skupin proizvajalcev pomoč namenila za okoljske ukrepe, pri čemer je uporabila le 1 % (2 648 EUR) celotnega zneska posebne pomoči, ki jo je prejela.

Shema odkupa kvot je bila le delno uspešna

| 58. | Da bi olajšali prostovoljno zapuščanje tobačnega sektorja, je bila vpeljana shema odkupa kvot, po kateri lahko posamezni proizvajalci, ki bi hoteli opustiti proizvodnjo, prodajo svoje kvote. Ta mehanizem bi naj omogočil prerazporeditev sredstev znotraj sektorja in povečal delež, namenjen ukrepom za strukturno prilagajanje. Uspešnost take sheme je odvisna od privlačnosti finančne pomoči za sodelujoče. Komisija je bila mnenja, da bi bilo smiselno ceno določiti kot izbran odstotek premije v določenem obdobju. Na koncu je bila sprejeta odločitev, da bo cena približno 23 % premije na tono za obdobje treh let. |
| --- | --- |

58.

Da bi olajšali prostovoljno zapuščanje tobačnega sektorja, je bila vpeljana shema odkupa kvot, po kateri lahko posamezni proizvajalci, ki bi hoteli opustiti proizvodnjo, prodajo svoje kvote. Ta mehanizem bi naj omogočil prerazporeditev sredstev znotraj sektorja in povečal delež, namenjen ukrepom za strukturno prilagajanje. Uspešnost take sheme je odvisna od privlačnosti finančne pomoči za sodelujoče. Komisija je bila mnenja, da bi bilo smiselno ceno določiti kot izbran odstotek premije v določenem obdobju. Na koncu je bila sprejeta odločitev, da bo cena približno 23 % premije na tono za obdobje treh let.

| 59. | Komisija si je za kazalnik učinka izbrala ponujeno količino, ni pa določila skupnega obsega, ki ga je želela doseči. Kljub temu pa je leta 2001 ugotovila, da je obseg odkupljenih kvot za letini 1999 in 2000, ki je znašal komaj 729 ton ali 0,20 % zajamčene količine, prenizek. Iz tega razloga je povračilo povečala na približno 25 %. Za sun cured tobak (V. skupina), pri katerem je prihajalo do težav pri trženju, se je cena za odkup kvote povečala na 75 % premije za prvi dve leti ter na 50 % premije za tretje leto. Leta 2002 je Komisija sklenila, da shema, čeprav je bil odkup veliko večji kakor v prejšnjih letih, ponovno ni dosegla predvidenega učinka, saj je odkup še zmerom dosegal le približno 1 % (3 626 ton od 348 844 ton) zajamčene količine. Iz tega razloga je še povečala povračila, ki lahko v nekaterih primerih dosežejo celo 100 %, ter podaljšala čas izplačevanja povračila s treh na pet let, poleg tega pa je dopustila tudi možnost za nadaljnje financiranje prek Tobačnega sklada. Leta 2003 je bila odkupljena količina 7 228 ton ali 2 % zajamčene količine. Ker Komisija ni že na začetku določila primerne višine povračila, je upočasnila izpolnjevanje ciljev sheme. |
| --- | --- |

59.

Komisija si je za kazalnik učinka izbrala ponujeno količino, ni pa določila skupnega obsega, ki ga je želela doseči. Kljub temu pa je leta 2001 ugotovila, da je obseg odkupljenih kvot za letini 1999 in 2000, ki je znašal komaj 729 ton ali 0,20 % zajamčene količine, prenizek. Iz tega razloga je povračilo povečala na približno 25 %. Za sun cured tobak (V. skupina), pri katerem je prihajalo do težav pri trženju, se je cena za odkup kvote povečala na 75 % premije za prvi dve leti ter na 50 % premije za tretje leto. Leta 2002 je Komisija sklenila, da shema, čeprav je bil odkup veliko večji kakor v prejšnjih letih, ponovno ni dosegla predvidenega učinka, saj je odkup še zmerom dosegal le približno 1 % (3 626 ton od 348 844 ton) zajamčene količine. Iz tega razloga je še povečala povračila, ki lahko v nekaterih primerih dosežejo celo 100 %, ter podaljšala čas izplačevanja povračila s treh na pet let, poleg tega pa je dopustila tudi možnost za nadaljnje financiranje prek Tobačnega sklada. Leta 2003 je bila odkupljena količina 7 228 ton ali 2 % zajamčene količine. Ker Komisija ni že na začetku določila primerne višine povračila, je upočasnila izpolnjevanje ciljev sheme.

Pobuda za spodbujanje alternativnih dejavnosti s pomočjo Strukturnega sklada je bila napačno usmerjena

| 60. | Da bi proizvajalce tobaka spodbudili k razmisleku o alternativnih dejavnostih, je reforma skupne ureditve trga tobaka iz leta 1998 prvič predvidela možnost, da bi programi za razvoj podeželja vključevali ukrepe za preusmerjanje regij, kjer gojijo tobak, k drugim dejavnostim (16). Revizija je pokazala, da so bili tobačni ukrepi, sprejeti v Estremaduri v Španiji in v Umbriji v Italiji, usmerjeni v izboljšanje produktivnosti in trženja namesto v prehod na druge dejavnosti. V regijah v Grčiji (Aetoloakamaniji, Trakiji in Vzhodni Makedoniji) in Italiji (Kampanji), ki so najbolj potrebovale pomoč pri prehodu k drugim dejavnostim, niso tobaku namenili sploh nobenih ukrepov. To je pokazalo, da pobuda ni dosegla cilja. |
| --- | --- |

60.

Da bi proizvajalce tobaka spodbudili k razmisleku o alternativnih dejavnostih, je reforma skupne ureditve trga tobaka iz leta 1998 prvič predvidela možnost, da bi programi za razvoj podeželja vključevali ukrepe za preusmerjanje regij, kjer gojijo tobak, k drugim dejavnostim (16). Revizija je pokazala, da so bili tobačni ukrepi, sprejeti v Estremaduri v Španiji in v Umbriji v Italiji, usmerjeni v izboljšanje produktivnosti in trženja namesto v prehod na druge dejavnosti. V regijah v Grčiji (Aetoloakamaniji, Trakiji in Vzhodni Makedoniji) in Italiji (Kampanji), ki so najbolj potrebovale pomoč pri prehodu k drugim dejavnostim, niso tobaku namenili sploh nobenih ukrepov. To je pokazalo, da pobuda ni dosegla cilja.

Ukrep oblikovanja nacionalnih rezerv kvot ni bil uspešen

| 61. | Reforma iz leta 1998 je poskusila v sistem kvot vpeljati več fleksibilnosti. Olajšani so bili prenosi zajamčenih količin med skupinami sort na nacionalni ravni in prenosi proizvodnih kvot med posameznimi proizvajalci. Kot še eno pobudo je uvedla tudi sistem nacionalnih rezerv kvot, ki naj bi jih oblikovali s pomočjo obveznih letnih odtegljajev, in sicer v višini do 2 % vseh kvot, dodeljenih proizvajalcem. Njen namen je bil spodbuditi proizvajalce, da se usmerijo k drugim pridelkom in/ali drugim skupinam sort tobaka ter da prestrukturirajo svoja posestva. Rezerve naj bi na podlagi objektivnih nacionalnih kriterijev razdelili med obstoječe ali nove proizvajalce. |
| --- | --- |

61.

Reforma iz leta 1998 je poskusila v sistem kvot vpeljati več fleksibilnosti. Olajšani so bili prenosi zajamčenih količin med skupinami sort na nacionalni ravni in prenosi proizvodnih kvot med posameznimi proizvajalci. Kot še eno pobudo je uvedla tudi sistem nacionalnih rezerv kvot, ki naj bi jih oblikovali s pomočjo obveznih letnih odtegljajev, in sicer v višini do 2 % vseh kvot, dodeljenih proizvajalcem. Njen namen je bil spodbuditi proizvajalce, da se usmerijo k drugim pridelkom in/ali drugim skupinam sort tobaka ter da prestrukturirajo svoja posestva. Rezerve naj bi na podlagi objektivnih nacionalnih kriterijev razdelili med obstoječe ali nove proizvajalce.

| 62. | Pred uvedbo novega ukrepa so proizvajalci svojo učinkovitost povečali s prestrukturiranjem na ta način, da so kvote kupovali neposredno od drugih pridelovalcev. Ker so nacionalne rezerve kvot nastajale na prisilen način in brez kakršnega koli finančnega povračila, proizvajalci niso želeli nadaljevati s prestrukturiranjem posestev tako, da bi še naprej kupovali kvote. V tem primeru bi namreč pričeli kvote izgubljati zaradi letnih odtegljajev brez nadomestila. |
| --- | --- |

62.

Pred uvedbo novega ukrepa so proizvajalci svojo učinkovitost povečali s prestrukturiranjem na ta način, da so kvote kupovali neposredno od drugih pridelovalcev. Ker so nacionalne rezerve kvot nastajale na prisilen način in brez kakršnega koli finančnega povračila, proizvajalci niso želeli nadaljevati s prestrukturiranjem posestev tako, da bi še naprej kupovali kvote. V tem primeru bi namreč pričeli kvote izgubljati zaradi letnih odtegljajev brez nadomestila.

| 63. | Komisija je ugotovila, da poseduje večina proizvajalcev navkljub različnim ukrepom nezadostne kvote, da bi bila njihova posestva rentabilna. Prisilna zmanjšanja teh kvot, da bi ustvarili nacionalne rezerve, so stanje še poslabšala. Ravno tako višina dodelitev iz nacionalne rezerve ni zadostovala, da bi zagotovila rentabilnost novih proizvajalcev. Leta 2001 je Komisija ugotovila, da se je izvajanje tega ukrepa na nacionalni ravni izkazalo kot neustrezno za doseganje zastavljenih ciljev, ter predlagala, da se ga odpravi. Čeprav je bil ukrep očitno neuspešen, pa je Svet zavrnil predlog o odpravi in se odločil, da bo za države članice izbiren. Ta sistem sedaj uporabljajo le Avstrija, Belgija in Portugalska. |
| --- | --- |

63.

Komisija je ugotovila, da poseduje večina proizvajalcev navkljub različnim ukrepom nezadostne kvote, da bi bila njihova posestva rentabilna. Prisilna zmanjšanja teh kvot, da bi ustvarili nacionalne rezerve, so stanje še poslabšala. Ravno tako višina dodelitev iz nacionalne rezerve ni zadostovala, da bi zagotovila rentabilnost novih proizvajalcev. Leta 2001 je Komisija ugotovila, da se je izvajanje tega ukrepa na nacionalni ravni izkazalo kot neustrezno za doseganje zastavljenih ciljev, ter predlagala, da se ga odpravi. Čeprav je bil ukrep očitno neuspešen, pa je Svet zavrnil predlog o odpravi in se odločil, da bo za države članice izbiren. Ta sistem sedaj uporabljajo le Avstrija, Belgija in Portugalska.

Države članice niso uporabljale avkcijskega postopka za pogodbe o pridelavi

| 64. | Komisija je, da bi izboljšala konkurenco, ki je bila spoznana za nezadostno, in da bi zagotovila, da bi pogodbene cene odsevale tržne razmere, za države članice uvedla izbirni avkcijski postopek za pogodbe o pridelavi. Ta je proizvajalcem omogočil, da svoje obstoječe pogodbe o pridelavi ponudijo na trgu prve predelave, da bi tako dobili najboljšo možno ceno, ki pa mora biti vsaj 10 % višja od obstoječe. V skladu s tem ukrepom morajo pogodbe o pridelavi vključevati cene, ki jih je treba plačati proizvajalcem, sklenjene pa morajo biti, preden je tobak proizveden. To je lahko skoraj leto dni pred dobavo. Prvi predelovalci so ponavadi previdni pri določanju cen in pogodbe pogosto vsebujejo določila o dodatnih plačilih po dobavi, katerih višina včasih ni določena. Toda avkcijski postopek, pri katerem morajo biti plačilni pogoji popolnoma in dokončno določeni dolgo vnaprej, ne dopušča takega previdnega pristopa. |
| --- | --- |

64.

Komisija je, da bi izboljšala konkurenco, ki je bila spoznana za nezadostno, in da bi zagotovila, da bi pogodbene cene odsevale tržne razmere, za države članice uvedla izbirni avkcijski postopek za pogodbe o pridelavi. Ta je proizvajalcem omogočil, da svoje obstoječe pogodbe o pridelavi ponudijo na trgu prve predelave, da bi tako dobili najboljšo možno ceno, ki pa mora biti vsaj 10 % višja od obstoječe. V skladu s tem ukrepom morajo pogodbe o pridelavi vključevati cene, ki jih je treba plačati proizvajalcem, sklenjene pa morajo biti, preden je tobak proizveden. To je lahko skoraj leto dni pred dobavo. Prvi predelovalci so ponavadi previdni pri določanju cen in pogodbe pogosto vsebujejo določila o dodatnih plačilih po dobavi, katerih višina včasih ni določena. Toda avkcijski postopek, pri katerem morajo biti plačilni pogoji popolnoma in dokončno določeni dolgo vnaprej, ne dopušča takega previdnega pristopa.

| 65. | Ukrep se je v sektorju izkazal za nepriljubljenega in uporabila ga ni še nobena država članica. Cilj ukrepa potemtakem ni bil izpolnjen. |
| --- | --- |

65.

Ukrep se je v sektorju izkazal za nepriljubljenega in uporabila ga ni še nobena država članica. Cilj ukrepa potemtakem ni bil izpolnjen.

Poenostavitev upravljanja ni bila dosežena

| 66. | Da bi pripomogla k poenostavitvi upravljanja, je reforma iz leta 1998 letno podeljevanje proizvodnih kvot posameznim proizvajalcem nadomestila s podeljevanjem proizvodnih kvot skupinam proizvajalcev in posameznim proizvajalcem vsaka tri leta. Vendar je uvedba nacionalne rezerve kvot na podlagi letnih odtegljajev od kvot proizvajalcev zahtevala letne spremembe kvot in pripravo ažurnih poročil o kvotah. Na podlagi poizvedovanja v državah članicah je Sodišče ugotovilo, da se je delovna obremenitev nacionalnih oblasti v praksi v primerjavi s stanjem pred reformo povečala. |
| --- | --- |

66.

Da bi pripomogla k poenostavitvi upravljanja, je reforma iz leta 1998 letno podeljevanje proizvodnih kvot posameznim proizvajalcem nadomestila s podeljevanjem proizvodnih kvot skupinam proizvajalcev in posameznim proizvajalcem vsaka tri leta. Vendar je uvedba nacionalne rezerve kvot na podlagi letnih odtegljajev od kvot proizvajalcev zahtevala letne spremembe kvot in pripravo ažurnih poročil o kvotah. Na podlagi poizvedovanja v državah članicah je Sodišče ugotovilo, da se je delovna obremenitev nacionalnih oblasti v praksi v primerjavi s stanjem pred reformo povečala.

Neprimerni dogovori o cenah

| 67. | Člen 81 Pogodbe ES določa načela za ohranjanje konkurence. V splošnem prepoveduje sleherni dogovor med podjetji in usklajena ravnanja, katerih cilj ali učinek je preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence znotraj skupnega trga. Septembra 2003 je Sodišče Evropskih skupnosti potrdilo, da „je ohranjanje učinkovite konkurence na trgu s kmetijskimi pridelki eden izmed ciljev skupne kmetijske politike“" (17). V skladu s tem naj bi trg zagotovil, da cene, ki jih dosežejo proizvajalci, izkazujejo normalno konkurenco. |
| --- | --- |

67.

Člen 81 Pogodbe ES določa načela za ohranjanje konkurence. V splošnem prepoveduje sleherni dogovor med podjetji in usklajena ravnanja, katerih cilj ali učinek je preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence znotraj skupnega trga. Septembra 2003 je Sodišče Evropskih skupnosti potrdilo, da „je ohranjanje učinkovite konkurence na trgu s kmetijskimi pridelki eden izmed ciljev skupne kmetijske politike“" (17). V skladu s tem naj bi trg zagotovil, da cene, ki jih dosežejo proizvajalci, izkazujejo normalno konkurenco.

| 68. | V državah članicah, ki so glavne proizvajalke, je Sodišče odkrilo dokumente, za katere je menilo, da predstavljajo neprimerne cenovne dogovore med prvimi predelovalci in/ali skupinami proizvajalcev. Pregledani dogovori so vsebovali zgornjo cenovno mejo, kar je nezdružljivo s Pogodbo, saj omejuje konkurenco. |
| --- | --- |

68.

V državah članicah, ki so glavne proizvajalke, je Sodišče odkrilo dokumente, za katere je menilo, da predstavljajo neprimerne cenovne dogovore med prvimi predelovalci in/ali skupinami proizvajalcev. Pregledani dogovori so vsebovali zgornjo cenovno mejo, kar je nezdružljivo s Pogodbo, saj omejuje konkurenco.

| 69. | V Španiji denimo so nacionalne oblasti, poleg dogovorov o cenah, Sodišču potrdile, da po razpustitvi državnega monopola prvi predelovalci sedaj s proizvajalci sklepajo pogodbe, ki so usklajene z njihovimi proizvodnimi zmogljivostmi. Sodišče sklepa, da se pogodbena razmerja med skupinami proizvajalcev in prvimi predelovalci sklepajo glede na proizvodne zmogljivosti predelovalcev, ne pa na podlagi cenovne konkurence. |
| --- | --- |

69.

V Španiji denimo so nacionalne oblasti, poleg dogovorov o cenah, Sodišču potrdile, da po razpustitvi državnega monopola prvi predelovalci sedaj s proizvajalci sklepajo pogodbe, ki so usklajene z njihovimi proizvodnimi zmogljivostmi. Sodišče sklepa, da se pogodbena razmerja med skupinami proizvajalcev in prvimi predelovalci sklepajo glede na proizvodne zmogljivosti predelovalcev, ne pa na podlagi cenovne konkurence.

| 70. | V Italiji so pridelovalci in prvi predelovalci tradicionalno tesno povezani. Sodišče je ugotovilo, da obstaja univerzalen triletni cenovni dogovor med skupinami proizvajalcev in združenji prvih predelovalcev, ki pokriva približno 85 % proizvodnje surovega tobaka. Ti dogovori fiksirajo cene brez svobodne konkurence med sodelujočimi stranmi. V Grčiji so nacionalne oblasti, skupine proizvajalcev in združenja prvih predelovalcev obvestile tako Sodišče kakor Komisijo, da obstajajo kolektivni dogovori v zvezi s cenovnimi pogoji za pridelovalne pogodbe, ki pokrivajo celotno panogo. |
| --- | --- |

70.

V Italiji so pridelovalci in prvi predelovalci tradicionalno tesno povezani. Sodišče je ugotovilo, da obstaja univerzalen triletni cenovni dogovor med skupinami proizvajalcev in združenji prvih predelovalcev, ki pokriva približno 85 % proizvodnje surovega tobaka. Ti dogovori fiksirajo cene brez svobodne konkurence med sodelujočimi stranmi. V Grčiji so nacionalne oblasti, skupine proizvajalcev in združenja prvih predelovalcev obvestile tako Sodišče kakor Komisijo, da obstajajo kolektivni dogovori v zvezi s cenovnimi pogoji za pridelovalne pogodbe, ki pokrivajo celotno panogo.

| 71. | Zgoraj omenjene prakse omejujejo cenovno konkurenco oz. jo v najslabšem primeru celo odpravljajo. Sodišče je o svojih odkritjih v zvezi s takimi dogovori obvestilo Komisijo. Generalni direktorat za konkurenco preiskuje vse vpletene primere. |
| --- | --- |

71.

Zgoraj omenjene prakse omejujejo cenovno konkurenco oz. jo v najslabšem primeru celo odpravljajo. Sodišče je o svojih odkritjih v zvezi s takimi dogovori obvestilo Komisijo. Generalni direktorat za konkurenco preiskuje vse vpletene primere.

Postopki za izboljšanje nadzora niso bili učinkoviti

| 72. | Namen pregledov, ki so jih dolžne izvajati države članice, je zagotoviti doseganje ciljev skupne ureditve ter izvrševanje izdatkov v skladu s predpisi. Da bi odpravila nepravilnosti, ki jih je Komisija odkrila v okviru postopkov potrditve obračuna, še posebej v Grčiji in Italiji, so bili z reformo vpeljani novi postopki, ki naj bi poostrili nadzor. Uvedena je bila vnaprejšnja odobritev podjetij za prvo predelavo, in sicer z namenom zagotoviti, da so ta podjetja finančno zdrava in da se zares ukvarjajo s prvo predelavo. Na ta način naj bi preprečili špekulativne transakcije med posredniki, ki so v škodo dohodka proizvajalcev. Uvedeni so bili tudi pregledi obdelovalnih površin, za katere so proizvajalci trdili, da so posejane s tobakom, specifično po sortah tobaka in kulturah, da bi tako zagotovili, da so prosilci sami vzgojili tobak, za katerega so prosili za pomoč. Pri pregledu uveljavljanja teh postopkov in drugih oblik nadzora, predvidenih s skupno ureditvijo trga, so se pokazale pomanjkljivosti, ki so naštete spodaj. |
| --- | --- |

72.

Namen pregledov, ki so jih dolžne izvajati države članice, je zagotoviti doseganje ciljev skupne ureditve ter izvrševanje izdatkov v skladu s predpisi. Da bi odpravila nepravilnosti, ki jih je Komisija odkrila v okviru postopkov potrditve obračuna, še posebej v Grčiji in Italiji, so bili z reformo vpeljani novi postopki, ki naj bi poostrili nadzor. Uvedena je bila vnaprejšnja odobritev podjetij za prvo predelavo, in sicer z namenom zagotoviti, da so ta podjetja finančno zdrava in da se zares ukvarjajo s prvo predelavo. Na ta način naj bi preprečili špekulativne transakcije med posredniki, ki so v škodo dohodka proizvajalcev. Uvedeni so bili tudi pregledi obdelovalnih površin, za katere so proizvajalci trdili, da so posejane s tobakom, specifično po sortah tobaka in kulturah, da bi tako zagotovili, da so prosilci sami vzgojili tobak, za katerega so prosili za pomoč. Pri pregledu uveljavljanja teh postopkov in drugih oblik nadzora, predvidenih s skupno ureditvijo trga, so se pokazale pomanjkljivosti, ki so naštete spodaj.

Kršitev predpisov

| 73. | V Prilogi 5 je podan povzetek primerov kršitev predpisov v zvezi z zahtevanimi pregledi in nadzorom, ki jih je odkrilo Sodišče med revizijami, opravljenimi v petih obiskanih državah članicah. Glavna odkritja so prikazana v nadaljevanju in se sklicujejo na stolpce v Prilogi:






  (a) | Organi, odgovorni za nadzor, niso bili vselej dovolj neodvisni, da bi zagotovili zanesljive rezultate. V Grčiji je bil do leta 2001 nacionalni organ, odgovoren za svetovanje proizvajalcem tobaka, odgovoren tudi za izvajanje nadzornih funkcij v zvezi s proizvajalci in prvimi predelovalci, ki jih zahteva skupna ureditev trga. To je privedlo do navzkrižja interesov in nezadostne neodvisnosti organa pri izvajanju vloge nadzornega organa. Čeprav je Komisija problem prepoznala že leta 1994, so se temu tveganju posvetili šele leta 2002 in prenesli odgovornost za nadzor na drug organ. V Italiji organi, odgovorni za nadzor in preglede, še naprej izmenoma nadzirajo in svetujejo proizvajalcem (stolpec 1). |
| --- | --- | --- |

73.

V Prilogi 5 je podan povzetek primerov kršitev predpisov v zvezi z zahtevanimi pregledi in nadzorom, ki jih je odkrilo Sodišče med revizijami, opravljenimi v petih obiskanih državah članicah. Glavna odkritja so prikazana v nadaljevanju in se sklicujejo na stolpce v Prilogi:

(a)

Organi, odgovorni za nadzor, niso bili vselej dovolj neodvisni, da bi zagotovili zanesljive rezultate. V Grčiji je bil do leta 2001 nacionalni organ, odgovoren za svetovanje proizvajalcem tobaka, odgovoren tudi za izvajanje nadzornih funkcij v zvezi s proizvajalci in prvimi predelovalci, ki jih zahteva skupna ureditev trga. To je privedlo do navzkrižja interesov in nezadostne neodvisnosti organa pri izvajanju vloge nadzornega organa. Čeprav je Komisija problem prepoznala že leta 1994, so se temu tveganju posvetili šele leta 2002 in prenesli odgovornost za nadzor na drug organ. V Italiji organi, odgovorni za nadzor in preglede, še naprej izmenoma nadzirajo in svetujejo proizvajalcem (stolpec 1).

| (b) | Navzkrižna upravna preverjanja parcel, s katerimi naj bi preprečili, da bi bila pomoč za isto letino izplačana dvakrat, se bodisi niso izvajala ali pa niso pripeljala do zanesljivih rezultatov (stolpec 2). Poleg tega se je izkazalo, da v Grčiji niso izvajali obveznih pregledov površin, ki so jih obdelovali posamezni pridelovalci (stolpec 3.2.), kar je Skupnost izpostavilo tveganju, da bi lahko bila zahtevana tako pomoč za pridelavo tobaka kot tudi pomoč na površino za druge pridelke (lažni zahtevki). V drugih primerih so v Grčiji in Italiji (stolpec 4) odkrili, da so kontrole parcel s tobakom na kraju samem v nasprotju s sodbo Sodišča Evropskih skupnosti iz leta 1997 izvajali po spravilu tobaka (18), zaradi česar so bile te kontrole neučinkovite. |
| --- | --- |

(b)

Navzkrižna upravna preverjanja parcel, s katerimi naj bi preprečili, da bi bila pomoč za isto letino izplačana dvakrat, se bodisi niso izvajala ali pa niso pripeljala do zanesljivih rezultatov (stolpec 2). Poleg tega se je izkazalo, da v Grčiji niso izvajali obveznih pregledov površin, ki so jih obdelovali posamezni pridelovalci (stolpec 3.2.), kar je Skupnost izpostavilo tveganju, da bi lahko bila zahtevana tako pomoč za pridelavo tobaka kot tudi pomoč na površino za druge pridelke (lažni zahtevki). V drugih primerih so v Grčiji in Italiji (stolpec 4) odkrili, da so kontrole parcel s tobakom na kraju samem v nasprotju s sodbo Sodišča Evropskih skupnosti iz leta 1997 izvajali po spravilu tobaka (18), zaradi česar so bile te kontrole neučinkovite.

| (c) | Pregledi prvih predelovalcev, ki naj bi zagotovili, da nadzor nad tobakom traja, dokler ta ni predelan, se bodisi sploh niso izvajali bodisi niso bili izvedeni v skladu s predpisi ali pa niso bili v zadostni meri dokumentirani (stolpca 7 in 8). Posledično ni bilo mogoče z gotovostjo izključiti možnosti, da je bila pomoč za surovi tobak izplačana večkrat ali pa da je bila plačana za tobak, uvožen iz tretjih držav, ki ni upravičen do pomoči. |
| --- | --- |

(c)

Pregledi prvih predelovalcev, ki naj bi zagotovili, da nadzor nad tobakom traja, dokler ta ni predelan, se bodisi sploh niso izvajali bodisi niso bili izvedeni v skladu s predpisi ali pa niso bili v zadostni meri dokumentirani (stolpca 7 in 8). Posledično ni bilo mogoče z gotovostjo izključiti možnosti, da je bila pomoč za surovi tobak izplačana večkrat ali pa da je bila plačana za tobak, uvožen iz tretjih držav, ki ni upravičen do pomoči.

| (d) | Nekatere skupine proizvajalcev niso izpolnile pogojev za priznanje, ki predstavljajo pogoj za odobritev posebne pomoči, so pomoč uporabljale za neupravičene namene ali pa niso upoštevale načela dodatnosti, ker so določeno pomoč uporabile za financiranje obstoječih upravnih ukrepov namesto za nove dejavnosti (stolpci 9, 10, 12 in 13). |
| --- | --- |

(d)

Nekatere skupine proizvajalcev niso izpolnile pogojev za priznanje, ki predstavljajo pogoj za odobritev posebne pomoči, so pomoč uporabljale za neupravičene namene ali pa niso upoštevale načela dodatnosti, ker so določeno pomoč uporabile za financiranje obstoječih upravnih ukrepov namesto za nove dejavnosti (stolpci 9, 10, 12 in 13).

| (e) | Prihajalo je do kršitev prepovedi opravljanja prve predelave s strani skupin proizvajalcev. To je posebna zahteva Uredb, vpeljana leta 1993, da bi preprečili izkrivljanje konkurence in nadzirali težave (stolpec 11). |
| --- | --- |

(e)

Prihajalo je do kršitev prepovedi opravljanja prve predelave s strani skupin proizvajalcev. To je posebna zahteva Uredb, vpeljana leta 1993, da bi preprečili izkrivljanje konkurence in nadzirali težave (stolpec 11).

| (f) | Premije in posebne pomoči so bile odobrene na podlagi pogodb o pridelavi, sklenjenih po zakonskem roku, ali na podlagi pogodb, v katerih ni bilo informacij, ki so zahtevane, če naj bo tobak upravičen do pomoči (stolpca 14 in 15). |
| --- | --- |

(f)

Premije in posebne pomoči so bile odobrene na podlagi pogodb o pridelavi, sklenjenih po zakonskem roku, ali na podlagi pogodb, v katerih ni bilo informacij, ki so zahtevane, če naj bo tobak upravičen do pomoči (stolpca 14 in 15).

| 74. | Sodišče opaža, da Komisija do junija 2004 ni končala dela in uveljavila finančnih popravkov, kjer je menila, da so ti potrebni (Španija, Grčija, Italija). |
| --- | --- |

74.

Sodišče opaža, da Komisija do junija 2004 ni končala dela in uveljavila finančnih popravkov, kjer je menila, da so ti potrebni (Španija, Grčija, Italija).

SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE REFORMIRANE SKUPNE UREDITVE TRGA

Spremljanje

Preverjanje nadzora s strani Komisije

| 75. | Sodišče je preučilo delo, opravljeno v zvezi s pomočjo za tobak v okviru potrjevanja obračunov, ki zahteva, da Komisija opravi preverjanja, s katerimi naj bi ugotovila, ali so si države članice pravilno razlagale in uporabljale uredbe v zvezi s programi pomoči (19). Revizijski direktorat Generalnega direktorata za kmetijstvo je po reformi iz leta 1998 opravil kontrolne obiske v zvezi s tobakom v štirih državah članicah, ki so zadevali ključne kontrole, navedene v Prilogi 6. |
| --- | --- |

75.

Sodišče je preučilo delo, opravljeno v zvezi s pomočjo za tobak v okviru potrjevanja obračunov, ki zahteva, da Komisija opravi preverjanja, s katerimi naj bi ugotovila, ali so si države članice pravilno razlagale in uporabljale uredbe v zvezi s programi pomoči (19). Revizijski direktorat Generalnega direktorata za kmetijstvo je po reformi iz leta 1998 opravil kontrolne obiske v zvezi s tobakom v štirih državah članicah, ki so zadevali ključne kontrole, navedene v Prilogi 6.

| 76. | Vendar pa je Sodišče mnenja, da bi bilo, upoštevaje smernice Komisije v zvezi z izračunavanjem finančnih posledic, pri pripravi odločitev v zvezi s potrjevanjem obračunov Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) potrebno kot „ključne kontrole“ obravnavati in opredeliti še nekatere druge kontrole (glej Prilogo 7). Te ključne kontrole bi bilo treba pregledati med revizijo potrjevanja obračunov, da bi tako dobili razumna zagotovila glede pravilnosti obračunov. |
| --- | --- |

76.

Vendar pa je Sodišče mnenja, da bi bilo, upoštevaje smernice Komisije v zvezi z izračunavanjem finančnih posledic, pri pripravi odločitev v zvezi s potrjevanjem obračunov Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) potrebno kot „ključne kontrole“ obravnavati in opredeliti še nekatere druge kontrole (glej Prilogo 7). Te ključne kontrole bi bilo treba pregledati med revizijo potrjevanja obračunov, da bi tako dobili razumna zagotovila glede pravilnosti obračunov.

| 77. | V skladu z izvedbenimi pravili so države članice dolžne preverjati vsebnost vlage v tobaku, za katerega se zahteva izplačilo premije. To je potrebno za preverjanje dovoljenih ravni za posamezne sorte tobaka in za izračun teže tobaka, za katerega je mogoče zahtevati pomoč. Revizija zapisnikov v Grčiji, ki jo je izvedlo Sodišče, je pokazala, da testi vlažnosti, opravljeni pri letinah 1999–2001, niso bili izvedeni v skladu z določbami zakonodaje, poleg tega pa niso bile izvedene ustrezne korekcije teže. Nadaljnje preiskave Sodišča so pokazale, da se preverjanja niso izvajala pravilno od leta 1993. To utegne pojasniti, zakaj se s preverjanji s strani Komisije ni odkrilo problema. Revizijski direktorat Generalnega direktorata za kmetijstvo so različni viri obvestili o tej neizpolnjeni obveznosti, vendar se je ta odločil, da navkljub sistematičnemu kršenju predpisov ne bo izvedel finančnih popravkov. Če bi popravke uveljavili, bi ti dosegli raven med 2 in 10 % (20), in sicer pri vseh zahtevkih za pomoč iz tega obdobja. |
| --- | --- |

77.

V skladu z izvedbenimi pravili so države članice dolžne preverjati vsebnost vlage v tobaku, za katerega se zahteva izplačilo premije. To je potrebno za preverjanje dovoljenih ravni za posamezne sorte tobaka in za izračun teže tobaka, za katerega je mogoče zahtevati pomoč. Revizija zapisnikov v Grčiji, ki jo je izvedlo Sodišče, je pokazala, da testi vlažnosti, opravljeni pri letinah 1999–2001, niso bili izvedeni v skladu z določbami zakonodaje, poleg tega pa niso bile izvedene ustrezne korekcije teže. Nadaljnje preiskave Sodišča so pokazale, da se preverjanja niso izvajala pravilno od leta 1993. To utegne pojasniti, zakaj se s preverjanji s strani Komisije ni odkrilo problema. Revizijski direktorat Generalnega direktorata za kmetijstvo so različni viri obvestili o tej neizpolnjeni obveznosti, vendar se je ta odločil, da navkljub sistematičnemu kršenju predpisov ne bo izvedel finančnih popravkov. Če bi popravke uveljavili, bi ti dosegli raven med 2 in 10 % (20), in sicer pri vseh zahtevkih za pomoč iz tega obdobja.

| 78. | Komisija je med predlogi za reformo iz leta 1998 predlagala tudi opustitev zahteve po kontroli, češ da je ta nenatančna in težavna. Vendar pa so reforme, ki jih je Svet nazadnje sprejel, zahtevo po tem testu ohranile in okrepile. Leta 2000 je Komisija izrazila namen uveljavljati popravke v primeru neskladnosti s predpisi, vendar zgolj v zvezi s prihodnjimi odkloni. Sodišče ugotavlja, da so popravki za leta od 1997 naprej še mogoči, saj v Evropskem kmetijskem usmerjevalnem in jamstvenem skladu ta leta še niso poslovno zaključena. |
| --- | --- |

78.

Komisija je med predlogi za reformo iz leta 1998 predlagala tudi opustitev zahteve po kontroli, češ da je ta nenatančna in težavna. Vendar pa so reforme, ki jih je Svet nazadnje sprejel, zahtevo po tem testu ohranile in okrepile. Leta 2000 je Komisija izrazila namen uveljavljati popravke v primeru neskladnosti s predpisi, vendar zgolj v zvezi s prihodnjimi odkloni. Sodišče ugotavlja, da so popravki za leta od 1997 naprej še mogoči, saj v Evropskem kmetijskem usmerjevalnem in jamstvenem skladu ta leta še niso poslovno zaključena.

Neustrezen pregled med proračunskim postopkom

| 79. | Finančna uredba zahteva, da je v okviru letnega proračunskega postopka zagotovljeno, da „je pred uporabo sredstev Skupnosti izvedeno vrednotenje, da bi tako zagotovili, da so posledične koristi sorazmerne z uporabljenimi sredstvi“. Nadalje zahteva tudi, da vse tekoče operacije „morajo biti podvržene rednim pregledom“, da bi tako potrdili, da so še naprej upravičene. |
| --- | --- |

79.

Finančna uredba zahteva, da je v okviru letnega proračunskega postopka zagotovljeno, da „je pred uporabo sredstev Skupnosti izvedeno vrednotenje, da bi tako zagotovili, da so posledične koristi sorazmerne z uporabljenimi sredstvi“. Nadalje zahteva tudi, da vse tekoče operacije „morajo biti podvržene rednim pregledom“, da bi tako potrdili, da so še naprej upravičene.

| 80. | Pri pregledu proračunskih predlog (21), ki jih je v zvezi s tobačnim sektorjem izdelala Komisija v časovnem obdobju 1999–2002, se je izkazalo, da se te predloge ponavljajo in da ne vsebujejo vrednotenj v skladu z zgornjimi kriteriji. |
| --- | --- |

80.

Pri pregledu proračunskih predlog (21), ki jih je v zvezi s tobačnim sektorjem izdelala Komisija v časovnem obdobju 1999–2002, se je izkazalo, da se te predloge ponavljajo in da ne vsebujejo vrednotenj v skladu z zgornjimi kriteriji.

Države članice in Komisija so posredovale nezadostne informacije

| 81. | Da bi lahko zagotovila učinkovito in uspešno nadziranje trga, potrebuje Komisija ustrezne, točne, popolne, pravočasne in nepristranske informacije. To je pomembno, in sicer ne le iz zornega kota Komisije, ki kot upravljavec mora ugotoviti, ali je potrebno ukrepe spremeniti, temveč tudi zaradi njej naložene objave informacij, namenjenih drugim zainteresiranim stranem. Kakor je pojasnjeno v nadaljevanju, ta cilj ni bil dosežen. |
| --- | --- |

81.

Da bi lahko zagotovila učinkovito in uspešno nadziranje trga, potrebuje Komisija ustrezne, točne, popolne, pravočasne in nepristranske informacije. To je pomembno, in sicer ne le iz zornega kota Komisije, ki kot upravljavec mora ugotoviti, ali je potrebno ukrepe spremeniti, temveč tudi zaradi njej naložene objave informacij, namenjenih drugim zainteresiranim stranem. Kakor je pojasnjeno v nadaljevanju, ta cilj ni bil dosežen.

| 82. | Uredbe skupne ureditve trga (22) od držav članic zahtevajo, da predložijo podatke o obdelanih površinah, o številu pogodb, količinah, pridelovalcih in prvih predelovalcih ter o ocenjeni in dejanski pridelavi, da bi tako Komisiji omogočile nadzor trga tobaka. Spoštovanje teh določil je bilo v splošnem zadovoljivo. Države članice morajo predložiti tudi informacije o pogodbah o pridelavi, ki zadevajo cene, prve predelovalce, proizvajalce, kvote in uporabljene površine. Po spravilu letine morajo posredovati dodatne podatke o dobavah tobaka, prodaji in zalogah. Za leto 1999 je informacije pravočasno predložila le Nemčija – majhna proizvajalka. Za letino 2000 so informacije predložile vse države članice razen Italije. Pri letinah 2001 in 2002 se je stanje poslabšalo – v prvem primeru so informacije pravočasno predložile zgolj tri, v drugem pa zgolj štiri države članice. |
| --- | --- |

82.

Uredbe skupne ureditve trga (22) od držav članic zahtevajo, da predložijo podatke o obdelanih površinah, o številu pogodb, količinah, pridelovalcih in prvih predelovalcih ter o ocenjeni in dejanski pridelavi, da bi tako Komisiji omogočile nadzor trga tobaka. Spoštovanje teh določil je bilo v splošnem zadovoljivo. Države članice morajo predložiti tudi informacije o pogodbah o pridelavi, ki zadevajo cene, prve predelovalce, proizvajalce, kvote in uporabljene površine. Po spravilu letine morajo posredovati dodatne podatke o dobavah tobaka, prodaji in zalogah. Za leto 1999 je informacije pravočasno predložila le Nemčija – majhna proizvajalka. Za letino 2000 so informacije predložile vse države članice razen Italije. Pri letinah 2001 in 2002 se je stanje poslabšalo – v prvem primeru so informacije pravočasno predložile zgolj tri, v drugem pa zgolj štiri države članice.

| 83. | Komisija je dolžna objavljati pravočasne in ažurne sezname podjetij za prvo predelavo, ki smejo podpisovati pogodbe o pridelavi (23). Preiskava je pokazala, da je Komisija take sezname objavljala šele po poteku roka za podpisovanje pogodb. Posledično so bili pridelovalci in skupine proizvajalcev izpostavljeni tveganju, da bodo pogodbe sklepali z neodobrenimi prvimi predelovalci in tako izgubili pravico do pomoči. |
| --- | --- |

83.

Komisija je dolžna objavljati pravočasne in ažurne sezname podjetij za prvo predelavo, ki smejo podpisovati pogodbe o pridelavi (23). Preiskava je pokazala, da je Komisija take sezname objavljala šele po poteku roka za podpisovanje pogodb. Posledično so bili pridelovalci in skupine proizvajalcev izpostavljeni tveganju, da bodo pogodbe sklepali z neodobrenimi prvimi predelovalci in tako izgubili pravico do pomoči.

| 84. | V skladu z reformo iz leta 1998 je bila Komisija dolžna Evropskemu parlamentu in Svetu pred 1. aprilom 2002 predložiti poročilo o delovanju skupne ureditve trga surovega tobaka. Komisija, ki je bila mnenja, da bodo informacije, za katere je prosila, nezadostne za izdelavo zahtevanega poročila, je države članice zaprosila za dodatne informacije. Opravila je dodatno delo, da bi priskrbela potrebne informacije o dejstvih, ki jih je obdelala ter jih Parlamentu in Svetu predložila v poročilu novembra 2002 (24). |
| --- | --- |

84.

V skladu z reformo iz leta 1998 je bila Komisija dolžna Evropskemu parlamentu in Svetu pred 1. aprilom 2002 predložiti poročilo o delovanju skupne ureditve trga surovega tobaka. Komisija, ki je bila mnenja, da bodo informacije, za katere je prosila, nezadostne za izdelavo zahtevanega poročila, je države članice zaprosila za dodatne informacije. Opravila je dodatno delo, da bi priskrbela potrebne informacije o dejstvih, ki jih je obdelala ter jih Parlamentu in Svetu predložila v poročilu novembra 2002 (24).

Zunanje ocenjevanje je pokazalo, da skupna ureditev trga ni prinesla želenega učinka

| 85. | Komisija je zunanjim svetovalcem naložila pripravo analize/ocene trga za obdobje 1993–2001. Njihovo poročilo je bilo objavljeno oktobra 2003 (25), njihove ugotovitve pa so podobne ugotovitvam Sodišča. Pri tem je šlo za poglobljeno ocenjevalno poročilo s podrobnim vrednotenjem učinkov skupne ureditve trga. |
| --- | --- |

85.

Komisija je zunanjim svetovalcem naložila pripravo analize/ocene trga za obdobje 1993–2001. Njihovo poročilo je bilo objavljeno oktobra 2003 (25), njihove ugotovitve pa so podobne ugotovitvam Sodišča. Pri tem je šlo za poglobljeno ocenjevalno poročilo s podrobnim vrednotenjem učinkov skupne ureditve trga.

| 86. | Sklepi poročila so se glasili:






  (a) | dejstvo, da ni bilo na razpolago zanesljivih informacij, je onemogočalo kvantitativno oceno vplivov skupne ureditve trga na ravnotežje med ponudbo in povpraševanjem; |
| --- | --- | --- |

86.

Sklepi poročila so se glasili:

(a)

dejstvo, da ni bilo na razpolago zanesljivih informacij, je onemogočalo kvantitativno oceno vplivov skupne ureditve trga na ravnotežje med ponudbo in povpraševanjem;

| (b) | sistem zajamčenih količin je reguliral proizvodnjo in prispeval k večji fleksibilnosti; |
| --- | --- |

(b)

sistem zajamčenih količin je reguliral proizvodnjo in prispeval k večji fleksibilnosti;

| (c) | pristop, ki ga je Komisija izbrala za merjenje izboljševanja kakovosti tobaka, bi bilo mogoče spodbijati: Komisija je kot edini pokazatelj kakovosti izbrala ceno; po mnenju ocenjevalca so pomembno vlogo igrali tudi drugi dejavniki, podatki o stopnjah kakovosti in zanje plačanih cenah pa niso bili enotni, pač pa močno subjektivni; obstajale so velike razlike med uporabo spremenljivih premij v državah članicah, pri čemer so bili tudi učinki močno različni; namesto neposrednih meritev so se svetovalci pogovarjali s strokovnjaki za tobak in spraševali, ali menijo, da se je kakovost izboljšala; njihovi odgovori so nakazali, da je bil dosežen določen napredek pri razredih kakovosti proizvedenega tobaka; |
| --- | --- |

(c)

pristop, ki ga je Komisija izbrala za merjenje izboljševanja kakovosti tobaka, bi bilo mogoče spodbijati: Komisija je kot edini pokazatelj kakovosti izbrala ceno; po mnenju ocenjevalca so pomembno vlogo igrali tudi drugi dejavniki, podatki o stopnjah kakovosti in zanje plačanih cenah pa niso bili enotni, pač pa močno subjektivni; obstajale so velike razlike med uporabo spremenljivih premij v državah članicah, pri čemer so bili tudi učinki močno različni; namesto neposrednih meritev so se svetovalci pogovarjali s strokovnjaki za tobak in spraševali, ali menijo, da se je kakovost izboljšala; njihovi odgovori so nakazali, da je bil dosežen določen napredek pri razredih kakovosti proizvedenega tobaka;

| (d) | izpolnitve cilja zagotavljanja primernega dohodka kmetom ni bilo mogoče natančno oceniti, saj je imel ocenjevalec na voljo podatke s številnimi omejitvami; ugotovljeno pa je bilo, da posestva z diverzificiranimi dejavnostmi, z izjemo ene regije, dosegajo boljše dohodke kakor posestva, specializirane le za pridelavo tobaka; |
| --- | --- |

(d)

izpolnitve cilja zagotavljanja primernega dohodka kmetom ni bilo mogoče natančno oceniti, saj je imel ocenjevalec na voljo podatke s številnimi omejitvami; ugotovljeno pa je bilo, da posestva z diverzificiranimi dejavnostmi, z izjemo ene regije, dosegajo boljše dohodke kakor posestva, specializirane le za pridelavo tobaka;

| (e) | kar zadeva vpliv podpore za tobak na gospodarsko dejavnost in zaposlovanje v podeželskih področjih, so se rezultati razlikovali glede na položaj v posameznih regijah; ni bilo mogoče ugotoviti, ali je skupna ureditev trga opazno izboljšala kakovost življenja, čeprav je bilo očitno, da bi bilo stanje brez podpore slabše; |
| --- | --- |

(e)

kar zadeva vpliv podpore za tobak na gospodarsko dejavnost in zaposlovanje v podeželskih področjih, so se rezultati razlikovali glede na položaj v posameznih regijah; ni bilo mogoče ugotoviti, ali je skupna ureditev trga opazno izboljšala kakovost življenja, čeprav je bilo očitno, da bi bilo stanje brez podpore slabše;

| (f) | skupna ureditev trga ni bistveno vplivala na javno zdravje in ni imela vpliva na porabo cigaret; |
| --- | --- |

(f)

skupna ureditev trga ni bistveno vplivala na javno zdravje in ni imela vpliva na porabo cigaret;

| (g) | čeprav je bilo upravljanje v splošnem učinkovitejše, še posebej z vidika zmanjševanja stroškov in porabe časa ter povečevanja transparentnosti upravljanja s premijami, so bile sistemske slabosti še naprej prisotne; tako je denimo na dejavnosti negativno vplival pretirano birokratski pristop, poleg tega pa je časovni zamik med obračunom in izplačilom spremenljive premije pomenil finančni pritisk za skupine proizvajalcev. |
| --- | --- |

(g)

čeprav je bilo upravljanje v splošnem učinkovitejše, še posebej z vidika zmanjševanja stroškov in porabe časa ter povečevanja transparentnosti upravljanja s premijami, so bile sistemske slabosti še naprej prisotne; tako je denimo na dejavnosti negativno vplival pretirano birokratski pristop, poleg tega pa je časovni zamik med obračunom in izplačilom spremenljive premije pomenil finančni pritisk za skupine proizvajalcev.

| 87. | Sodišče meni, da je splošno sporočilo zunanjega ocenjevanja, da skupna ureditev trga na večini področij ni dosegla nikakršnih bistvenih koristnih sprememb (ali pa o tem zaradi pomanjkanja relevantnih podatkov ni mogoče sklepati), da pa je nadaljevanje podpiranja prek pomoči pridelovalcem omogočilo preživetje. Celo danes (26) proizvodnja tobaka brez pomoči za proizvajalce ni rentabilna. |
| --- | --- |

87.

Sodišče meni, da je splošno sporočilo zunanjega ocenjevanja, da skupna ureditev trga na večini področij ni dosegla nikakršnih bistvenih koristnih sprememb (ali pa o tem zaradi pomanjkanja relevantnih podatkov ni mogoče sklepati), da pa je nadaljevanje podpiranja prek pomoči pridelovalcem omogočilo preživetje. Celo danes (26) proizvodnja tobaka brez pomoči za proizvajalce ni rentabilna.

NADALJNJA REFORMA SKUPNE UREDITVE TRGA

Ocena možnih izbir za reformo skupne ureditve trga

| 88. | Julija 2002 je Komisija objavila svoj vmesni pregled skupne kmetijske politike kot celote. Predlagala je novo strategijo za trajnostni razvoj, ki bi podporo ločila od proizvodnje ter bi kmetom nudila podporo preko sheme izplačil, temelječe na predhodnih izplačilih podpore, ki jih je kmet prejemal v referenčnem obdobju. Svet je Komisijo zaprosil, da do septembra 2003 predloži poseben predlog za tobak, ki bi ustrezal novi strategiji. V podporo svojemu predlogu je Komisija pripravila razširjeno presojo učinkov možnih izbir za reformo trga. Komisija je upoštevala naslednje tri možne izbire:






  (a) | podaljšanje sedanje skupne ureditve trga; |
| --- | --- | --- |

88.

Julija 2002 je Komisija objavila svoj vmesni pregled skupne kmetijske politike kot celote. Predlagala je novo strategijo za trajnostni razvoj, ki bi podporo ločila od proizvodnje ter bi kmetom nudila podporo preko sheme izplačil, temelječe na predhodnih izplačilih podpore, ki jih je kmet prejemal v referenčnem obdobju. Svet je Komisijo zaprosil, da do septembra 2003 predloži poseben predlog za tobak, ki bi ustrezal novi strategiji. V podporo svojemu predlogu je Komisija pripravila razširjeno presojo učinkov možnih izbir za reformo trga. Komisija je upoštevala naslednje tri možne izbire:

(a)

podaljšanje sedanje skupne ureditve trga;

| (b) | ločitev v skladu z načeli reforme skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

(b)

ločitev v skladu z načeli reforme skupne kmetijske politike;

| (c) | postopno opuščanje podpore v obdobju 10 let. |
| --- | --- |

(c)

postopno opuščanje podpore v obdobju 10 let.

| 89. | Sklenila je, da ne izbira (a) ne (c) ne bi omogočila doseganja novih ciljev skupne kmetijske politike ali rešila notranjih problemov sedanje skupne ureditve trga. Odločila pa se je, da bi izbira (b) lahko ponudila preprostejši, učinkovitejši način podpiranja dohodkov kmetij, pri tem pa bi se izognila neželenim učinkom sedanjega, na proizvedeni količini temelječega režima, kot je npr. ohranjanje proizvodnje, za katero v EU ni trga, ter morebitnim komplikacijam v okviru pogajanj s Svetovno trgovinsko organizacijo (STO). |
| --- | --- |

89.

Sklenila je, da ne izbira (a) ne (c) ne bi omogočila doseganja novih ciljev skupne kmetijske politike ali rešila notranjih problemov sedanje skupne ureditve trga. Odločila pa se je, da bi izbira (b) lahko ponudila preprostejši, učinkovitejši način podpiranja dohodkov kmetij, pri tem pa bi se izognila neželenim učinkom sedanjega, na proizvedeni količini temelječega režima, kot je npr. ohranjanje proizvodnje, za katero v EU ni trga, ter morebitnim komplikacijam v okviru pogajanj s Svetovno trgovinsko organizacijo (STO).

| 90. | Predvidela je postopno ločevanje obstoječe pomoči od proizvodnje, in sicer v obdobju treh let, ki bi ga spremljala opustitev Tobačnega sklada (ki bi v vmesnem času še naprej financiral protikadilske informativne kampanje). Za prestrukturiranje območij, kjer pridelujejo tobak, bi bil narejen poseben finančni okvir. |
| --- | --- |

90.

Predvidela je postopno ločevanje obstoječe pomoči od proizvodnje, in sicer v obdobju treh let, ki bi ga spremljala opustitev Tobačnega sklada (ki bi v vmesnem času še naprej financiral protikadilske informativne kampanje). Za prestrukturiranje območij, kjer pridelujejo tobak, bi bil narejen poseben finančni okvir.

| 91. | Odobrena reforma se bo začela leta 2006 s pretvorbo celote ali dela sedanje tobačne premije v upravičenost do enotnega izplačila za kmetijo. Ko bo reforma uveljavljena v celoti, bo prerazporedila 50 % sedanje premije za proizvodnjo tobaka v enotna izplačila za kmetijo, 50 % pa v okvir za prestrukturiranje. Pričakovati je, da se bo pridelava manj dobičkonosnih vrst tobaka v kratkem roku končala, kmete pa bodo spodbujali k preusmerjanju k drugim oblikam uporabe zemlje. |
| --- | --- |

91.

Odobrena reforma se bo začela leta 2006 s pretvorbo celote ali dela sedanje tobačne premije v upravičenost do enotnega izplačila za kmetijo. Ko bo reforma uveljavljena v celoti, bo prerazporedila 50 % sedanje premije za proizvodnjo tobaka v enotna izplačila za kmetijo, 50 % pa v okvir za prestrukturiranje. Pričakovati je, da se bo pridelava manj dobičkonosnih vrst tobaka v kratkem roku končala, kmete pa bodo spodbujali k preusmerjanju k drugim oblikam uporabe zemlje.

Kako bi se lahko s pomočjo predlagane reforme odpravilo pomanjkljivosti, ki jih je odkrila revizija

| 92. | Reforma lahko zmanjša neskladje med notranjo ponudbo in povpraševanjem. Proizvajalcev ne bi več spodbujala h gojenju tobaka, zato da bi dobil premijo. Proizvajalce bi spodbujala k temu, da se odzivajo na povpraševanje na trgu. Sistem proizvodnih pragov, namenjen vodenju proizvodnje, ne bo več potreben. Reforma bo odpravila tudi sistem proizvodnih kvot in s tem tudi potrebo po prenosih kvot, odkupih kvot in rezervah kvot. |
| --- | --- |

92.

Reforma lahko zmanjša neskladje med notranjo ponudbo in povpraševanjem. Proizvajalcev ne bi več spodbujala h gojenju tobaka, zato da bi dobil premijo. Proizvajalce bi spodbujala k temu, da se odzivajo na povpraševanje na trgu. Sistem proizvodnih pragov, namenjen vodenju proizvodnje, ne bo več potreben. Reforma bo odpravila tudi sistem proizvodnih kvot in s tem tudi potrebo po prenosih kvot, odkupih kvot in rezervah kvot.

| 93. | Tudi krepitev strukturnih ukrepov utegne izboljšati sposobnost tobačnih posestev za preživetje, ki jih je doslej omejeval togi sistem proizvodnih kvot. Izboljšala naj bi tudi strokovno usposabljanje proizvajalcev, tako da bi ti lahko izboljšali proizvodne metode in kakovost. |
| --- | --- |

93.

Tudi krepitev strukturnih ukrepov utegne izboljšati sposobnost tobačnih posestev za preživetje, ki jih je doslej omejeval togi sistem proizvodnih kvot. Izboljšala naj bi tudi strokovno usposabljanje proizvajalcev, tako da bi ti lahko izboljšali proizvodne metode in kakovost.

| 94. | S prehodom na shemo enotnih izplačil za kmetije in sistem navzkrižne skladnosti bodo postala plačila odvisna od upoštevanja okoljskih zahtev in tako nadomestila sedanji neučinkoviti sistem, povezan s posebno pomočjo za skupine proizvajalcev. |
| --- | --- |

94.

S prehodom na shemo enotnih izplačil za kmetije in sistem navzkrižne skladnosti bodo postala plačila odvisna od upoštevanja okoljskih zahtev in tako nadomestila sedanji neučinkoviti sistem, povezan s posebno pomočjo za skupine proizvajalcev.

| 95. | Naposled, odpravila bo enega najkompleksnejših in najdražjih nadzornih sistemov znotraj sistema podpor za kmetijstvo. |
| --- | --- |

95.

Naposled, odpravila bo enega najkompleksnejših in najdražjih nadzornih sistemov znotraj sistema podpor za kmetijstvo.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

Zaključki

| 96. | Sodišče obžaluje protislovja v odgovorih Komisije, zaradi katerih je branje tega poročila težje. |
| --- | --- |

96.

Sodišče obžaluje protislovja v odgovorih Komisije, zaradi katerih je branje tega poročila težje.

Neustrezna priprava predlogov za reformo iz leta 1998

| 97. | Predlogi Komisije za reforme iz leta 1998 so temeljili na nezanesljivih podatkih, njena analiza trga pa je bila neustrezna. Pomen proizvodnje tobaka za zaposlovanje je temeljil na zastarelih in nezdružljivih podatkih, vpliv sistema premij na proizvodnjo kakovostnejšega tobaka ter na, čeprav z vidika možnosti omejeno, zmanjšanje neskladja med ponudbo in povpraševanjem pa ni bil dokazan. Komisija ni mogla z dokazi podpreti svoje trditve, da bo boljša „kakovost“ dvignila tržne cene in da bodo zato proizvajalci manj odvisni od subvencij. Trditvi, da pridelava alternativnih pridelkov ni mogoča, je nasprotovala študija, izvedena v eni izmed velikih držav proizvajalk. In naposled, službe znotraj Komisije med seboj niso dovolj sodelovale, posledično pa skupna ureditev trga tobaka ni dovolj usklajena z razvojno, okoljsko in davčno politiko EU. Vsled teh pomanjkljivosti so bili za trg s tobakom sprejeti v veliki meri neustrezni ukrepi, nadaljevanje obstoječega sistema pomoči (ukrepov) pa ni bilo upravičeno (glej odstavke 20–37). |
| --- | --- |

97.

Predlogi Komisije za reforme iz leta 1998 so temeljili na nezanesljivih podatkih, njena analiza trga pa je bila neustrezna. Pomen proizvodnje tobaka za zaposlovanje je temeljil na zastarelih in nezdružljivih podatkih, vpliv sistema premij na proizvodnjo kakovostnejšega tobaka ter na, čeprav z vidika možnosti omejeno, zmanjšanje neskladja med ponudbo in povpraševanjem pa ni bil dokazan. Komisija ni mogla z dokazi podpreti svoje trditve, da bo boljša „kakovost“ dvignila tržne cene in da bodo zato proizvajalci manj odvisni od subvencij. Trditvi, da pridelava alternativnih pridelkov ni mogoča, je nasprotovala študija, izvedena v eni izmed velikih držav proizvajalk. In naposled, službe znotraj Komisije med seboj niso dovolj sodelovale, posledično pa skupna ureditev trga tobaka ni dovolj usklajena z razvojno, okoljsko in davčno politiko EU. Vsled teh pomanjkljivosti so bili za trg s tobakom sprejeti v veliki meri neustrezni ukrepi, nadaljevanje obstoječega sistema pomoči (ukrepov) pa ni bilo upravičeno (glej odstavke 20–37).

Skupna ureditev trga ni dosegla želenega učinka

| 98. | Ukrepi skupne ureditve trga so bili zaradi zgoraj omenjenih pomanjkljivosti od vsega začetka v veliki meri neustrezni in so se na večini področij izkazali za neučinkovite. Klimatske razmere sicer ne omogočajo, da bi z notranjo proizvodnjo krili vse potrebe EU, vendar pa sistem premij ni bil uspešen pri povečevanju proizvodnje kakovostnega tobaka v EU, po katerem je povpraševanje. Iz tega razloga tudi ni spremenil odvisnosti pridelovalcev od pomoči (pomoč predstavlja približno 75 % njihovega dohodka). Poleg tega je program, v nasprotju s svojimi cilji, predstavljal spodbudo za proizvodnjo tobaka nizke kakovosti, ki je bil v nekaterih primerih deležen pretiranega nadomestila, čeprav zanj v EU ni trga. |
| --- | --- |

98.

Ukrepi skupne ureditve trga so bili zaradi zgoraj omenjenih pomanjkljivosti od vsega začetka v veliki meri neustrezni in so se na večini področij izkazali za neučinkovite. Klimatske razmere sicer ne omogočajo, da bi z notranjo proizvodnjo krili vse potrebe EU, vendar pa sistem premij ni bil uspešen pri povečevanju proizvodnje kakovostnega tobaka v EU, po katerem je povpraševanje. Iz tega razloga tudi ni spremenil odvisnosti pridelovalcev od pomoči (pomoč predstavlja približno 75 % njihovega dohodka). Poleg tega je program, v nasprotju s svojimi cilji, predstavljal spodbudo za proizvodnjo tobaka nizke kakovosti, ki je bil v nekaterih primerih deležen pretiranega nadomestila, čeprav zanj v EU ni trga.

| 99. | Prostovoljno zapuščanje tobačnega sektorja s pomočjo sheme odkupa kvot je bilo zaradi premajhnih spodbud neuspešno (približno 1 % zajamčene količine leta 2002 in 2 % leta 2003). Konkurenca na trgu se s pomočjo avkcijskega postopka za pogodbe o pridelavi ni povečala, saj postopek ni bil uporabljen. Poleg tega so svobodno konkurenco ogrozili neprimerni dogovori o cenah v treh največjih proizvajalkah med državami članicami. Pri doseganju ciljev usmerjanja proizvodnje k manj škodljivim sortam tobaka, spodbujanja alternativnih gospodarskih dejavnosti in varovanja okolja je bil napredek majhen. V prvih letih je bil Tobačni sklad premalo uporabljan. Poleg tega so bile za njegove omejene izdatke značilne pomanjkljivosti pri vodenju projektov (glej odstavke 38–73). |
| --- | --- |

99.

Prostovoljno zapuščanje tobačnega sektorja s pomočjo sheme odkupa kvot je bilo zaradi premajhnih spodbud neuspešno (približno 1 % zajamčene količine leta 2002 in 2 % leta 2003). Konkurenca na trgu se s pomočjo avkcijskega postopka za pogodbe o pridelavi ni povečala, saj postopek ni bil uporabljen. Poleg tega so svobodno konkurenco ogrozili neprimerni dogovori o cenah v treh največjih proizvajalkah med državami članicami. Pri doseganju ciljev usmerjanja proizvodnje k manj škodljivim sortam tobaka, spodbujanja alternativnih gospodarskih dejavnosti in varovanja okolja je bil napredek majhen. V prvih letih je bil Tobačni sklad premalo uporabljan. Poleg tega so bile za njegove omejene izdatke značilne pomanjkljivosti pri vodenju projektov (glej odstavke 38–73).

| 100. | Komisija je izvajala revizije, da bi zagotovila, da države članice pravilno uporabljajo in si razlagajo program pomoči. Sodišče je mnenja, da bi morala to delo razširiti tako, da bi vključila ključne kontrole, navedene v Prilogi 7. Do junija 2004 ni bila sprejeta nobena odločitev o potrditvi obračuna in posledično Komisija ni poskrbela za potrebne popravke. |
| --- | --- |

100.

Komisija je izvajala revizije, da bi zagotovila, da države članice pravilno uporabljajo in si razlagajo program pomoči. Sodišče je mnenja, da bi morala to delo razširiti tako, da bi vključila ključne kontrole, navedene v Prilogi 7. Do junija 2004 ni bila sprejeta nobena odločitev o potrditvi obračuna in posledično Komisija ni poskrbela za potrebne popravke.

Spremljanje in ocenjevanje

| 101. | Spremljanje napredka pri uveljavljanju skupne ureditve trga je bilo pomanjkljivo, kar je bila posledica nezadostnih informacij ter dejstva, da so bile revizije, opravljene med letnim proračunskim procesom, potrebne za upravičevanje nadaljnjega izvajanja tržnih ukrepov, neustrezne (glej odstavke 74–83). |
| --- | --- |

101.

Spremljanje napredka pri uveljavljanju skupne ureditve trga je bilo pomanjkljivo, kar je bila posledica nezadostnih informacij ter dejstva, da so bile revizije, opravljene med letnim proračunskim procesom, potrebne za upravičevanje nadaljnjega izvajanja tržnih ukrepov, neustrezne (glej odstavke 74–83).

| 102. | Poročila, ki sta jih od Komisije zahtevala Parlament in Svet, da bi ocenila učinkovitost reform iz leta 1998, so kasnila. Rezultati so bili sporočeni novembra 2002 in septembra 2003. Sedaj je bila sprejeta nadaljnja reforma. 22. aprila 2004 se je Svet ministrov za kmetijstvo odločil, da bo temeljito reformiral podporo tobačnemu sektorju. Ta reforma predvideva, da bo pomoč za tobak od leta 2010 naprej povsem ločena od proizvodnje (glej odstavke 84–99). |
| --- | --- |

102.

Poročila, ki sta jih od Komisije zahtevala Parlament in Svet, da bi ocenila učinkovitost reform iz leta 1998, so kasnila. Rezultati so bili sporočeni novembra 2002 in septembra 2003. Sedaj je bila sprejeta nadaljnja reforma. 22. aprila 2004 se je Svet ministrov za kmetijstvo odločil, da bo temeljito reformiral podporo tobačnemu sektorju. Ta reforma predvideva, da bo pomoč za tobak od leta 2010 naprej povsem ločena od proizvodnje (glej odstavke 84–99).

Priporočila

| 103. | Ker se stanje v proizvodnji tobaka z leti ni bistveno spremenilo (neuravnotežen trg, nerentabilna pridelovalna posestva ...), bi morala Komisija nadaljevati s svojo strategijo, ki daje javnemu zdravju in trajnostnemu razvoju prednost (v tem primeru) pred proizvodnjo tobaka, katere rentabilnost je vprašljiva. Sodišče meni, da njegova opažanja kažejo, da je Komisija leta 1998 zamudila priložnost, da bi predlagala reformo trga, kakršno načrtuje sedaj. |
| --- | --- |

103.

Ker se stanje v proizvodnji tobaka z leti ni bistveno spremenilo (neuravnotežen trg, nerentabilna pridelovalna posestva ...), bi morala Komisija nadaljevati s svojo strategijo, ki daje javnemu zdravju in trajnostnemu razvoju prednost (v tem primeru) pred proizvodnjo tobaka, katere rentabilnost je vprašljiva. Sodišče meni, da njegova opažanja kažejo, da je Komisija leta 1998 zamudila priložnost, da bi predlagala reformo trga, kakršno načrtuje sedaj.

| 104. | Komisija bi se morala poglobiti v pomanjkljivosti, opažene pri pripravi reforme iz leta 1998, ter si prizadevati, da se bodo vsi reformni predlogi opirali na zadostne, relevantne in zanesljive podatke, kakor tudi da bo vpliv predlogov na sektor analiziran. |
| --- | --- |

104.

Komisija bi se morala poglobiti v pomanjkljivosti, opažene pri pripravi reforme iz leta 1998, ter si prizadevati, da se bodo vsi reformni predlogi opirali na zadostne, relevantne in zanesljive podatke, kakor tudi da bo vpliv predlogov na sektor analiziran.

| 105. | V okviru reforme, potrjene leta 2004, je Svet sklenil med letoma 2006 in 2009 še naprej deloma podpirati tobačni sektor, vendar pa bo paket pomoči drugače sestavljen. Ne glede na izboljšanja, ki naj bi jih prinesla reforma, bi morala Komisija poskrbeti, da bo spremljala in upoštevala dejstvo, da tobak, proizveden v EU, ne more zadovoljiti vsega povpraševanja; da proizvodnja v EU brez pomoči ni rentabilna; da gre za eno izmed najdražjih tržnih shem, ki ni skladna s cilji politik EU na področju javnega zdravja in trajnostnega razvoja, ter, naposled, da nekonkurenčne prakse dušijo tržne cene. |
| --- | --- |

105.

V okviru reforme, potrjene leta 2004, je Svet sklenil med letoma 2006 in 2009 še naprej deloma podpirati tobačni sektor, vendar pa bo paket pomoči drugače sestavljen. Ne glede na izboljšanja, ki naj bi jih prinesla reforma, bi morala Komisija poskrbeti, da bo spremljala in upoštevala dejstvo, da tobak, proizveden v EU, ne more zadovoljiti vsega povpraševanja; da proizvodnja v EU brez pomoči ni rentabilna; da gre za eno izmed najdražjih tržnih shem, ki ni skladna s cilji politik EU na področju javnega zdravja in trajnostnega razvoja, ter, naposled, da nekonkurenčne prakse dušijo tržne cene.

| 106. | V tem okviru Sodišče pozdravlja reformne predloge Komisije, kakršne je sprejel Svet. Vendar Sodišče poudarja, da se je pomanjkljivostim, omenjenim v tem poročilu, potrebno posvetiti, saj bo pomoč na podlagi proizvodnje opuščena postopno. Poleg tega bi utegnil sočasni obstoj proizvajalcev, ki prejemajo pomoč, povezano s proizvodnjo, in proizvajalcev, ki prejemajo pavšalni znesek, ločen od proizvodnje, predstavljati nevarnost sodelovanja med proizvajalci, da bi do skrajnosti povečali in si razdelili pomoč, ki je na voljo v obeh sistemih. |
| --- | --- |

106.

V tem okviru Sodišče pozdravlja reformne predloge Komisije, kakršne je sprejel Svet. Vendar Sodišče poudarja, da se je pomanjkljivostim, omenjenim v tem poročilu, potrebno posvetiti, saj bo pomoč na podlagi proizvodnje opuščena postopno. Poleg tega bi utegnil sočasni obstoj proizvajalcev, ki prejemajo pomoč, povezano s proizvodnjo, in proizvajalcev, ki prejemajo pavšalni znesek, ločen od proizvodnje, predstavljati nevarnost sodelovanja med proizvajalci, da bi do skrajnosti povečali in si razdelili pomoč, ki je na voljo v obeh sistemih.

| 107. | Sodišče priporoča, da Komisija sledi izidu preiskave protikonkurenčnega vedenja in, če bo potrjen, sprejme ustrezne ukrepe. Slediti bi morala tudi morebitnemu neizvajanju predpisanih pregledov in kontrol s strani držav članic in, kadar je to upravičeno, ustrezno ukrepati. |
| --- | --- |

107.

Sodišče priporoča, da Komisija sledi izidu preiskave protikonkurenčnega vedenja in, če bo potrjen, sprejme ustrezne ukrepe. Slediti bi morala tudi morebitnemu neizvajanju predpisanih pregledov in kontrol s strani držav članic in, kadar je to upravičeno, ustrezno ukrepati.

To poročilo je sprejelo Evropsko računsko sodišče v Luxembourgu 21. julija 2004.

Za računsko sodišče

Juan Manuel FABRA VALLÉS

Predsednik

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 864/2004 (UL L 161, 30.4.2004, str. 48).

1

(2)  Uredba Sveta (EGS) št. 727/70 (UL L 94, 28.4.1970, str. 1).

2

(3)  Uredba Sveta (EGS) št. 2075/92 (UL L 215, 30.7.1992, str. 70).

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1636/98 (UL L 210, 28.7.1998, str. 23).

4

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 864/2004.

5

(6)  Razen za V. skupino, za katero se je premija znižala za 10 % od pridelovalnega leta 2002 dalje.

6

(7)  Spremenljivi del se od leta 1999 postopoma povečuje.

7

(8)  Posebno poročilo št. 3/87 o skupni ureditvi trga surovega tobaka (UL C 297, 6.11.1987, str. 1). Posebno poročilo št. 8/93 o skupni ureditvi trga surovega tobaka (UL C 65, 2.3.1994, str. 1). Letno poročilo za leto 1996 (UL C 348, 18.11.1997, str. 83).

8

(9)  Stalna skupina za tobak, ki jo je ustanovil Svetovalni odbor za posebne proizvode v skladu z Odločbo Komisije 98/235/ES. V tej skupini so strokovnjaki, ki zastopajo proizvajalce, trgovce, prve predelovalce, proizvajalce tobačnih izdelkov in porabnike.

9

(10)  Odločba Komisije C(92) 3126 3.12.1992 o pilotskem in predstavitvenem projektu v skladu s členom 8 Uredbe Sveta (EGS) št. 4256/88 (UL L 374, 31.12.1988, str. 25). (Projekt št. 92.EL.06002.)

10

(11)  Helmico SA (1995) Končno poročilo o Projektu št. 92 EL.06002.

11

(12)  Uredba (EGS) št. 84/93 (UL L 12, 20.1.1993, str. 5).

12

(13)  To potrjuje razsodba Sodišča Evropskih skupnosti z dne 27. februarja 2002, Zadeva C-302/00 Komisija proti Republiki Franciji, ki zadeva različno obdavčenje temnega tobaka in tobaka viržinskega tipa.

13

Komisija proti Republiki Franciji

(14)  Okvirna konvencija Svetovne zdravstvene ureditve za nadzor tobaka, brošura Svetovne banke o ekonomiji tobaka: „Ekonomska analiza povpraševanja po tobaku“ (Economic Analysis of Tobacco Demand).

14

Economic Analysis of Tobacco Demand

(15)  Ocenjevalno poročilo, na katerega se sklicuje Komisija, ne upošteva dohodkov iz sekundarnih dejavnosti, kar je nujno za oceno celotnega dohodka pridelovalcev in njihove življenjske ravni.

15

(16)  Uredba Sveta (EGS) št. 1257/1999 (UL L 160, 26.6.1999, str. 80).

16

(17)  Zadeva C-137/00.

17

(18)  Sodišče je v sodbi v Zadevi C-46/97, Republika Grčija proti Komisiji Evropskih skupnosti, sklenilo, da je mogoče preglede tobačnih polj na kraju samem imeti za učinkovite le v primeru, če so izvedeni v času, ko je tobak še na polju. Ker so grške oblasti nadzor opravljale po spravilu letine, je morala Grčija sprejeti enotno 2-odstotno zmanjšanje odobrene letne premije.

18

Republika Grčija proti Komisiji Evropskih skupnosti

(19)  Uredba Sveta (ES) št. 1258/1999 (UL L 160, 26.6.1999, str. 103).

19

(20)  Dokumenti Komisije: Guidelines for flat-rate corrections (Smernice za spremembe pavšalne stopnje) DOC. VI/5330/97 z dne 23. decembra 1997 in Clearance of Accounts Enquiry (Poizvedba glede potrditve obračuna) št. 99/902-ES.

20

Guidelines for flat-rate corrections

Clearance of Accounts Enquiry

(21)  Predhodni osnutek splošnega proračuna Evropske komisije.

21

(22)  Uredba Komisije (ES) št. 2848/98 (UL L 358, 31.12.1998, str. 17) in Uredba Komisije (ES) št. 2636/1999 (UL L 323, 15.12.1999, str. 4).

22

(23)  Člen 54(c) Uredbe (ES) št. 2848/98.

23

(24)  Delovni dokument Komisije: „Report on the European Parliament and the Council on the operation of the common organisation of the market in raw tobacco“ (Poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o delovanju skupne ureditve trga surovega tobaka). SEC(2002) 1183 z dne 6. novembra 2002.

24

Report on the European Parliament and the Council on the operation of the common organisation of the market in raw tobacco

(25)  Evaluation de l'organisation commune de marché dans le secteur du tabac brut (Ocena skupne ureditve trga v sektorju surovega tobaka), Consulenti per la Gestione Aziendale srl (COGEA), 2003.

25

Evaluation de l'organisation commune de marché dans le secteur du tabac brut

(26)  Oktobra 2003, ko je bilo poročilo objavljeno.

26

---

PRILOGA 1

Tobačna oskrbovalna veriga

Image

---

PRILOGA 2

Proizvodni stroški, dohodek in dobiček/izguba na kilogram na 0,1 ha (stremma) v Grčiji, letina 1998

| (1 ECU = 327,086 GRD) |
| --- |
| | Skupina sort |
| I Virginia | II Burley | V Sun Cured | VI Basmas | VII Katerini | VIII kaba k. klasičen |
| A | Stroški GRD/kg | 1 209 | 936 | 1 172 | 2 872 | 1 332 | 1 265 |
| B | Prodajna cena/kg povprečje | 195 | 141 | 158 | 939 | 541 | 357 |
| C | Neto pomoč GRD/kg | 966 | 773 | 773 | 1 338 | 1 136 | 812 |
| D | Skupaj dohodek GRD/kg (B + C) | 1 161 | 914 | 931 | 2 277 | 1 677 | 1 169 |
| E | Neto dohodek/izguba (D - A) | –48 | –22 | – 241 | – 595 | 345 | –96 |
| F | Neto pomoč kot delež stroškov v % | 80 | 83 | 66 | 47 | 85 | 64 |
| Viri: Proizvodni stroški: Nacionalni odbor za tobak v Grčiji (EOK).
  Prodajne cene: Poročila držav članic Komisiji v skladu z Uredbo (EGS) št. 1771/93. Te cene ne vključujejo vedno vseh plačil in storitev, ki jih prejmejo proizvajalci za svoj tobak. |

(1 ECU = 327,086 GRD)

Skupina sort

I Virginia

II Burley

V Sun Cured

VI Basmas

VII Katerini

VIII kaba k. klasičen

A

Stroški GRD/kg

1 209

936

1 172

2 872

1 332

1 265

B

Prodajna cena/kg povprečje

195

141

158

939

541

357

C

Neto pomoč GRD/kg

966

773

773

1 338

1 136

812

D

Skupaj dohodek GRD/kg (B + C)

1 161

914

931

2 277

1 677

1 169

E

Neto dohodek/izguba (D - A)

–48

–22

– 241

– 595

345

–96

F

Neto pomoč kot delež stroškov v %

80

83

66

47

85

64

Viri: Proizvodni stroški: Nacionalni odbor za tobak v Grčiji (EOK).

Prodajne cene: Poročila držav članic Komisiji v skladu z Uredbo (EGS) št. 1771/93. Te cene ne vključujejo vedno vseh plačil in storitev, ki jih prejmejo proizvajalci za svoj tobak.

---

PRILOGA 3

Povprečna premija po skupinah sort na hektar v 2000

| Država članica | Skupina sort | Premija v EUR na ha | Razvrstitev Skupaj |
| --- | --- | --- | --- |
| Nemčija | Skupina I | 7 282,65 | 11 |
| | Skupina II | 9 113,34 | 6 |
| | Skupina III | 8 012,90 | 10 |
| Grčija | Skupina I | 9 806,24 | 3 |
| | Skupina II | 9 203,13 | 5 |
| | Skupina V | 5 643,48 | 18 |
| | Skupina VI | 5 285,85 | 20 |
| | Skupina VII | 7 218,14 | 12 |
| | Skupina VIII | 5 533,33 | 19 |
| Španija | Skupina I | 9 836,05 | 2 |
| | Skupina II | 6 747,37 | 16 |
| | Skupina III | 7 033,48 | 14 |
| | Skupina IV | 7 185,33 | 13 |
| Francija | Skupina I | 9 338,51 | 4 |
| | Skupina II | 8 917,35 | 7 |
| | Skupina III | 8 570,58 | 9 |
| Italija | Skupina I | 8 792,83 | 8 |
| | Skupina II | 11 015,14 | 1 |
| | Skupina III | 6 723,53 | 17 |
| | Skupina IV | 6 869,49 | 15 |
| | Skupina V | 5 171,40 | 21 |
| | Skupina VII | 3 258,67 | 22 |
| Vir: Poročila držav članic Komisiji.
  Cilj Komisije je podpreti sledečo razvrstitev po kakovosti v padajočem vrstnem redu:






  Kakovost 1 Skupina VI | basmas |
| Kakovost 2 Skupina VII | katerini in podobne sorte |
| Kakovost 3 Skupina I | virginia, virginia D in njuni hibridi, bright |
| Kakovost 4 Skupina IV | kentucky, moro di cori, salento |
| Kakovost 5 Skupina VIII | kaba koulak (klasičen), elassona, myrodata agrinion, zichnomyrodata |
| Kakovost 6 Skupina II | burley, badischer burley, maryland |
| Kakovost 7 Skupina III | badischer geudertheimer, pereg, korso, paraguay, dragon vert, philippin, semois, appelterre, nijkerk, misionero, rio grande, forchheimer havanna iIc, resistente 142, goyano, hibridi vrste geudertheimer, beneventano, fermentirani burley, havanna, brasile selvaggio in podobne sorte petit grammont, nostrano del brenta |
| Kakovost 8 Skupina V | xanthi-yaka, perustitza, samsun, erzegovina in podobne sorte, myrodata smyrmis, trapezous in phi I, kaba koulak (neklasičen), tsebelia, mavra. |

Država članica

Skupina sort

Premija v EUR na ha

Razvrstitev Skupaj

Nemčija

Skupina I

7 282,65

11

Skupina II

9 113,34

6

Skupina III

8 012,90

10

Grčija

Skupina I

9 806,24

3

Skupina II

9 203,13

5

Skupina V

5 643,48

18

Skupina VI

5 285,85

20

Skupina VII

7 218,14

12

Skupina VIII

5 533,33

19

Španija

Skupina I

9 836,05

2

Skupina II

6 747,37

16

Skupina III

7 033,48

14

Skupina IV

7 185,33

13

Francija

Skupina I

9 338,51

4

Skupina II

8 917,35

7

Skupina III

8 570,58

9

Italija

Skupina I

8 792,83

8

Skupina II

11 015,14

1

Skupina III

6 723,53

17

Skupina IV

6 869,49

15

Skupina V

5 171,40

21

Skupina VII

3 258,67

22

Vir: Poročila držav članic Komisiji.

Cilj Komisije je podpreti sledečo razvrstitev po kakovosti v padajočem vrstnem redu:

Kakovost 1 Skupina VI

basmas

Kakovost 2 Skupina VII

katerini in podobne sorte

Kakovost 3 Skupina I

virginia, virginia D in njuni hibridi, bright

Kakovost 4 Skupina IV

kentucky, moro di cori, salento

Kakovost 5 Skupina VIII

kaba koulak (klasičen), elassona, myrodata agrinion, zichnomyrodata

Kakovost 6 Skupina II

burley, badischer burley, maryland

Kakovost 7 Skupina III

badischer geudertheimer, pereg, korso, paraguay, dragon vert, philippin, semois, appelterre, nijkerk, misionero, rio grande, forchheimer havanna iIc, resistente 142, goyano, hibridi vrste geudertheimer, beneventano, fermentirani burley, havanna, brasile selvaggio in podobne sorte petit grammont, nostrano del brenta

Kakovost 8 Skupina V

xanthi-yaka, perustitza, samsun, erzegovina in podobne sorte, myrodata smyrmis, trapezous in phi I, kaba koulak (neklasičen), tsebelia, mavra.

---

PRILOGA 4

Zneski, zadržani od pomoči za proizvodnjo tobaka za financiranje Sklada Skupnosti za tobak, in izplačila po vrsti dejavnosti

| Leto | Zadržano


  (odbitek na leto [t – 1]) | Sredstva, uporabljena v informacijske namene | Sredstva, uporabljena v raziskovalne namene | Preusmeritev | „Neporabljeni zneski“ | SKUPAJ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | A | B | C | D | E(A – B – C) | E v % od A |
| 1994 | 289 744,00 | | | | 289 744,00 | 100,0 |
| 1995 | 4 839 200,00 | | | | 4 839 200,00 | 100,0 |
| 1996 | 8 390 773,00 | | 1 017 647,00 | | 7 373 126,00 | 87,9 |
| 1997 | 9 454 679,00 | | 1 570 658,00 | | 7 884 021,00 | 83,4 |
| 1998 | 9 371 382,00 | 1 393 467,15 | 915 468,00 | | 7 062 446,85 | 75,4 |
| 1999 | 7 951 889,00 | 128 308,78 | 143 857,00 | | 7 679 723,22 | 96,6 |
| 2000 | 8 498 972,00 | 1 108 067,10 | 1 301 843,00 | | 6 089 061,90 | 71,6 |
| 2001 | 19 167 708,00 | 6 321 097,00 | 544 461,00 | | 12 302 150,00 | 64,2 |
| 2002 | 18 867 346,00 | 6 933 341,00 | 3 759 836,00 | | 8 174 169,00 | 43,3 |
| 2003 | 18 744 984,00 | 2 519 660,00 (1) | 225 108,00 | 9 500 000,00 (2) | 6 500 216,00 | 34,7 |
| Skupaj | 105 576 677,00 | 18 403 941,03 | 9 478 878,00 | 9 500 000,00 | 68 193 857,97 | 64,6 |
| Opomba: Zadržani zneski niso dodeljeni „Skladu“. Pri pripravi proračuna je zadržani znesek za financiranje „Sklada“ odbit od izračunanih sredstev za premije, s čimer so končna sredstva v proračunu samo neto zneski. Zaradi tega morajo biti prihodnji izdatki iz „neporabljenih sredstev“ pokriti s prihodnjimi prihodki, tj., predstavlja „breme preteklosti“.

  Viri: GD-AGRI in GD SANCO Komisije. |

Leto

Zadržano

(odbitek na leto [t – 1])

Sredstva, uporabljena v informacijske namene

Sredstva, uporabljena v raziskovalne namene

Preusmeritev

„Neporabljeni zneski“

SKUPAJ

A

B

C

D

E(A – B – C)

E v % od A

1994

289 744,00

289 744,00

100,0

1995

4 839 200,00

4 839 200,00

100,0

1996

8 390 773,00

1 017 647,00

7 373 126,00

87,9

1997

9 454 679,00

1 570 658,00

7 884 021,00

83,4

1998

9 371 382,00

1 393 467,15

915 468,00

7 062 446,85

75,4

1999

7 951 889,00

128 308,78

143 857,00

7 679 723,22

96,6

2000

8 498 972,00

1 108 067,10

1 301 843,00

6 089 061,90

71,6

2001

19 167 708,00

6 321 097,00

544 461,00

12 302 150,00

64,2

2002

18 867 346,00

6 933 341,00

3 759 836,00

8 174 169,00

43,3

2003

18 744 984,00

2 519 660,00 (1)

225 108,00

9 500 000,00 (2)

6 500 216,00

34,7

Skupaj

105 576 677,00

18 403 941,03

9 478 878,00

9 500 000,00

68 193 857,97

64,6

Opomba: Zadržani zneski niso dodeljeni „Skladu“. Pri pripravi proračuna je zadržani znesek za financiranje „Sklada“ odbit od izračunanih sredstev za premije, s čimer so končna sredstva v proračunu samo neto zneski. Zaradi tega morajo biti prihodnji izdatki iz „neporabljenih sredstev“ pokriti s prihodnjimi prihodki, tj., predstavlja „breme preteklosti“.

Viri: GD-AGRI in GD SANCO Komisije.

---

(1)  Stanje: 23. maj 2004.

(2)  UL L 164, 2.7.2003.

Opomba: Zadržani zneski niso dodeljeni „Skladu“. Pri pripravi proračuna je zadržani znesek za financiranje „Sklada“ odbit od izračunanih sredstev za premije, s čimer so končna sredstva v proračunu samo neto zneski. Zaradi tega morajo biti prihodnji izdatki iz „neporabljenih sredstev“ pokriti s prihodnjimi prihodki, tj., predstavlja „breme preteklosti“.

Viri: GD-AGRI in GD SANCO Komisije.

---

PRILOGA 5

Primeri neskladja z zakonodajnimi predpisi v enem ali vseh pridelovalnih letih 1999–2001

| | Vrsta neskladja
   (1) |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3.1 | 3.2 | 3.3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 |
| Nemčija (Osrednja raven) | | X | | | | | | | X | | | | | | | | X | | |
| Na ravni upravičenca | | | | | | | | | | | | X | | X | X | | | | |
| Grčija (Osrednja raven) | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | | | | X | | | | | |
| Na ravni prvih predelovalcev | | | | | | | X | | | | | | | | | | | | |
| Na ravni upravičenca | | | | | | | | | | | X | | X | X (2) | X | | | | |
| Španija | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Na regionalni ravni | | | X | | X | | | | X | X | | | | | | | | | |
| Na ravni upravičenca | | | | | | | | | | | | | | X | X | | | | |
| Francija (Osrednja raven) | | X | | | X | | | | | | | | | | | | | | |
| Na ravni prvih predelovalcev | | | | | | | | | | | | | X (2) | | | | | | |
| Italija (Osrednja raven) | X | | X | | | X | | | X | X | | | X | | | X | | X | X |
| Na ravni upravičenca | | | | | | | | | | | X | | X | | X | | | | |

Vrsta neskladja
   (1)

1

2

3.1

3.2

3.3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

15

16

17

Nemčija (Osrednja raven)

X

X

X

Na ravni upravičenca

X

X

X

Grčija (Osrednja raven)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Na ravni prvih predelovalcev

X

Na ravni upravičenca

X

X

X (2)

X

Španija

Na regionalni ravni

X

X

X

X

Na ravni upravičenca

X

X

Francija (Osrednja raven)

X

X

Na ravni prvih predelovalcev

X (2)

Italija (Osrednja raven)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Na ravni upravičenca

X

X

X

Opombe k Prilogi 5  (3)

| Zakonske zahteve |
| --- |
| 1. | V skladu z določili člena 44 Uredbe (ES) št. 2848/98 države članice uvedejo nadzorni sistem, da zagotovijo učinkovito preverjanje upoštevanja določb te uredbe in Uredbe (EGS) št. 2075/92, ter sprejmejo vse dodatne ukrepe, potrebne za uporabo navedenih uredb. |
| 2. | V skladu s členom 45 Uredbe (ES) št. 2848/98 vključujejo administrativni pregledi navzkrižne kontrole:






  — | prijavljenih parcel s tobakom glede na bazo podatkov, predvideno v členu 2 Uredbe (EGS) št. 3508/92, da se prepreči nezakonito dvakratno izplačilo za isto letino. |

Zakonske zahteve

1.

V skladu z določili člena 44 Uredbe (ES) št. 2848/98 države članice uvedejo nadzorni sistem, da zagotovijo učinkovito preverjanje upoštevanja določb te uredbe in Uredbe (EGS) št. 2075/92, ter sprejmejo vse dodatne ukrepe, potrebne za uporabo navedenih uredb.

2.

V skladu s členom 45 Uredbe (ES) št. 2848/98 vključujejo administrativni pregledi navzkrižne kontrole:

—

prijavljenih parcel s tobakom glede na bazo podatkov, predvideno v členu 2 Uredbe (EGS) št. 3508/92, da se prepreči nezakonito dvakratno izplačilo za isto letino.

Za letino 1999 se lahko te navzkrižne kontrole opravijo z naključno izbranimi vzorci.

3.

V skladu z določili člena 46 Uredbe (ES) št. 2848/98 morajo pregledi parcel na kraju samem:

| 3.1 | biti opravljeni nenapovedano; |
| --- | --- |

3.1

biti opravljeni nenapovedano;

| 3.2 | obsegati vsaj 5 % posameznih proizvajalcev za sleherno predelovalno podjetje; |
| --- | --- |

3.2

obsegati vsaj 5 % posameznih proizvajalcev za sleherno predelovalno podjetje;

| 3.3 | biti opravljeni na vzorcu, izbranem na podlagi analize tveganja, ki upošteva vsaj količine, vključene v pogodbe, glede na prijavljena območja za proizvodnjo tobaka (donos pridelave), in rezultate pregledov, opravljenih v prejšnjih letih. |
| --- | --- |

3.3

biti opravljeni na vzorcu, izbranem na podlagi analize tveganja, ki upošteva vsaj količine, vključene v pogodbe, glede na prijavljena območja za proizvodnjo tobaka (donos pridelave), in rezultate pregledov, opravljenih v prejšnjih letih.

4.

V sodbi z dne 13. julija 2000 v Zadevi C-46/97 Sodišče Evropskih skupnosti izjavlja, da morajo biti pregledi tobaka na kraju samem, če naj bodo učinkoviti, opravljeni v času, ko je tobak še na polju.

5.

V skladu s členom 47 Uredbe (ES) št. 2848/98 morajo biti prevozi surovega tobaka, če je ta dobavljen različnim odkupnim centrom, iz teh centrov v predelovalni obrat vnaprej odobreni. To vnaprejšnje obvestilo bo pristojnemu nadzornemu organu omogočilo, da natančno določi uporabljena prevozna sredstva, pot, čas odhoda in prihoda ter prepeljane količine tobaka za vsak posamezen primer.

6.

Pri določanju količine, upravičene do plačila premije, je treba upoštevati vnaprej določene referenčne vrednosti vsebnosti vlage. Vsebnost vlage v tobaku je treba določiti tako v odkupnih centrih kakor v predelovalnem obratu ter težo po potrebi popraviti. Priloga VI k Uredbi (ES) št. 2848/98 določa metode, ki jih je treba uporabiti, obseg in pogostost vzorčenja ter računske metode, ki jih je treba uporabiti.

7.

V skladu z določili člena 48 Uredbe (ES) št. 2848/98 se pregledi na prvi stopnji predelave in priprave tobaka za trg opravijo po analizi tveganja.

Pregledi vključujejo vsaj:

| (i) | nenapovedan pregled zalog v podjetju za predelavo; |
| --- | --- |

(i)

nenapovedan pregled zalog v podjetju za predelavo;

| (ii) | pregled potem, ko tobak zapušča kraj, kjer je bil prvič predelan in pripravljen za trg (glej opombo 8). |
| --- | --- |

(ii)

pregled potem, ko tobak zapušča kraj, kjer je bil prvič predelan in pripravljen za trg (glej opombo 8).

8.

Člen 1(3) Uredbe (ES) št. 1636/98 opredeljuje „prvo predelavo“ kot „predelavo surovega tobaka, ki ga dostavi proizvajalec, v trajen izdelek, ki se uskladišči, spravljen v enake bale, s kakovostjo, ki ustreza zahtevam končnega uporabnika (izdelovalca)“.

9.

Od letine 1993 lahko skupine proizvajalcev pridobijo status „priznanih skupin proizvajalcev“, in sicer tako, da izpolnijo več zahtev, določenih v določilih člena 2(1) Uredbe (EGS) št. 84/93. Od letine 1999 naprej so zahteve določene v členu 3(1) Uredbe (ES) št. 2848/98.

10.

V skladu s členom 3(f) Uredbe (ES) št. 2848/98 lahko člani skupin proizvajalcev, ki želijo izstopiti iz članstva, to storijo, če so bili člani skupine vsaj eno leto po njenem priznanju.

11.

Določila člena 2(2) Uredbe (ES) št. 2848/98 skupinam proizvajalcev prepovedujejo opravljati prve predelave tobaka.

12.

Uredba (EGS) št. 2075/92 v členu 4(a) določa dodeljevanje posebne pomoči priznanim skupinam proizvajalcev, člen 7 Uredbe (EGS) št. 84/93 in člen 40(2) Uredbe (ES) št. 2848/98 pa podrobno določata, za kakšne namene je mogoče posebno pomoč uporabiti. Leta 1995 je Komisija (GD VI/E3) izdala pojasnilo (št. VI/5711/95) za države članice v zvezi z uporabo posebne pomoči, zlasti zato, da bi zagotovila dodatnost te subvencije.

13.

V skladu s členom 6(1a) Uredbe (ES) št. 2848/98 zadevna država članica odvzame priznanje skupini proizvajalcev, če se posebna pomoč uporabi v namene, ki niso našteti v členu 40(2). Le priznanim skupinam proizvajalcev je mogoče izplačati posebno pomoč in spremenljivi del premije.

14.

V skladu s členom 5 Uredbe (EGS) št. 2075/92 je pogoj za odobritev premije proizvajalcem to, da dostavljeni tobak v listih pokriva pogodba o pridelavi z odobrenim prvim predelovalcem. Pogodba mora biti sklenjena najpozneje do 30. maja pridelovalnega leta.

15.

V skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 2848/98 mora biti pogodba, sklenjena med predelovalcem in skupino proizvajalcev, opremljena s seznamom imen sodelujočih proizvajalcev.

16.

Določila člena 18(2) Uredbe (ES) št. 2848/98 zahtevajo, da pristojno telo premije proizvajalcem izplača v 30 dneh od dneva predložitve zahtevane dokumentacije.

17.

Člen 6(2) Uredbe (EGS) št. 2075/92 predpisuje vnaprejšnje podeljevanje pravice prvim predelovalcem do podpisovanja pogodb o pridelavi, če izpolnjujejo določene posebne pogoje. Pogodbe o pridelavi morajo biti podpisane najpozneje 30. maja.

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 2848/98 bodo o odobritvi prvih predelovalcev odločale države članice, pri tem pa bodo upoštevale tudi druge pogoje, ki jih lahko določijo same.

---

(1)  Številke se nanašajo na vrsto neskladja, navedeno v priloženih opombah.

(2)  Ta neskladja so bila storjena tudi glede na pridelovalna leta pred 1999.

(3)  Če Komisija ugotovi, da izdatki niso bili izvršeni v skladu s predpisi Skupnosti, oceni zneske, ki jih je potrebno izključiti iz financiranja Skupnosti. Komisija mora biti še posebej pozorna na ugotovljeno stopnjo neskladnosti, na naravo in težo prestopka ter na finančno izgubo, ki jo utrpi Skupnost. Taki popravki so v splošnem med 2 % in 10 % izplačil. V izjemnih primerih se lahko odloči za večje zneske popravkov, do 100 %.

---

PRILOGA 6

Evidenca enot za potrjevanje obračunov pokritja upravnih in kontrolnih sistemov držav članic (omejena na sisteme, ki jih je Komisija ocenila kot „ključne kontrole“) od 1999 do 2003

| | Država članica |
| --- | --- |
| Italija | Španija | Francija | Grčija |
| Datumi kontrol | 12.-16.7.1999 | 22.-26.1.2001
  8.2.2001 | 8.-12.9.2003 | 20.-24.9.1999 | 2.-6.7.2001 | 14.-18.5.2001 | 10.-14.11.2003 |
| Narava kontrol | Preventivna revizija (1)

  Kontrola polj – Revizija skladnosti) | Revizija skladnosti (2) | Revizija skladnosti | Preventivna revizija
  (Kontrola polj – Revizija skladnosti) | Revizija skladnosti | Revizija skladnosti | Revizija skladnosti |
| Leta, krita iz sklada EKUJS | 1998, 1999 | 1999, 2000 | 2002 | 1998, 1999 | 1999, 2000 | 1999, 2000 | 2002 contracts 2003 |
| Pregledi opravljeni: da/ne |
| Fizična kontrola na polju samem | Ne | Da (3) | Da | Da (4) | Ne | Ne | Ne |
| Kontrola dostave na kraju samem | Ne | Da (5) | Ne | Da | Ne (6) | Ne | Ne |
| Kontrola predelave na kraju samem | Ne | Ne | Ne | Da | Ne | Ne | Ne |
| Viri: Poročila o opravljenih obiskih, posredovana Sodišču, in dodatne predložene informacije. |

Država članica

Italija

Španija

Francija

Grčija

Datumi kontrol

12.-16.7.1999

22.-26.1.2001

8.2.2001

8.-12.9.2003

20.-24.9.1999

2.-6.7.2001

14.-18.5.2001

10.-14.11.2003

Narava kontrol

Preventivna revizija (1)

Kontrola polj – Revizija skladnosti)

Revizija skladnosti (2)

Revizija skladnosti

Preventivna revizija

(Kontrola polj – Revizija skladnosti)

Revizija skladnosti

Revizija skladnosti

Revizija skladnosti

Leta, krita iz sklada EKUJS

1998, 1999

1999, 2000

2002

1998, 1999

1999, 2000

1999, 2000

2002 contracts 2003

Pregledi opravljeni: da/ne

Fizična kontrola na polju samem

Ne

Da (3)

Da

Da (4)

Ne

Ne

Ne

Kontrola dostave na kraju samem

Ne

Da (5)

Ne

Da

Ne (6)

Ne

Ne

Kontrola predelave na kraju samem

Ne

Ne

Ne

Da

Ne

Ne

Ne

Viri: Poročila o opravljenih obiskih, posredovana Sodišču, in dodatne predložene informacije.

---

(1)  Cilj preventivnih revizij je obravnava vprašanj držav članic v zvezi z razlago zakonodaje EU.

(2)  Cilj revizij skladnosti je preverjanje skladnosti držav članic z zakonodajo EU, kot zahteva Uredba (ES) št. 1287/95.

(3)  Pregled je zajemal oceno nepravilnosti, opaženih med kontrolo, ki jo je opravila CSIA glede letine 2000.

(4)  Deloma so bile parcele s sorto burley že pospravljene, zaradi česar je bila fizična kontrola „nemogoča“.

(5)  Kontrola je bila omejena na razvrstitev dostavljenega tobaka in na merjenje vlage.

(6)  Upoštevajoč, da poročilo o opravljenem obisku vključuje samo opis: „via les tests de corroboration, au travers de l'existence de bons d'apport pour le contrôle des livraisons“, je kontrola videti kot naknadna kontrola z omejenim obsegom.

Viri: Poročila o opravljenih obiskih, posredovana Sodišču, in dodatne predložene informacije.

---

PRILOGA 7

Ključne kontrole, dodane tistim, ki jih je določila Komisija

| Št. | Uredba (ES) št. 2848/98 | Kontrolni ukrep |
| --- | --- | --- |
| 1 | Člen 46 | Pregledi parcel na kraju samem za oceno zanesljivosti dejansko dobavljene količine tobaka (donos proizvodnje). |
| 2 | Člen 47(2) | Pregled prevoza med oddaljenimi odkupnimi centri in lokacijo podjetja za prvo predelavo na kraju samem. |
| 3 | Člen 48(2)(a) | Nenapovedan pregled zalog podjetja na kraju samem v času prve predelave in priprave na trg. |
| 4 | Člen 40(2), (2a) in (3)
  Člen 51(2) | Pregled posebne pomoči skupinam proizvajalcev na kraju samem. |

Št.

Uredba (ES) št. 2848/98

Kontrolni ukrep

1

Člen 46

Pregledi parcel na kraju samem za oceno zanesljivosti dejansko dobavljene količine tobaka (donos proizvodnje).

2

Člen 47(2)

Pregled prevoza med oddaljenimi odkupnimi centri in lokacijo podjetja za prvo predelavo na kraju samem.

3

Člen 48(2)(a)

Nenapovedan pregled zalog podjetja na kraju samem v času prve predelave in priprave na trg.

4

Člen 40(2), (2a) in (3)

Člen 51(2)

Pregled posebne pomoči skupinam proizvajalcev na kraju samem.

---

ODGOVORI KOMISIJE

POVZETEK

| I. | Komisija sprejema poročilo Računskega sodišča, vendar ima težave s potrditvijo številnih njegovih sklepov. |
| --- | --- |

I.

Komisija sprejema poročilo Računskega sodišča, vendar ima težave s potrditvijo številnih njegovih sklepov.

| V. | Predlog Komisije za reformo iz leta 1998 je temeljil na poročilu, predloženemu leta 1996. To poročilo je bilo izdelano na podlagi najbolj zanesljivih podatkov, dostopnih v tistem času, ki pa so bili podvrženi nekaterim omejitvam. Komisija meni, da to pomanjkanje podatkov ni vplivalo na njeno tržno analizo. Reforma je občutno zmanjšala proizvodnjo dveh najnižjih kakovostnih razredov tobaka in s tem zadela bistvo težave, da kvaliteta tobaka ni bila primerna za tržno povpraševanje. Komisija spremlja domnevno protikonkurenčno delovanje v tobačnem sektorju (glej tudi točko X). |
| --- | --- |

V.

Predlog Komisije za reformo iz leta 1998 je temeljil na poročilu, predloženemu leta 1996. To poročilo je bilo izdelano na podlagi najbolj zanesljivih podatkov, dostopnih v tistem času, ki pa so bili podvrženi nekaterim omejitvam. Komisija meni, da to pomanjkanje podatkov ni vplivalo na njeno tržno analizo. Reforma je občutno zmanjšala proizvodnjo dveh najnižjih kakovostnih razredov tobaka in s tem zadela bistvo težave, da kvaliteta tobaka ni bila primerna za tržno povpraševanje. Komisija spremlja domnevno protikonkurenčno delovanje v tobačnem sektorju (glej tudi točko X).

| VI. | Službe Komisije za potrditev obračunov so bile aktivne na področju tobaka in so leta 2001 na podlagi lastne analize tveganja ter ob upoštevanju določenih predhodnih pripomb Računskega sodišča sprožile poizvedbo v tobačnem sektorju (revizije v Grčiji, Italiji, Franciji in Nemčiji) ter opravile nadaljnje tri revizije leta 2003 (Grčija, Italija in Španija). Postopki, ki so sledili revizijam iz leta 2001, so v Nemčiji in Franciji zaključeni. Za nekatere druge države članice Komisija priznava zamudo in si prizadeva kar najhitreje zaključiti s poizvedbami.
  Komisija se je seznanila z razširjenim seznamom ključnih nadzorov, ki ga zdaj predlaga Računsko sodišče. Vendar je Komisija leta 2001 določila ključne nadzore, ki jih je potrebno izvesti v tobačnem sektorju, in meni, da pokrivajo vsa bistvena preverjanja, predvidena z uredbo. |
| --- | --- |

VI.

Službe Komisije za potrditev obračunov so bile aktivne na področju tobaka in so leta 2001 na podlagi lastne analize tveganja ter ob upoštevanju določenih predhodnih pripomb Računskega sodišča sprožile poizvedbo v tobačnem sektorju (revizije v Grčiji, Italiji, Franciji in Nemčiji) ter opravile nadaljnje tri revizije leta 2003 (Grčija, Italija in Španija). Postopki, ki so sledili revizijam iz leta 2001, so v Nemčiji in Franciji zaključeni. Za nekatere druge države članice Komisija priznava zamudo in si prizadeva kar najhitreje zaključiti s poizvedbami.

Komisija se je seznanila z razširjenim seznamom ključnih nadzorov, ki ga zdaj predlaga Računsko sodišče. Vendar je Komisija leta 2001 določila ključne nadzore, ki jih je potrebno izvesti v tobačnem sektorju, in meni, da pokrivajo vsa bistvena preverjanja, predvidena z uredbo.

| VII. | Komisija meni, da se je njeno spremljanje izkazalo za zadovoljivo.
  Komisija mora v skladu s členom 26 Uredbe (EGS) št. 2075/92 Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o delovanju skupne tržne ureditve v sektorju surovega tobaka do 1. aprila 2002. Komisija je zahtevano poročilo (1) predložila z zamudo sedmih mesecev novembra 2002.
  V vmesnem času je Komisija naročila ocenjevalno študijo o skupni tržni ureditvi pri zunanjem ocenjevalcu. Ta študija (2) je bila na voljo oktobra 2003. Poleg tega je Komisija pri pripravljanju reforme sektorja surovega tobaka izvedla oceno razširjenega vpliva (3), ki je bila končana 23. septembra 2003. |
| --- | --- |

VII.

Komisija meni, da se je njeno spremljanje izkazalo za zadovoljivo.

Komisija mora v skladu s členom 26 Uredbe (EGS) št. 2075/92 Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o delovanju skupne tržne ureditve v sektorju surovega tobaka do 1. aprila 2002. Komisija je zahtevano poročilo (1) predložila z zamudo sedmih mesecev novembra 2002.

V vmesnem času je Komisija naročila ocenjevalno študijo o skupni tržni ureditvi pri zunanjem ocenjevalcu. Ta študija (2) je bila na voljo oktobra 2003. Poleg tega je Komisija pri pripravljanju reforme sektorja surovega tobaka izvedla oceno razširjenega vpliva (3), ki je bila končana 23. septembra 2003.

| IX. | Svet ministrov za kmetijstvo je 22. aprila 2004 sprejel odločitev o temeljni reformi podpore tobačnemu sektorju. Reforma iz leta 2004 zagotavlja, da bo od leta 2010 dalje pomoč za tobak popolnoma ločena od proizvodnje. Polovica pomoči bo prenesena k enotnemu plačilu za kmetije, preostala polovica pa se bo uporabila za prestrukturiranje regij, ki se ukvarjajo s pridelovanjem tobaka, v okviru politike razvoja podeželja. Vsaj 40 % pomoči bo v štiriletnem prehodnem obdobju, med leti 2006 in 2009, postalo nevezane in vložene v enotno plačilo za kmetije. Države članice se lahko odločijo, da ohranijo do 60 % pomoči v obliki vezanega plačila. Vezano plačilo se mora dodeliti na način, ki zagotavlja enako obravnavanje kmetov in/ali v skladu z objektivnimi merili, ki med drugim veljajo za pridelovalce tobaka iz regij Cilja 1 ali kmete, ki pridelujejo različne vrste tobaka določenega kakovostnega razreda. V bodoče bo morda potrebno upoštevati nadaljnja merila. Reforma iz leta 2004 bi morala načeloma rešiti vse trenutne težave. |
| --- | --- |

IX.

Svet ministrov za kmetijstvo je 22. aprila 2004 sprejel odločitev o temeljni reformi podpore tobačnemu sektorju. Reforma iz leta 2004 zagotavlja, da bo od leta 2010 dalje pomoč za tobak popolnoma ločena od proizvodnje. Polovica pomoči bo prenesena k enotnemu plačilu za kmetije, preostala polovica pa se bo uporabila za prestrukturiranje regij, ki se ukvarjajo s pridelovanjem tobaka, v okviru politike razvoja podeželja. Vsaj 40 % pomoči bo v štiriletnem prehodnem obdobju, med leti 2006 in 2009, postalo nevezane in vložene v enotno plačilo za kmetije. Države članice se lahko odločijo, da ohranijo do 60 % pomoči v obliki vezanega plačila. Vezano plačilo se mora dodeliti na način, ki zagotavlja enako obravnavanje kmetov in/ali v skladu z objektivnimi merili, ki med drugim veljajo za pridelovalce tobaka iz regij Cilja 1 ali kmete, ki pridelujejo različne vrste tobaka določenega kakovostnega razreda. V bodoče bo morda potrebno upoštevati nadaljnja merila. Reforma iz leta 2004 bi morala načeloma rešiti vse trenutne težave.

| X. | Komisija je izdala izjave o nasprotovanju glede domnevnih kartelov na trgih surovega tobaka v Španiji in Italiji (decembra 2003 oziroma februarja 2004). Te izjave o nasprotovanju vsebujejo predhodni zaključek preiskav Komisije o domnevnem protikonkurenčnem delovanju skupin pridelovalcev in predelovalcev v omenjenih državah članicah, ki so se pričele oktobra 2001 oziroma januarja 2002. Izdaja izjave o nasprotovanju je predhodni korak v postopku, ki lahko privede do sprejema sklepa o prepovedi in s tem naložitve globe zadevnim gospodarskim družbam.
  V zvezi z morebitnimi finančnimi popravki se Komisija sklicuje na nenehni postopek potrditve obračunov po revizijah iz let 2001 in 2003. |
| --- | --- |

X.

Komisija je izdala izjave o nasprotovanju glede domnevnih kartelov na trgih surovega tobaka v Španiji in Italiji (decembra 2003 oziroma februarja 2004). Te izjave o nasprotovanju vsebujejo predhodni zaključek preiskav Komisije o domnevnem protikonkurenčnem delovanju skupin pridelovalcev in predelovalcev v omenjenih državah članicah, ki so se pričele oktobra 2001 oziroma januarja 2002. Izdaja izjave o nasprotovanju je predhodni korak v postopku, ki lahko privede do sprejema sklepa o prepovedi in s tem naložitve globe zadevnim gospodarskim družbam.

V zvezi z morebitnimi finančnimi popravki se Komisija sklicuje na nenehni postopek potrditve obračunov po revizijah iz let 2001 in 2003.

INTRODUCTION

| 13. | The instrument of the national reserve has favoured the conversion to other variety groups in association with other instruments such as the transfer of guarantee thresholds.
  The national reserve has become an option for the Member State since the 2002 harvest. |
| --- | --- |

13.

The instrument of the national reserve has favoured the conversion to other variety groups in association with other instruments such as the transfer of guarantee thresholds.

The national reserve has become an option for the Member State since the 2002 harvest.

PREPARATION FOR THE 1998 REFORM

| 21. to 23. | The main objective of the CMO is to support production of leaf tobacco. The socio-economic impact of employment has also been an important consideration for the Council during the history of the tobacco scheme.
  In its 1996 report, the Commission used the best data available at the time.
  In a working document (4), the Commission points out that, according to Eurostat, the tobacco sector employed a larger labour force in 2000 than the 72 000 full-time workers estimated by the Court using a theoretical calculation. The Eurostat figure is 126 070 annual working units, corresponding to 212 960 people as the share of seasonal and part-time employment is remarkably high. |
| --- | --- |

21. to 23.

The main objective of the CMO is to support production of leaf tobacco. The socio-economic impact of employment has also been an important consideration for the Council during the history of the tobacco scheme.

In its 1996 report, the Commission used the best data available at the time.

In a working document (4), the Commission points out that, according to Eurostat, the tobacco sector employed a larger labour force in 2000 than the 72 000 full-time workers estimated by the Court using a theoretical calculation. The Eurostat figure is 126 070 annual working units, corresponding to 212 960 people as the share of seasonal and part-time employment is remarkably high.

| 24. | As regards the average aid per person, the Commission would refer to its recent study (5), which indicates average assistance of EUR 7 600 per person employed in the tobacco sector in 2002 (6). |
| --- | --- |

24.

As regards the average aid per person, the Commission would refer to its recent study (5), which indicates average assistance of EUR 7 600 per person employed in the tobacco sector in 2002 (6).

| 25. | In some tobacco-producing regions tobacco is the main product grown. The majority of the agricultural population in such specialised regions is occupied in production, first processing, transport or supply of materials involved in the production of this crop. Hence a large part of the agricultural population is dependent on tobacco production.
  Eastern Macedonia and Thrace, western Greece and continental Greece, central Macedonia, western Macedonia (Greece) and Campania (Italy) can be regarded as the most specialised regions. In these regions, consequently, tobacco cultivation plays an important role both in structural and production specialisation and, therefore, plays an important economic and social role. The evaluation study used quantitative parameters (% tobacco farms over total farms versus % tobacco area over total agricultural area) to describe the degree of specialisation of tobacco-producing regions (7), thus providing evidence for tobacco production’s importance in relation to other crops. |
| --- | --- |

25.

In some tobacco-producing regions tobacco is the main product grown. The majority of the agricultural population in such specialised regions is occupied in production, first processing, transport or supply of materials involved in the production of this crop. Hence a large part of the agricultural population is dependent on tobacco production.

Eastern Macedonia and Thrace, western Greece and continental Greece, central Macedonia, western Macedonia (Greece) and Campania (Italy) can be regarded as the most specialised regions. In these regions, consequently, tobacco cultivation plays an important role both in structural and production specialisation and, therefore, plays an important economic and social role. The evaluation study used quantitative parameters (% tobacco farms over total farms versus % tobacco area over total agricultural area) to describe the degree of specialisation of tobacco-producing regions (7), thus providing evidence for tobacco production’s importance in relation to other crops.

| 26. | The Commission approach was justified and reflected market reality. EU production of those variety groups in demand, quality and market prices increased (also influenced by the cyclical trends in world market prices). |
| --- | --- |

26.

The Commission approach was justified and reflected market reality. EU production of those variety groups in demand, quality and market prices increased (also influenced by the cyclical trends in world market prices).

| 27. | When preparing the 1998 reform, one objective was to gear production more closely to market needs. The Commission proposed transferring production rights between variety groups depending on market demand. More flue-cured and light air-cured tobacco of better quality was produced in order to cope with an increased demand for these variety groups. There is evidence that both exports and certain imports have decreased. EU exports show a marked decrease in volume, especially of low quality tobacco (semi-oriental varieties, dark air-cured varieties) while value has increased. |
| --- | --- |

27.

When preparing the 1998 reform, one objective was to gear production more closely to market needs. The Commission proposed transferring production rights between variety groups depending on market demand. More flue-cured and light air-cured tobacco of better quality was produced in order to cope with an increased demand for these variety groups. There is evidence that both exports and certain imports have decreased. EU exports show a marked decrease in volume, especially of low quality tobacco (semi-oriental varieties, dark air-cured varieties) while value has increased.

| 28. | The key objectives of the reform, based on a modulation of part of the premium, were to achieve both a better quality and an improved price level within the EU, and these objectives have largely been achieved. The most recent evidence available to the Commission shows that for certain variety groups prices (also influenced by cyclical trends in world market prices) have improved. |
| --- | --- |

28.

The key objectives of the reform, based on a modulation of part of the premium, were to achieve both a better quality and an improved price level within the EU, and these objectives have largely been achieved. The most recent evidence available to the Commission shows that for certain variety groups prices (also influenced by cyclical trends in world market prices) have improved.

| 29. | The Commission took account of the fact that price is affected by supply (production, import, stocks) and demand (consumption, export) as well as exchange rates. However, within a given market situation in a given harvest year, it is obvious that differences in quality lead to differences in price. It is often argued that for a given quality the producer will not always receive the same price. This is, however, the consequence of free competition between first processors when contracts are negotiated.
  The lack of a single objective quality grading system was not an obstacle to implementing a quality policy. The various national and local quality grading systems can differentiate according to variety groups and specific first processing needs. |
| --- | --- |

29.

The Commission took account of the fact that price is affected by supply (production, import, stocks) and demand (consumption, export) as well as exchange rates. However, within a given market situation in a given harvest year, it is obvious that differences in quality lead to differences in price. It is often argued that for a given quality the producer will not always receive the same price. This is, however, the consequence of free competition between first processors when contracts are negotiated.

The lack of a single objective quality grading system was not an obstacle to implementing a quality policy. The various national and local quality grading systems can differentiate according to variety groups and specific first processing needs.

| 30. | The Commission considers that its market analysis was based on the best available information at the time and provided policy-makers with an appropriate understanding of the market to guide their selection of the market measures. |
| --- | --- |

30.

The Commission considers that its market analysis was based on the best available information at the time and provided policy-makers with an appropriate understanding of the market to guide their selection of the market measures.

| 31. | The issue of the lack of alternative crops has to be seen in relation to the whole production chain and not just primary growing of tobacco on the farm. In some regions, local communities have become so dependent on tobacco that conversion to other productions would only be possible over a considerable period of time. |
| --- | --- |

31.

The issue of the lack of alternative crops has to be seen in relation to the whole production chain and not just primary growing of tobacco on the farm. In some regions, local communities have become so dependent on tobacco that conversion to other productions would only be possible over a considerable period of time.

| 32. | The post-1998 CMO took into account the concentration of purchasing by a limited number of multinational first processors, merchants and manufacturers and their more important role in price setting. In order to counterbalance the increased integration and concentration at processor level, the Commission provided strong incentives (access to the variable premium) for producers to join producer groups and reinforced the role of producer groups. |
| --- | --- |

32.

The post-1998 CMO took into account the concentration of purchasing by a limited number of multinational first processors, merchants and manufacturers and their more important role in price setting. In order to counterbalance the increased integration and concentration at processor level, the Commission provided strong incentives (access to the variable premium) for producers to join producer groups and reinforced the role of producer groups.

| 33. | DG AGRI informed DG COMP of possible anti-competitive practices in June 2001. This information, amongst others, led to an investigation by DG COMP in October 2001, which subsequently confirmed that such alleged practices did exist in Italy and Spain (see paragraphs 67 to 71).
  The Commission’s 1993 prohibition on producer groups from carrying out first processing aimed to separate the functions of producer (organisation) and first processor in order to avoid conflicts of interests between the two parties. Integration of producer groups in processing was not favoured because of the high degree of specialisation and capital input required. The separation of the functions of producers and processors was maintained in order to safeguard a fair price formation for raw tobacco. |
| --- | --- |

33.

DG AGRI informed DG COMP of possible anti-competitive practices in June 2001. This information, amongst others, led to an investigation by DG COMP in October 2001, which subsequently confirmed that such alleged practices did exist in Italy and Spain (see paragraphs 67 to 71).

The Commission’s 1993 prohibition on producer groups from carrying out first processing aimed to separate the functions of producer (organisation) and first processor in order to avoid conflicts of interests between the two parties. Integration of producer groups in processing was not favoured because of the high degree of specialisation and capital input required. The separation of the functions of producers and processors was maintained in order to safeguard a fair price formation for raw tobacco.

| 34. | The interdepartmental consultation on reform of the CMO carried out in 1998 followed normal practice within the Commission at the time. In January 1998, DG AGRI consulted five other directorates-general on the proposal: DG XIX (Budget), DG V (Employment), DG XI (Environment), DG XX (Financial Control) and LS (Legal Service).
  All Commissioners and cabinets were consulted as part of the normal procedure for adopting Commission proposals.
  Prior to the 1998 proposal, the Commission published a report to the Council on the common organisation of the market in raw tobacco in 1996 (8) which was widely discussed with Member States and included all possible options, some of which were included in the 1998 proposal.
  In 2001 the Commission introduced a broader and more systematic interdepartmental consultation. In addition, since 2003 an extended impact assessment is carried out for all major proposals made and presented to the other institutions along with the legislative proposal. The tobacco reform adopted by the Council in April 2004 was subject to this new procedure and 16 departments took part in the impact assessment, including DG DEV, DG ENV, DG COMP and DG TAXUD. |
| --- | --- |

34.

The interdepartmental consultation on reform of the CMO carried out in 1998 followed normal practice within the Commission at the time. In January 1998, DG AGRI consulted five other directorates-general on the proposal: DG XIX (Budget), DG V (Employment), DG XI (Environment), DG XX (Financial Control) and LS (Legal Service).

All Commissioners and cabinets were consulted as part of the normal procedure for adopting Commission proposals.

Prior to the 1998 proposal, the Commission published a report to the Council on the common organisation of the market in raw tobacco in 1996 (8) which was widely discussed with Member States and included all possible options, some of which were included in the 1998 proposal.

In 2001 the Commission introduced a broader and more systematic interdepartmental consultation. In addition, since 2003 an extended impact assessment is carried out for all major proposals made and presented to the other institutions along with the legislative proposal. The tobacco reform adopted by the Council in April 2004 was subject to this new procedure and 16 departments took part in the impact assessment, including DG DEV, DG ENV, DG COMP and DG TAXUD.

| 35. | Community development policy recognises the key role of agricultural and rural development in economic growth and reducing poverty in many developing countries, which may include tobacco production in certain regions. Tobacco from developing countries may in some cases compete with EU tobacco on different markets. Although no export refunds are granted, the subsidies benefiting EU tobacco can affect competitive positions and world market prices. However, as EU tobacco production only accounts for 5 % of world production and 11 % of world exports any impact would be limited. The recently adopted reform of the tobacco CMO should alleviate any potential distorting effect of the present scheme as, when it is fully implemented, there will be no link between the aid and production. |
| --- | --- |

35.

Community development policy recognises the key role of agricultural and rural development in economic growth and reducing poverty in many developing countries, which may include tobacco production in certain regions. Tobacco from developing countries may in some cases compete with EU tobacco on different markets. Although no export refunds are granted, the subsidies benefiting EU tobacco can affect competitive positions and world market prices. However, as EU tobacco production only accounts for 5 % of world production and 11 % of world exports any impact would be limited. The recently adopted reform of the tobacco CMO should alleviate any potential distorting effect of the present scheme as, when it is fully implemented, there will be no link between the aid and production.

| 36. | The orientation of production toward flue-cured and light air-cured tobacco is governed by market demand and not the CMO premium system. Restructuring of production has favoured concentration and intensification of production on larger farms. As total EU production is limited by quantitative thresholds, the total production area has considerably decreased as a result of the higher yields.
  From a solely environmental point of view it would have been desirable to have a system with area references (limitations) rather than quantitative thresholds. This possibility was disregarded as the incentive to produce higher quality tobacco would largely have been lost.
  At the Gothenburg European Council in 2001, the Commission proposed reorienting support from the CAP to reward ‘healthy, high-quality products and practices rather than quantity’ (see COM (2001) 264 final). The latest tobacco reform responds to the Gothenburg declaration. |
| --- | --- |

36.

The orientation of production toward flue-cured and light air-cured tobacco is governed by market demand and not the CMO premium system. Restructuring of production has favoured concentration and intensification of production on larger farms. As total EU production is limited by quantitative thresholds, the total production area has considerably decreased as a result of the higher yields.

From a solely environmental point of view it would have been desirable to have a system with area references (limitations) rather than quantitative thresholds. This possibility was disregarded as the incentive to produce higher quality tobacco would largely have been lost.

At the Gothenburg European Council in 2001, the Commission proposed reorienting support from the CAP to reward ‘healthy, high-quality products and practices rather than quantity’ (see COM (2001) 264 final). The latest tobacco reform responds to the Gothenburg declaration.

| 37. | The share of the primary material (raw tobacco) in the price of cigarettes is estimated to be very low. Therefore the impact of subsidies on the reduction of retail prices is negligible.
  Under Article 8(2) of Council Directive 95/59/EC the rate of proportional excise duty and the amount of specific excise duty must be the same for all cigarettes. Consequently Member States cannot apply a lower rate of duty on their own tobacco. The judgment of the Court of Justice quoted by the Court (Case C-302/00) confirmed that France, which maintained in force a system imposing a different tax for dark-tobacco cigarettes, failed to fulfil its obligations under Directive 95/59/EC and Article 90 of the Treaty. Following this judgment France has brought its rates of excise duty into line with Community legislation (Law No 2002-1487 of 20 December 2002). |
| --- | --- |

37.

The share of the primary material (raw tobacco) in the price of cigarettes is estimated to be very low. Therefore the impact of subsidies on the reduction of retail prices is negligible.

Under Article 8(2) of Council Directive 95/59/EC the rate of proportional excise duty and the amount of specific excise duty must be the same for all cigarettes. Consequently Member States cannot apply a lower rate of duty on their own tobacco. The judgment of the Court of Justice quoted by the Court (Case C-302/00) confirmed that France, which maintained in force a system imposing a different tax for dark-tobacco cigarettes, failed to fulfil its obligations under Directive 95/59/EC and Article 90 of the Treaty. Following this judgment France has brought its rates of excise duty into line with Community legislation (Law No 2002-1487 of 20 December 2002).

THE CMO HAS NOT ACHIEVED THE DESIRED IMPACT

| 38. | As indicated in paragraphs 28, 31 and 59, the reform significantly reduced the production of the two lowest quality groups of tobacco, thereby partly addressing the problem that the qualities grown were not suited for the market demand. |
| --- | --- |

38.

As indicated in paragraphs 28, 31 and 59, the reform significantly reduced the production of the two lowest quality groups of tobacco, thereby partly addressing the problem that the qualities grown were not suited for the market demand.

| 39. | In order to measure the impact the Commission used the term ‘fair income’ as in the Treaty, set as a quantifiable target an overall improvement in price (and quality), and used information on production costs and income (9), available from the FADN (Farm Accountancy Data Network). Information on prices, processing and stocks was obtained through Regulation (EC) No 2636/1999 (currently replaced by the consolidated version: Regulation (EC) No 604/2004). The impact of premiums on growers’ income was evaluated in the 2003 extended impact assessment. |
| --- | --- |

39.

In order to measure the impact the Commission used the term ‘fair income’ as in the Treaty, set as a quantifiable target an overall improvement in price (and quality), and used information on production costs and income (9), available from the FADN (Farm Accountancy Data Network). Information on prices, processing and stocks was obtained through Regulation (EC) No 2636/1999 (currently replaced by the consolidated version: Regulation (EC) No 604/2004). The impact of premiums on growers’ income was evaluated in the 2003 extended impact assessment.

| 40. | The information available to the Commission shows that, for certain varieties, quality and prices have improved (this has also been influenced by cyclical trends in world market prices). |
| --- | --- |

40.

The information available to the Commission shows that, for certain varieties, quality and prices have improved (this has also been influenced by cyclical trends in world market prices).

| 41. | Average selling prices in two consecutive years are not a representative indication of a long-term trend. Observations over several years (1993 to 2002) show a net long-term price increase. Slight variations from year to year reflect the cyclical nature of tobacco price trends. |
| --- | --- |

41.

Average selling prices in two consecutive years are not a representative indication of a long-term trend. Observations over several years (1993 to 2002) show a net long-term price increase. Slight variations from year to year reflect the cyclical nature of tobacco price trends.

| 42. | The Commission considers that improvements in quality can be measured in two ways: firstly by increases of the quality variety groups in demand. The net increase in production of variety groups I (flue-cured) and group II (light air-cured) as a result of market demand and the fall in production of variety groups V (sun-cured) and III (dark air-cured) which faced marketing difficulties indicates an overall improvement in quality and market orientation. Secondly, improved quality can be measured by price increases taking account of the overall market price evolution. |
| --- | --- |

42.

The Commission considers that improvements in quality can be measured in two ways: firstly by increases of the quality variety groups in demand. The net increase in production of variety groups I (flue-cured) and group II (light air-cured) as a result of market demand and the fall in production of variety groups V (sun-cured) and III (dark air-cured) which faced marketing difficulties indicates an overall improvement in quality and market orientation. Secondly, improved quality can be measured by price increases taking account of the overall market price evolution.

| 44. | Most tobacco growers produce varying amounts of tobacco of different qualities leading to a proportional distribution of the premium. However information available to the Commission shows that, in certain cases, there is an even distribution of the variable premium. Such cases are relatively rare, but an increase was observed in 2000 compared to 1999, the first year of application of the variable premium.
  Moreover, except for groups V and III, the variable premium enhanced the price level, which was the main objective of the reform. |
| --- | --- |

44.

Most tobacco growers produce varying amounts of tobacco of different qualities leading to a proportional distribution of the premium. However information available to the Commission shows that, in certain cases, there is an even distribution of the variable premium. Such cases are relatively rare, but an increase was observed in 2000 compared to 1999, the first year of application of the variable premium.

Moreover, except for groups V and III, the variable premium enhanced the price level, which was the main objective of the reform.

| 45. | Since 1993, premium levels have remained largely unchanged, except for group V. The policy adopted by the Council was based on providing a steady income support, but to allow guarantee thresholds to vary according to demand. In 2002, the Council chose to decrease the guaranteed thresholds in order to decrease supply versus demand, thus creating a relative shortage, encouraging competition and improvement in prices.
  The Commission proposed to differentiate between a fixed portion of the premium (providing a minimum income) and a variable portion (providing the economic function) which is paid according to sales prices. |
| --- | --- |

45.

Since 1993, premium levels have remained largely unchanged, except for group V. The policy adopted by the Council was based on providing a steady income support, but to allow guarantee thresholds to vary according to demand. In 2002, the Council chose to decrease the guaranteed thresholds in order to decrease supply versus demand, thus creating a relative shortage, encouraging competition and improvement in prices.

The Commission proposed to differentiate between a fixed portion of the premium (providing a minimum income) and a variable portion (providing the economic function) which is paid according to sales prices.

| 46 to 48. | In its Extended Impact Assessment, the Commission established average production costs and margins per ha of tobacco on specialised farms (average 1999 to 2000), based on the FADN (Farm Accountancy Data Network).
  The main problem is putting a precise value on family work on the farm. If work by family members is considered at the same cost as that of paid labour force, then income is negative. On valuing family work at a lower level, an equity or profit situation occurs. Total margins (tobacco output + premium) over total input (variable + fixed costs) are largely positive in all regions. It was concluded that income (total receipts minus total costs) from tobacco was only negative in Thessaly and Continental Greece, representing 34 % of all Greek producers. Income in Italy, Spain and other Greek regions was positive. |
| --- | --- |

46 to 48.

In its Extended Impact Assessment, the Commission established average production costs and margins per ha of tobacco on specialised farms (average 1999 to 2000), based on the FADN (Farm Accountancy Data Network).

The main problem is putting a precise value on family work on the farm. If work by family members is considered at the same cost as that of paid labour force, then income is negative. On valuing family work at a lower level, an equity or profit situation occurs. Total margins (tobacco output + premium) over total input (variable + fixed costs) are largely positive in all regions. It was concluded that income (total receipts minus total costs) from tobacco was only negative in Thessaly and Continental Greece, representing 34 % of all Greek producers. Income in Italy, Spain and other Greek regions was positive.

| 47. | The Commission has complied with the provisions of Council Regulation (EEC) No 2075/92.
  The 1998 reform specifically targeted the modulation of the variable part of the premium in order to reward better quality. As there were continuing problems in disposing of group V tobacco, the Commission proposed a 10 % reduction of the premium. It also proposed a reduction in the guarantee threshold. |
| --- | --- |

47.

The Commission has complied with the provisions of Council Regulation (EEC) No 2075/92.

The 1998 reform specifically targeted the modulation of the variable part of the premium in order to reward better quality. As there were continuing problems in disposing of group V tobacco, the Commission proposed a 10 % reduction of the premium. It also proposed a reduction in the guarantee threshold.

| 48. | Price is a function of supply and demand, and of quality of a commodity. In the context of the raw tobacco market, the price is stated in the contract. |
| --- | --- |

48.

Price is a function of supply and demand, and of quality of a commodity. In the context of the raw tobacco market, the price is stated in the contract.

| 49. | The aim of the Regulation is to provide a fair income. The premium level is fixed by the Council. At the time of the 1992 reform, the value of the premium was calculated, for each variety group, as the average of premiums of the varieties in the group. There was no longer any provision for a mechanism to adjust the premium to price and/or cost variation. |
| --- | --- |

49.

The aim of the Regulation is to provide a fair income. The premium level is fixed by the Council. At the time of the 1992 reform, the value of the premium was calculated, for each variety group, as the average of premiums of the varieties in the group. There was no longer any provision for a mechanism to adjust the premium to price and/or cost variation.

| 51 and 52. | As pointed out in paragraph 28, for agricultural and climatic reasons, the EU is unable to produce all the tobacco required for the manufacture of tobacco products. Between 1990 and 2000, raw tobacco imports remained stable. However, as stripped tobacco constitutes the majority of imports, data on the variety group are not available and substitution of imported tobacco by domestic products cannot be confirmed or denied. The CMO policy was successful as over the 1990 to 2000 period EU exports decreased in volume but increased in value, indicating that production of low-quality tobacco decreased considerably. Furthermore, the composition of EU production changed according to demand as a result of the transfer of thresholds. |
| --- | --- |

51 and 52.

As pointed out in paragraph 28, for agricultural and climatic reasons, the EU is unable to produce all the tobacco required for the manufacture of tobacco products. Between 1990 and 2000, raw tobacco imports remained stable. However, as stripped tobacco constitutes the majority of imports, data on the variety group are not available and substitution of imported tobacco by domestic products cannot be confirmed or denied. The CMO policy was successful as over the 1990 to 2000 period EU exports decreased in volume but increased in value, indicating that production of low-quality tobacco decreased considerably. Furthermore, the composition of EU production changed according to demand as a result of the transfer of thresholds.

| 54. | The Commission agrees with the Court that the expenditure from the communication part of the Tobacco Fund for the years before 2001 was limited.
  With the adoption of the Commission implementing regulation of the Tobacco Fund (Regulation (EC) No 1648/2000) on 25 July 2000, the launch of audits of former commitments and the modification of contracts, the Commission started seriously tackling the problem. The number of opened contracts has now been substantially reduced (7). The Commission departments are still seeking a solution in this respect. |
| --- | --- |

54.

The Commission agrees with the Court that the expenditure from the communication part of the Tobacco Fund for the years before 2001 was limited.

With the adoption of the Commission implementing regulation of the Tobacco Fund (Regulation (EC) No 1648/2000) on 25 July 2000, the launch of audits of former commitments and the modification of contracts, the Commission started seriously tackling the problem. The number of opened contracts has now been substantially reduced (7). The Commission departments are still seeking a solution in this respect.

| 55. | Following the Director-General for Agriculture’s declaration for 2001, intensive efforts were launched to solve the problems stemming from discrepancies in the financial field between multi-annual research contracts and annual budget allocations on the one hand and certain internal organisational shortcomings on the other. An internal task force was set up in 2002 to make up the backlog for nine outstanding projects.
  An action plan was successfully carried out in 2002 and the management of the projects could then be deemed as normalised, and the reservations raised in the Director-General’s annual declaration for 2002 were therefore not repeated. |
| --- | --- |

55.

Following the Director-General for Agriculture’s declaration for 2001, intensive efforts were launched to solve the problems stemming from discrepancies in the financial field between multi-annual research contracts and annual budget allocations on the one hand and certain internal organisational shortcomings on the other. An internal task force was set up in 2002 to make up the backlog for nine outstanding projects.

An action plan was successfully carried out in 2002 and the management of the projects could then be deemed as normalised, and the reservations raised in the Director-General’s annual declaration for 2002 were therefore not repeated.

| 56. | Although the Directorate-General for Health and Consumer Protection did not raise any formal reservations in its 2001 Annual Activity Report, it did raise concerns about weaknesses related to the management of past projects.
  In fact, since 1999 it had started introducing corrective measures to improve management of the fund. The effect of these measures could be seen after 2001. From a budget point of view, the level of budget consumption has reached an average over 80 % during the last three years and this despite a huge increase in the budget (from EUR 3 million to 14,4 million in 2004).
  With its new communication strategy, the Commission is now able to manage the Tobacco Fund adequately and even to handle a new increase in the budget. |
| --- | --- |

56.

Although the Directorate-General for Health and Consumer Protection did not raise any formal reservations in its 2001 Annual Activity Report, it did raise concerns about weaknesses related to the management of past projects.

In fact, since 1999 it had started introducing corrective measures to improve management of the fund. The effect of these measures could be seen after 2001. From a budget point of view, the level of budget consumption has reached an average over 80 % during the last three years and this despite a huge increase in the budget (from EUR 3 million to 14,4 million in 2004).

With its new communication strategy, the Commission is now able to manage the Tobacco Fund adequately and even to handle a new increase in the budget.

| 57. | The proportion of the specific aid the producer groups were expected to spend was outlined in Article 40 of Regulation (EC) No 2848/98.
  The evaluation of the sector showed that most producer groups have developed orientation, assistance and training measures which aim to reduce plant protection product residues and other harmful elements (heavy metals, nitrosamines, plastic wires, etc.), by improved farming and harvesting techniques (reduced use of chemicals, rationalisation of water distribution, waste collection, etc.). However, the evaluator was not able to find objective proof of the effects of these activities.
  Based on the FADN data, checks on the use of plant protection products and fertiliser showed an intensification of farming practices and therefore some worsening of the environmental impact of the crop, albeit on a much reduced total area (–43 % in 10 years). This intensification favoured the improvement of production quality in terms of colour and leaf integrity and increased yield. |
| --- | --- |

57.

The proportion of the specific aid the producer groups were expected to spend was outlined in Article 40 of Regulation (EC) No 2848/98.

The evaluation of the sector showed that most producer groups have developed orientation, assistance and training measures which aim to reduce plant protection product residues and other harmful elements (heavy metals, nitrosamines, plastic wires, etc.), by improved farming and harvesting techniques (reduced use of chemicals, rationalisation of water distribution, waste collection, etc.). However, the evaluator was not able to find objective proof of the effects of these activities.

Based on the FADN data, checks on the use of plant protection products and fertiliser showed an intensification of farming practices and therefore some worsening of the environmental impact of the crop, albeit on a much reduced total area (–43 % in 10 years). This intensification favoured the improvement of production quality in terms of colour and leaf integrity and increased yield.

| 58 and 59. | In the framework of sound financial management the Commission has chosen to set the buy-back price initially at a low level and gradually increased this level in order to improve the performance of the buy-back instrument.
  Although the cumulated quantity bought back might be low in terms of percentage of the total, both buy-back and transfer of thresholds have led to a decrease in variety group III with 10 569 tonnes (–33 %) and group V with 12 365 tonnes (–78 %). This achievement can be deemed a success.
  Finally, between 1999 and 2002, although other factors could also be taken into account, the buy-back scheme favoured restructuring of production: 10 671 producers left the sector and 12 549 tonnes of production quota were sold to other producers who were then able to develop their production structure. |
| --- | --- |

58 and 59.

In the framework of sound financial management the Commission has chosen to set the buy-back price initially at a low level and gradually increased this level in order to improve the performance of the buy-back instrument.

Although the cumulated quantity bought back might be low in terms of percentage of the total, both buy-back and transfer of thresholds have led to a decrease in variety group III with 10 569 tonnes (–33 %) and group V with 12 365 tonnes (–78 %). This achievement can be deemed a success.

Finally, between 1999 and 2002, although other factors could also be taken into account, the buy-back scheme favoured restructuring of production: 10 671 producers left the sector and 12 549 tonnes of production quota were sold to other producers who were then able to develop their production structure.

| 59. | It should also be noted that since 2003, Member States have set up reconversion programmes under the Community Tobacco Fund. Actions to convert producers to other crops or economic activities as well as studies on the possibilities of such conversion or actions of general interest are financed by the Community Tobacco Fund. 192 individual reconversion projects and 17 studies or actions of common interest were launched in 2003. There are 498 individual reconversion actions and 10 studies or actions of common interest which are being financed in 2004. |
| --- | --- |

59.

It should also be noted that since 2003, Member States have set up reconversion programmes under the Community Tobacco Fund. Actions to convert producers to other crops or economic activities as well as studies on the possibilities of such conversion or actions of general interest are financed by the Community Tobacco Fund. 192 individual reconversion projects and 17 studies or actions of common interest were launched in 2003. There are 498 individual reconversion actions and 10 studies or actions of common interest which are being financed in 2004.

| 60. | Although Council Regulation (EC) No 1257/1999 provides for the possibility of including measures in the Rural Development Programmes (RDPs) for the conversion of tobacco-growing regions to other activities, the programming is decentralised and therefore drawn up by the Member States according to their needs and priorities. Moreover, the Regulation does not limit conversion only to other tobacco related activities. The Rural Development Programme (RDP) for Umbria provides two measures where aid is granted to companies who dry tobacco if they invest in the renewal of drying installations on condition that the new machines have at least a 10 % lower production capacity.
  As regards investments in agricultural holdings, specific investments are allowed as long as they are consistent with the production quota. Conversion measures can be included in the diversification measure. For the regions where there is the greatest need to convert to other activities, like eastern Macedonia and Thrace, these tobacco areas have limited potential for conversion and other off-farm activities. |
| --- | --- |

60.

Although Council Regulation (EC) No 1257/1999 provides for the possibility of including measures in the Rural Development Programmes (RDPs) for the conversion of tobacco-growing regions to other activities, the programming is decentralised and therefore drawn up by the Member States according to their needs and priorities. Moreover, the Regulation does not limit conversion only to other tobacco related activities. The Rural Development Programme (RDP) for Umbria provides two measures where aid is granted to companies who dry tobacco if they invest in the renewal of drying installations on condition that the new machines have at least a 10 % lower production capacity.

As regards investments in agricultural holdings, specific investments are allowed as long as they are consistent with the production quota. Conversion measures can be included in the diversification measure. For the regions where there is the greatest need to convert to other activities, like eastern Macedonia and Thrace, these tobacco areas have limited potential for conversion and other off-farm activities.

| 62. | The examination in the external evaluation report (see ECA’s footnote 25) demonstrates that the national reserve did not in any way hamper the continued restructuring of the tobacco holdings. The area and number of holdings have constantly decreased. |
| --- | --- |

62.

The examination in the external evaluation report (see ECA’s footnote 25) demonstrates that the national reserve did not in any way hamper the continued restructuring of the tobacco holdings. The area and number of holdings have constantly decreased.

| 63. | Enforced reductions of all quotas to create the national reserve did not exacerbate the situation as quota reductions were limited to only 0,5 to 2 % and were proportional to the quota volume. However, the level of allocations from the national reserve was sometimes insufficient to ensure the viability of new producers. The administrative burden also increased. The measure became an option for the Member States from the 2002 harvest year onwards. |
| --- | --- |

63.

Enforced reductions of all quotas to create the national reserve did not exacerbate the situation as quota reductions were limited to only 0,5 to 2 % and were proportional to the quota volume. However, the level of allocations from the national reserve was sometimes insufficient to ensure the viability of new producers. The administrative burden also increased. The measure became an option for the Member States from the 2002 harvest year onwards.

| 64 to 65. | The auction system could possibly have had a role in the producing Member States where the number of first processors was sufficient to allow fair competition (e.g. in Italy, Greece or Spain). In Greece and Italy however, small first processors, which feared too much competition from larger firms, considered the bidding system not in their interest. In the Member States with a highly concentrated structure of the first processing industry the auction system is more difficult to set up. |
| --- | --- |

64 to 65.

The auction system could possibly have had a role in the producing Member States where the number of first processors was sufficient to allow fair competition (e.g. in Italy, Greece or Spain). In Greece and Italy however, small first processors, which feared too much competition from larger firms, considered the bidding system not in their interest. In the Member States with a highly concentrated structure of the first processing industry the auction system is more difficult to set up.

| 66. | The calculation and distribution of the national reserve increased the workload of the national administrations. In 2001, therefore, the Commission proposed abolishing the national reserve. The Council decided that the reserve could remain an option for the Member States. Since 2002, most Member States have abandoned the national reserve.
  Compared to the situation before the reform, the national authorities had a lower workload because they only had to pay premium amounts to producer groups. Producer groups were responsible for distributing payments to individual producers. Furthermore, computerised information systems considerably facilitated data management. In practice, however, some Member States preferred to handle the premium payment themselves. It is true that control measures had increased with the 1998 reform. |
| --- | --- |

66.

The calculation and distribution of the national reserve increased the workload of the national administrations. In 2001, therefore, the Commission proposed abolishing the national reserve. The Council decided that the reserve could remain an option for the Member States. Since 2002, most Member States have abandoned the national reserve.

Compared to the situation before the reform, the national authorities had a lower workload because they only had to pay premium amounts to producer groups. Producer groups were responsible for distributing payments to individual producers. Furthermore, computerised information systems considerably facilitated data management. In practice, however, some Member States preferred to handle the premium payment themselves. It is true that control measures had increased with the 1998 reform.

| 68. | The matters referred to by the Court are currently being investigated by the Commission’s departments. |
| --- | --- |

68.

The matters referred to by the Court are currently being investigated by the Commission’s departments.

| 69. | Given the overcapacity in the processing sector in Spain and the concentration of most of it in one first processor, the Commission considers that production capacity is not the leading factor in the contractual relation between parties. |
| --- | --- |

69.

Given the overcapacity in the processing sector in Spain and the concentration of most of it in one first processor, the Commission considers that production capacity is not the leading factor in the contractual relation between parties.

| 70. | The Italian global three-year price agreement is one of the elements on which the Commission has based its Statement of Objections (see point X). With regard to the situation in Greece the Commission is currently assessing whether the matters referred to by the Court and those which the Commission identified in the course of its subsequent investigation represent an infringement of Article 81 of the EC Treaty. |
| --- | --- |

70.

The Italian global three-year price agreement is one of the elements on which the Commission has based its Statement of Objections (see point X). With regard to the situation in Greece the Commission is currently assessing whether the matters referred to by the Court and those which the Commission identified in the course of its subsequent investigation represent an infringement of Article 81 of the EC Treaty.

| 72. | The Member States are responsible for approval of first processors (and, where necessary, withdrawal thereof). This has been checked in audits by the audit services, in particular to verify the existence of proper approval of first processors authorised to sign cultivation contracts with producer groups.
  Particular attention was paid to checks on areas to be planted with tobacco, defined as a key control by the audit services, as the audit reports show. |
| --- | --- |

72.

The Member States are responsible for approval of first processors (and, where necessary, withdrawal thereof). This has been checked in audits by the audit services, in particular to verify the existence of proper approval of first processors authorised to sign cultivation contracts with producer groups.

Particular attention was paid to checks on areas to be planted with tobacco, defined as a key control by the audit services, as the audit reports show.

| 73. | The Commission carried out a series of audits in 2001 and 2003 which revealed some findings similar to those made by the Court of Auditors and which have been taken into account in the ongoing clearance of accounts procedures. |
| --- | --- |

73.

The Commission carried out a series of audits in 2001 and 2003 which revealed some findings similar to those made by the Court of Auditors and which have been taken into account in the ongoing clearance of accounts procedures.

| 74. | Council Regulation (EC) No 1258/1999 provides that, before a decision to refuse financing is taken, the results of the Commission’s checks and the replies of the Member State concerned shall be notified in writing, after which the two parties shall endeavour to reach agreement on the action to be taken. For all audits carried out in 2001, bilateral procedures took place. The Commission, noting that the procedures for France and Germany have been completed, is aware that there are some delays with certain dossiers in other Member States and will endeavour to complete them as soon as possible. |
| --- | --- |

74.

Council Regulation (EC) No 1258/1999 provides that, before a decision to refuse financing is taken, the results of the Commission’s checks and the replies of the Member State concerned shall be notified in writing, after which the two parties shall endeavour to reach agreement on the action to be taken. For all audits carried out in 2001, bilateral procedures took place. The Commission, noting that the procedures for France and Germany have been completed, is aware that there are some delays with certain dossiers in other Member States and will endeavour to complete them as soon as possible.

MONITORING AND EVALUATION OF THE REFORMED CMO

| 76. | The Commission notes the Court of Auditors proposal concerning the issue of ‘key controls’. However, the Commission defined the key controls to be carried out in the tobacco sector in 2001 and is of the opinion that they cover the essential controls foreseen by the Regulation. |
| --- | --- |

76.

The Commission notes the Court of Auditors proposal concerning the issue of ‘key controls’. However, the Commission defined the key controls to be carried out in the tobacco sector in 2001 and is of the opinion that they cover the essential controls foreseen by the Regulation.

| 77. | From the information gathered in the audits by its departments and the subsequent clearance of accounts procedures, the Commission has been unable to conclude that the similarity in moisture content results from a lack of compliance with the control procedures in Greece. |
| --- | --- |

77.

From the information gathered in the audits by its departments and the subsequent clearance of accounts procedures, the Commission has been unable to conclude that the similarity in moisture content results from a lack of compliance with the control procedures in Greece.

| 78. | The audit services have drawn up a programme to check expenditure in the tobacco sector in all Member States with sizeable production (Italy, Greece, Spain, France) over the years 2001 and 2003; some points raised by the Court that were already known to the Commission have been checked. |
| --- | --- |

78.

The audit services have drawn up a programme to check expenditure in the tobacco sector in all Member States with sizeable production (Italy, Greece, Spain, France) over the years 2001 and 2003; some points raised by the Court that were already known to the Commission have been checked.

| 79. | The Financial Regulation and its implementing rules provide for regular evaluation, but not on an annual basis. It cannot therefore be expected that an evaluation or related information on each budget line or spending programme will be found in the material provided for by the Commission in the annual budgetary procedure. The Commission applies the legislation in force in order to quantify the annual budgetary requirements. Evaluation results can be used to improve the budgetary procedures but only after amendment of existing legislation. |
| --- | --- |

79.

The Financial Regulation and its implementing rules provide for regular evaluation, but not on an annual basis. It cannot therefore be expected that an evaluation or related information on each budget line or spending programme will be found in the material provided for by the Commission in the annual budgetary procedure. The Commission applies the legislation in force in order to quantify the annual budgetary requirements. Evaluation results can be used to improve the budgetary procedures but only after amendment of existing legislation.

| 80. | The Commission, however, systematically informs the budgetary authority each year about all evaluation activities carried out in a specific document entitled ‘Annual Evaluation Review’. In the case of tobacco, an evaluation of the CMO was carried out by the Commission departments in 2002 and subsequently reported in the Annual Evaluation Review 2002. In addition, the full report was published on the Commission’s EUROPA website. |
| --- | --- |

80.

The Commission, however, systematically informs the budgetary authority each year about all evaluation activities carried out in a specific document entitled ‘Annual Evaluation Review’. In the case of tobacco, an evaluation of the CMO was carried out by the Commission departments in 2002 and subsequently reported in the Annual Evaluation Review 2002. In addition, the full report was published on the Commission’s EUROPA website.

| 83. | Article 54 of Regulation (EC) No 2848/98 does not specify a deadline for the publication of a list of approved first processors. |
| --- | --- |

83.

Article 54 of Regulation (EC) No 2848/98 does not specify a deadline for the publication of a list of approved first processors.

| 84 and 85. | Article 26 of Regulation (EEC) No 2075/92 required the Commission to submit a report on the functioning of the common organisation of the market in raw tobacco to the European Parliament and to the Council before 1 April 2002. The Commission submitted the requested report (10) in November 2002, seven months behind deadline.
  In the meantime, the Commission had employed an external evaluator to examine the CMO. This evaluation (11) was available in October 2003. Furthermore, in preparation for a reform of the raw tobacco sector, the Commission carried out an Extended Impact Assessment (12), which was completed on 23 September 2003. |
| --- | --- |

84 and 85.

Article 26 of Regulation (EEC) No 2075/92 required the Commission to submit a report on the functioning of the common organisation of the market in raw tobacco to the European Parliament and to the Council before 1 April 2002. The Commission submitted the requested report (10) in November 2002, seven months behind deadline.

In the meantime, the Commission had employed an external evaluator to examine the CMO. This evaluation (11) was available in October 2003. Furthermore, in preparation for a reform of the raw tobacco sector, the Commission carried out an Extended Impact Assessment (12), which was completed on 23 September 2003.

| 86. | The Commission considers that other elements of the evaluation report’s conclusions should be considered as well (see Chapter 9, pp. 212 to 220):






  (a) | with respect to the ‘lack of reliable information’, the evaluator referred only to insufficient data on processed production, stocks, and marketed quantities by first processors (see paragraph 4.1.5. in the Evaluation report, p. 46).
  The CMO instruments helped improve the balance between supply and demand; however, the information available did not show the precise extent to which the CMO had influenced the balance of supply and demand (see Evaluation report, p. 212, final three paragraphs); |
| --- | --- | --- |

86.

The Commission considers that other elements of the evaluation report’s conclusions should be considered as well (see Chapter 9, pp. 212 to 220):

(a)

with respect to the ‘lack of reliable information’, the evaluator referred only to insufficient data on processed production, stocks, and marketed quantities by first processors (see paragraph 4.1.5. in the Evaluation report, p. 46).

The CMO instruments helped improve the balance between supply and demand; however, the information available did not show the precise extent to which the CMO had influenced the balance of supply and demand (see Evaluation report, p. 212, final three paragraphs);

| (c) | only the quality/price classification grids were not homogeneous and highly subjective (the statement did not relate to all data) (see Evaluation report, p. 213, third paragraph). Tobacco professionals however indicated that there had been improvements in the quality grades of tobacco produced (their degree of satisfaction had improved by 30 %) (see Evaluation report, p. 213, seventh paragraph); |
| --- | --- |

(c)

only the quality/price classification grids were not homogeneous and highly subjective (the statement did not relate to all data) (see Evaluation report, p. 213, third paragraph). Tobacco professionals however indicated that there had been improvements in the quality grades of tobacco produced (their degree of satisfaction had improved by 30 %) (see Evaluation report, p. 213, seventh paragraph);

| (d) | the objective of ensuring a fair income was evaluated, but the result must be considered with care due to limitations of data; it was stated that the support system allowed tobacco producers to obtain a better income compared to the income of other farming types analysed. As income was largely determined by farm size, restructuring helped improve income (see Evaluation report, p. 215, fifth and second last paragraph; p. 216, fourth paragraph); |
| --- | --- |

(d)

the objective of ensuring a fair income was evaluated, but the result must be considered with care due to limitations of data; it was stated that the support system allowed tobacco producers to obtain a better income compared to the income of other farming types analysed. As income was largely determined by farm size, restructuring helped improve income (see Evaluation report, p. 215, fifth and second last paragraph; p. 216, fourth paragraph);

| (e) | in areas where tobacco production was critical for rural activity, tobacco-related activities allowed by the Community support had a large impact on employment (see Evaluation report, p. 217, eighth paragraph); |
| --- | --- |

(e)

in areas where tobacco production was critical for rural activity, tobacco-related activities allowed by the Community support had a large impact on employment (see Evaluation report, p. 217, eighth paragraph);

| (f) | the research projects financed by the Fund have produced valid results, but few of the conclusions have been passed on to producers (see Evaluation report, p. 219, sixth paragraph). |
| --- | --- |

(f)

the research projects financed by the Fund have produced valid results, but few of the conclusions have been passed on to producers (see Evaluation report, p. 219, sixth paragraph).

As regards the impact of the CMO, the Commission would also like to point out that the measures launched in 2002 under the Community Tobacco Fund have been shown to have an impact on public awareness of the negative impact of tobacco consumption.

| 87. | The Commission recognises that the evaluation report pointed out weaknesses, but is nevertheless of the opinion that the evaluation report demonstrates that the CMO instruments have improved supply versus demand, improved quality and enhanced continued restructuring of holdings. Sector management efficiency improved, although some weaknesses remain. The continuity of support through aid has permitted growers to survive. Prices have increased, but not to a level allowing production costs to be covered. |
| --- | --- |

87.

The Commission recognises that the evaluation report pointed out weaknesses, but is nevertheless of the opinion that the evaluation report demonstrates that the CMO instruments have improved supply versus demand, improved quality and enhanced continued restructuring of holdings. Sector management efficiency improved, although some weaknesses remain. The continuity of support through aid has permitted growers to survive. Prices have increased, but not to a level allowing production costs to be covered.

FURTHER REFORM OF THE CMO

| 88 to 90. | The Commission proposed a new reform of the CMO in a comprehensive, in-depth procedure which produced numerous analyses, all of which are available on the Commission website:






  — | an economic report on the tobacco sector and the CMO, |
| --- | --- | --- |

88 to 90.

The Commission proposed a new reform of the CMO in a comprehensive, in-depth procedure which produced numerous analyses, all of which are available on the Commission website:

—

an economic report on the tobacco sector and the CMO,

| — | an extended impact assessment on three different reform options involving six months of the collaboration with experts from 16 directorates-general, |
| --- | --- |

—

an extended impact assessment on three different reform options involving six months of the collaboration with experts from 16 directorates-general,

| — | in this context, a tobacco forum was organised in June 2003 to allow all stakeholders to comment, |
| --- | --- |

—

in this context, a tobacco forum was organised in June 2003 to allow all stakeholders to comment,

| — | a seminar was also organised in November 2003 on the same principles, for all products concerned by the reform proposal (olive oil, cotton and tobacco). |
| --- | --- |

—

a seminar was also organised in November 2003 on the same principles, for all products concerned by the reform proposal (olive oil, cotton and tobacco).

On the basis of these analyses and organised debates the Commission drew up the legislative proposal that it submitted to the Council and which was agreed on 22 April 2004.

During a four-year transition period, starting in 2006, at least 40 % of the tobacco premiums have to be included in the decoupled single payment for farmers. Member States may decide to retain up to 60 % as a coupled payment. The coupled payment has to be granted in such a way as to ensure equal treatment between farmers and/or according to objective criteria such as for tobacco producers situated in Objective I regions or for tobacco farmers producing varieties of a certain quality. Further criteria may be considered in the future. After the four year transition period, from 2010, tobacco aid will be completely decoupled from production. 50 % will be transferred to the single farm payment and the remaining 50 % will be used for restructuring programmes in tobacco-producing regions under the rural development policy.

In 2006, the reform will start with the transfer of all or part of the current tobacco premium into entitlements for the single payment.

In 2006 and 2007, information actions under the Community Tobacco Fund will be financed with a deduction of 4 % and 5 % respectively of the coupled payments.

| 92. | The introduction of decoupling will help improve producers’ market orientation and considerably simplify the tobacco regime. |
| --- | --- |

92.

The introduction of decoupling will help improve producers’ market orientation and considerably simplify the tobacco regime.

| 94. | The reform adopted will allow application of conditionality and thus improved respect of environmental requirements. |
| --- | --- |

94.

The reform adopted will allow application of conditionality and thus improved respect of environmental requirements.

CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS

| 96 and 97. | The Commission cannot endorse a number of conclusions of the Court.
  The Commission’s proposals for the 1998 reform were based on the most reliable data which could be obtained at the time and its analysis of the market was adequate.
  The CMO instruments have contributed to a better quantitative balance between supply and demand. The 1998 reform has led to a sharp decrease in the production of the two lowest quality tobacco variety groups with limited outlets and favoured production of variety groups in demand on the market. The variable premium encouraged farmers to produce a better quality and professionals have indicated that quality has improved. Prices, although equally influenced by supply and demand, show a tendency to increase.
  The issue of the lack of alternative crops has to be seen in relation to the whole production chain and not just primary growing of tobacco on the farm. In some regions, local communities have become so dependent on tobacco that conversion to other productions would only be possible over a considerable period of time.
  The interdepartmental consultation on reform of the CMO carried out in 1998 followed normal practice within the Commission at the time. Nevertheless, the Commission has since introduced a much more elaborate system of interdepartmental collaboration.
  Clearly, the tobacco support regime in place prior to the 1998 reform was not geared to solving the key problem in the sector: the growing of qualities which were not suited to the market. The 1998 reform helped significantly reduce the production of the two tobacco groups facing the biggest marketing problems. The problem should be fully addressed by the 2004 reform. The decoupled premium means producers can decide to produce what the market demands.
  The Commission does not share the Court’s conclusion that the continuation of the existing aid scheme was not justified, given the findings presented in this report. |
| --- | --- |

96 and 97.

The Commission cannot endorse a number of conclusions of the Court.

The Commission’s proposals for the 1998 reform were based on the most reliable data which could be obtained at the time and its analysis of the market was adequate.

The CMO instruments have contributed to a better quantitative balance between supply and demand. The 1998 reform has led to a sharp decrease in the production of the two lowest quality tobacco variety groups with limited outlets and favoured production of variety groups in demand on the market. The variable premium encouraged farmers to produce a better quality and professionals have indicated that quality has improved. Prices, although equally influenced by supply and demand, show a tendency to increase.

The issue of the lack of alternative crops has to be seen in relation to the whole production chain and not just primary growing of tobacco on the farm. In some regions, local communities have become so dependent on tobacco that conversion to other productions would only be possible over a considerable period of time.

The interdepartmental consultation on reform of the CMO carried out in 1998 followed normal practice within the Commission at the time. Nevertheless, the Commission has since introduced a much more elaborate system of interdepartmental collaboration.

Clearly, the tobacco support regime in place prior to the 1998 reform was not geared to solving the key problem in the sector: the growing of qualities which were not suited to the market. The 1998 reform helped significantly reduce the production of the two tobacco groups facing the biggest marketing problems. The problem should be fully addressed by the 2004 reform. The decoupled premium means producers can decide to produce what the market demands.

The Commission does not share the Court’s conclusion that the continuation of the existing aid scheme was not justified, given the findings presented in this report.

| 98. | Prevention of tobacco smoking became one of the main political priorities after 1 October 1999 and started impacting on the way the Fund was managed. The effects started to become visible only after 2001. For instance, the significant campaign ‘Feel free to say no’, is strong evidence of the Commission goals in this respect.
  The Commission chose to set the buy-back price initially at a low level and gradually increased this level in order to improve the performance of the buy-back instrument and to practise sound financial management. The cumulated quantity bought back might be low in terms of percentage of the total, but both buy-back and transfer of thresholds have led to a decrease of the low quality variety groups. In addition, between 1999 and 2002, the buy-back procedure favoured restructuring of production.
  The Commission investigated the risk of limitation of free competition by inappropriate price arrangements between first processors and producer organisations. As regards Spain and Italy these practices as well as others discovered during the investigation led the Commission to address a Statement of Objections to representatives of producers and processors. For Greece, the investigation is still ongoing.
  Since 2003, Member States have set up reconversion programmes under the Community Tobacco Fund. Actions to convert producers to other crops or economic activities as well as studies on the possibilities of such conversion or actions of general interest are financed by the Community Tobacco Fund. In 2003, 192 individual reconversion projects and 17 studies or actions of common interest have started. In 2004, 498 individual reconversion actions and 10 studies or actions of common interest are being financed.
  Concerning the under-utilisation of the Tobacco Fund, the payments during the first five years 1996 to 2000 amounted on average to 17 % of the available funding. Over the last three years the rate of utilisation has increased constantly to reach 65 % in 2003. The shortcomings in the management of the Fund identified in the past have been corrected. |
| --- | --- |

98.

Prevention of tobacco smoking became one of the main political priorities after 1 October 1999 and started impacting on the way the Fund was managed. The effects started to become visible only after 2001. For instance, the significant campaign ‘Feel free to say no’, is strong evidence of the Commission goals in this respect.

The Commission chose to set the buy-back price initially at a low level and gradually increased this level in order to improve the performance of the buy-back instrument and to practise sound financial management. The cumulated quantity bought back might be low in terms of percentage of the total, but both buy-back and transfer of thresholds have led to a decrease of the low quality variety groups. In addition, between 1999 and 2002, the buy-back procedure favoured restructuring of production.

The Commission investigated the risk of limitation of free competition by inappropriate price arrangements between first processors and producer organisations. As regards Spain and Italy these practices as well as others discovered during the investigation led the Commission to address a Statement of Objections to representatives of producers and processors. For Greece, the investigation is still ongoing.

Since 2003, Member States have set up reconversion programmes under the Community Tobacco Fund. Actions to convert producers to other crops or economic activities as well as studies on the possibilities of such conversion or actions of general interest are financed by the Community Tobacco Fund. In 2003, 192 individual reconversion projects and 17 studies or actions of common interest have started. In 2004, 498 individual reconversion actions and 10 studies or actions of common interest are being financed.

Concerning the under-utilisation of the Tobacco Fund, the payments during the first five years 1996 to 2000 amounted on average to 17 % of the available funding. Over the last three years the rate of utilisation has increased constantly to reach 65 % in 2003. The shortcomings in the management of the Fund identified in the past have been corrected.

| 99. | The Commission notes the extended list of key controls now proposed by the Court. However, the Commission defined the key controls to be carried out in the tobacco sector in 2001 and is of the opinion that they cover the essential controls laid down in the Regulation.
  Regarding the criticism of the lack of action taken by the Commission, Council Regulation (EC) No 1258/1999 provides that, before a decision to refuse financing is taken, the results of the Commission’s checks and the replies of the Member State concerned are to be notified in writing, after which the two parties must endeavour to reach agreement on the action to be taken. For all audits carried out in 2001, bilateral procedures took place. The Commission, while noting that the procedures for France and Germany have been completed, is aware that there are some delays with certain dossiers in other Member States and will strive to complete them as soon as possible.
  Hence, the Commission has taken appropriate steps as provided for by the existing legal framework and the statement by the Court that the Commission did not take corrective actions when required is not accurate. |
| --- | --- |

99.

The Commission notes the extended list of key controls now proposed by the Court. However, the Commission defined the key controls to be carried out in the tobacco sector in 2001 and is of the opinion that they cover the essential controls laid down in the Regulation.

Regarding the criticism of the lack of action taken by the Commission, Council Regulation (EC) No 1258/1999 provides that, before a decision to refuse financing is taken, the results of the Commission’s checks and the replies of the Member State concerned are to be notified in writing, after which the two parties must endeavour to reach agreement on the action to be taken. For all audits carried out in 2001, bilateral procedures took place. The Commission, while noting that the procedures for France and Germany have been completed, is aware that there are some delays with certain dossiers in other Member States and will strive to complete them as soon as possible.

Hence, the Commission has taken appropriate steps as provided for by the existing legal framework and the statement by the Court that the Commission did not take corrective actions when required is not accurate.

| 100. | The Commission’s monitoring proved to be satisfactory. In 2002, the Commission proposed an adjustment of the CMO instruments (premium, guarantee thresholds and Tobacco Fund actions) in order to improve market orientation.
  The tobacco regime was evaluated in 2002. This complies with the Financial Regulation and its implementation rules, which foresee regular evaluation, although not on an annual basis. |
| --- | --- |

100.

The Commission’s monitoring proved to be satisfactory. In 2002, the Commission proposed an adjustment of the CMO instruments (premium, guarantee thresholds and Tobacco Fund actions) in order to improve market orientation.

The tobacco regime was evaluated in 2002. This complies with the Financial Regulation and its implementation rules, which foresee regular evaluation, although not on an annual basis.

| 101. | Article 26 of Regulation (EEC) No 2075/92 required the Commission to submit a report on the functioning of the common organisation of the market in raw tobacco to the European Parliament and to the Council before 1 April 2002. The Commission submitted the requested report (13) in November 2002, seven months behind deadline.
  In the meantime, the Commission had employed an external evaluator to examine the CMO. This evaluation (14) was available in October 2003. Furthermore, in preparation for a reform of the raw tobacco sector, the Commission carried out an Extended Impact Assessment (15) which was completed on 23 September 2003. |
| --- | --- |

101.

Article 26 of Regulation (EEC) No 2075/92 required the Commission to submit a report on the functioning of the common organisation of the market in raw tobacco to the European Parliament and to the Council before 1 April 2002. The Commission submitted the requested report (13) in November 2002, seven months behind deadline.

In the meantime, the Commission had employed an external evaluator to examine the CMO. This evaluation (14) was available in October 2003. Furthermore, in preparation for a reform of the raw tobacco sector, the Commission carried out an Extended Impact Assessment (15) which was completed on 23 September 2003.

| 102. | Endeavours to ensure improved consistency between Community policy in the tobacco sector and the public health sector while also ensuring sustainable development prospects in tobacco regions have been a key element of the reform of the tobacco sector proposed by the Commission in 2003. The Council’s approval of the reform on 22 April 2004, in particular of the new mechanisms for decoupling direct aid and the restructuring envelope proposed by the Commission represents a fundamental change to the regime which should allow it to achieve these objectives in their entirety.
  In the hope of abolishing some of the existing mechanisms of coupled payments which have proved lacking, as the Court points out, the Commission has proposed a new regime which, in line with the Court’s wishes, aims to:






  — | improve market orientation and quality, and increase the prices paid to producers, |
| --- | --- | --- |

102.

Endeavours to ensure improved consistency between Community policy in the tobacco sector and the public health sector while also ensuring sustainable development prospects in tobacco regions have been a key element of the reform of the tobacco sector proposed by the Commission in 2003. The Council’s approval of the reform on 22 April 2004, in particular of the new mechanisms for decoupling direct aid and the restructuring envelope proposed by the Commission represents a fundamental change to the regime which should allow it to achieve these objectives in their entirety.

In the hope of abolishing some of the existing mechanisms of coupled payments which have proved lacking, as the Court points out, the Commission has proposed a new regime which, in line with the Court’s wishes, aims to:

—

improve market orientation and quality, and increase the prices paid to producers,

| — | improve the effectiveness of income support for farmers without increasing overall support, |
| --- | --- |

—

improve the effectiveness of income support for farmers without increasing overall support,

| — | improve support for research and development into alternative and diversified production, |
| --- | --- |

—

improve support for research and development into alternative and diversified production,

| — | improve consistency with Community public health policy and its policy in favour of developing countries, |
| --- | --- |

—

improve consistency with Community public health policy and its policy in favour of developing countries,

| — | simplify the regime and its management. |
| --- | --- |

—

simplify the regime and its management.

| 103. | The 1998 reform was based on a preliminary report from 1996. The reform of the tobacco sector proposed by the Commission in 2003 was based on data from improved statistics sources. This reform was also the subject of a prior extended impact assessment to analyse all likely impacts of the three different reform options. |
| --- | --- |

103.

The 1998 reform was based on a preliminary report from 1996. The reform of the tobacco sector proposed by the Commission in 2003 was based on data from improved statistics sources. This reform was also the subject of a prior extended impact assessment to analyse all likely impacts of the three different reform options.

| 104. | The Commission would like to emphasise that, for reform to be successful and effective, it must be acceptable socially, economically and environmentally. This assumes that the production and processing structures will be allowed to adapt to the new economic and regulatory environment.
  Taking these constraints into account the Commission proposed an in-depth reform of the common organisation of the market in tobacco which the Council adopted in April 2004. As the Court points out (and as the Commission explained in response to question 102), rapid introduction of this reform will help eradicate the weaknesses identified by the Court while avoiding a disruptive impact on tobacco-producing regions. |
| --- | --- |

104.

The Commission would like to emphasise that, for reform to be successful and effective, it must be acceptable socially, economically and environmentally. This assumes that the production and processing structures will be allowed to adapt to the new economic and regulatory environment.

Taking these constraints into account the Commission proposed an in-depth reform of the common organisation of the market in tobacco which the Council adopted in April 2004. As the Court points out (and as the Commission explained in response to question 102), rapid introduction of this reform will help eradicate the weaknesses identified by the Court while avoiding a disruptive impact on tobacco-producing regions.

| 105. | As pointed out by the Court, the Commission proposed a reform in 2003 which aims to phase out the weaknesses of the existing regime. The Council came to an agreement on this proposal on 22 April 2004. From 2006 to 2009, the Council decided on a transitional period with at least 40 % of direct aid payments decoupled. The Commission will ensure that the gradual introduction of decoupling, which will involve the coexistence of coupled and decoupled payments over a four-year period, is carried out in compliance with the provisions of the regulations adopted. |
| --- | --- |

105.

As pointed out by the Court, the Commission proposed a reform in 2003 which aims to phase out the weaknesses of the existing regime. The Council came to an agreement on this proposal on 22 April 2004. From 2006 to 2009, the Council decided on a transitional period with at least 40 % of direct aid payments decoupled. The Commission will ensure that the gradual introduction of decoupling, which will involve the coexistence of coupled and decoupled payments over a four-year period, is carried out in compliance with the provisions of the regulations adopted.

| 106. | The Commission has issued Statements of Objections concerning alleged cartels in the raw tobacco markets in Spain and Italy (in December 2003 and February 2004 respectively). These Statements of Objections contain the preliminary conclusions of the Commission’s investigations on alleged anti-competitive behaviour by producer groups and processors in the two Member States which started in October 2001 and January 2002 respectively. Issuing a statement of objections is a preliminary step in the procedure that may lead to the adoption of a prohibition decision imposing fines on the companies concerned. |
| --- | --- |

106.

The Commission has issued Statements of Objections concerning alleged cartels in the raw tobacco markets in Spain and Italy (in December 2003 and February 2004 respectively). These Statements of Objections contain the preliminary conclusions of the Commission’s investigations on alleged anti-competitive behaviour by producer groups and processors in the two Member States which started in October 2001 and January 2002 respectively. Issuing a statement of objections is a preliminary step in the procedure that may lead to the adoption of a prohibition decision imposing fines on the companies concerned.

---

(1)  Poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o delovanju skupne ureditve trga v sektorju surovega tobaka. Dokument SEC(2002) 1183, 6.11.2002.

(2)  Ocena skupne ureditve trga v sektorju surovega tobaka. COGEA, 2003. Rim.

(3)  Sektor za tobak, Ocena razširjenega vpliva. COM(2003) 554 konč., SEC(2003) 1023, z dne 23. septembra 2003.

(4)  Tobacco Sector, Extended Impact Assessment, 23.9.2003 (COM(2003) 554 final, SEC(2003) 1023).

(5)  Tobacco Sector, Extended Impact Assessment, 23.9.2003 (COM(2003) 554 final, SEC(2003) 1023).

(6)  EUR 7 600 equivalent to EUR 963 million divided by 126 000 people working in the tobacco sector.

(7)  Evaluation of the common organisation of the market in raw tobacco. COGEA, 2003. Rome. 220 pp.

(8)  Report from the Commission to the Council on the common organisation of the market in raw tobacco (COM(96) 554 final, 18.12.1996).

(9)  According to FADN, the most common farm income indicators are net added value per annual working unit or the family farm income. The calculation procedure is described under http://europa.eu.int/comm/agriculture/rica/annex002_en.cfm.

(10)  Report to the European Parliament and the Council on the operation of the common organisation of the market in raw tobacco, SEC(2002) 1183, 6.11.2002.

(11)  Evaluation of the common organisation of the market in raw tobacco, COGEA, 2003. Rome. 220 pp.

(12)  Tobacco sector, Extended Impact Assessment, COM(2003) 554 final, SEC(2003) 1023.

(13)  Report to the European Parliament and the Council on the operation of the common organisation of the market in raw tobacco, SEC(2002) 1183, 6.11.2002.

(14)  Evaluation of the common organisation of the market in raw tobacco, COGEA, 2003. Rome. 220 pp.

(15)  Tobacco sector, Extended Impact Assessment, COM(2003) 554 final, SEC(2003) 1023.

---

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 41/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 41/35

---

POROČILO

o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2003 z odgovori Agencije

(2005/C 41/02)

KAZALO

| 1 | UVOD |
| --- | --- |

1

| 2–6 | MNENJE SODIŠČA |
| --- | --- |

2–6

| 3 | Zanesljivost računovodskih izkazov |
| --- | --- |

3

| 4–6 | Zanesljivost in pravilnost z njimi povezanih transakcij |
| --- | --- |

4–6

| 7–16 | UGOTOVITVE |
| --- | --- |

7–16

Tabele 1 do 4

Odgovori Agencije

UVOD

| 1. | Evropska agencija za obnovo (v nadaljnjem besedilu „Agencija“) je bila ustanovljena z Uredbo Sveta (ES) št. 1628/96 (1). To uredbo je nadomestila Uredba Sveta (ES) št. 2667/2000 (2). Agencija, ustanovljena februarja 2000, je bila prvotno odgovorna za upravljanje programov pomoči EU na Kosovu. Potem ko so bila leta 2001 in 2002 njena pooblastila razširjena, njene dejavnosti zdaj pokrivajo tudi Srbijo in Črno goro ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo. Sedež Agencije je v Solunu, operativne centre pa ima v Beogradu, Podgorici, Prištini in Skopju. Agencija izvaja programe za krepitev institucionalne izgradnje in dobre uprave, za spodbujanje razvoja tržnega gospodarstva in osnovne infrastrukture ter za utrjevanje civilne družbe. V tabeli 1 je povzetek pooblastil in dejavnosti Agencije, pripravljen na podlagi informacij, ki jih je zagotovila. |
| --- | --- |

1.

Evropska agencija za obnovo (v nadaljnjem besedilu „Agencija“) je bila ustanovljena z Uredbo Sveta (ES) št. 1628/96 (1). To uredbo je nadomestila Uredba Sveta (ES) št. 2667/2000 (2). Agencija, ustanovljena februarja 2000, je bila prvotno odgovorna za upravljanje programov pomoči EU na Kosovu. Potem ko so bila leta 2001 in 2002 njena pooblastila razširjena, njene dejavnosti zdaj pokrivajo tudi Srbijo in Črno goro ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo. Sedež Agencije je v Solunu, operativne centre pa ima v Beogradu, Podgorici, Prištini in Skopju. Agencija izvaja programe za krepitev institucionalne izgradnje in dobre uprave, za spodbujanje razvoja tržnega gospodarstva in osnovne infrastrukture ter za utrjevanje civilne družbe. V tabeli 1 je povzetek pooblastil in dejavnosti Agencije, pripravljen na podlagi informacij, ki jih je zagotovila.

MNENJE SODIŠČA

| 2. | Računsko sodišče je pregledalo letne računovodske izkaze Agencije za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2003, in z njimi povezane transakcije. Sodišče je revizijo opravilo v skladu s svojimi revizijskimi politikami in standardi. Te temeljijo na mednarodnih standardih, ki so prilagojeni kontekstu Skupnosti. Sodišče je tako pridobilo razumno zagotovilo, na podlagi katerega je lahko podalo naslednje mnenje. |
| --- | --- |

2.

Računsko sodišče je pregledalo letne računovodske izkaze Agencije za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2003, in z njimi povezane transakcije. Sodišče je revizijo opravilo v skladu s svojimi revizijskimi politikami in standardi. Te temeljijo na mednarodnih standardih, ki so prilagojeni kontekstu Skupnosti. Sodišče je tako pridobilo razumno zagotovilo, na podlagi katerega je lahko podalo naslednje mnenje.

Zanesljivost računovodskih izkazov

| 3. | Po mnenju Sodišča računovodski izkazi Agencije ne predstavljajo verodostojne in poštene slike dejanskega ekonomskega in finančnega stanja Agencije (glej odstavka 8 in 10). |
| --- | --- |

3.

Po mnenju Sodišča računovodski izkazi Agencije ne predstavljajo verodostojne in poštene slike dejanskega ekonomskega in finančnega stanja Agencije (glej odstavka 8 in 10).

Zanesljivost in pravilnost z njimi povezanih transakcij

| 4. | Ker potrebni podatki o končni porabi sredstev, ki so jih Agenciji zaupali zunanji organi (nacionalni in mednarodni), niso na voljo, Sodišče ne more podati mnenja o zanesljivosti in pravilnosti transakcij, povezanih z izkazi, za plačila v višini 21,4 milijona EUR, izvedena v letu 2003 (glej odstavek 15). Glede ostalega in razen pridržkov, navedenih v odstavkih 5 in 6, Sodišče meni, da so bile transakcije, povezane z letnimi računovodskimi izkazi Agencije, zakonite in pravilne. |
| --- | --- |

4.

Ker potrebni podatki o končni porabi sredstev, ki so jih Agenciji zaupali zunanji organi (nacionalni in mednarodni), niso na voljo, Sodišče ne more podati mnenja o zanesljivosti in pravilnosti transakcij, povezanih z izkazi, za plačila v višini 21,4 milijona EUR, izvedena v letu 2003 (glej odstavek 15). Glede ostalega in razen pridržkov, navedenih v odstavkih 5 in 6, Sodišče meni, da so bile transakcije, povezane z letnimi računovodskimi izkazi Agencije, zakonite in pravilne.

| 5. | Glede plačil je Sodišče opazilo napake v zvezi z veljavnostjo dokazne dokumentacije, upoštevanjem pogodbenih določb in dodeljevanjem javnih pooblastil (glej odstavek 13). |
| --- | --- |

5.

Glede plačil je Sodišče opazilo napake v zvezi z veljavnostjo dokazne dokumentacije, upoštevanjem pogodbenih določb in dodeljevanjem javnih pooblastil (glej odstavek 13).

| 6. | V zvezi z javnimi naročili je Sodišče pri eni od petih operacij, ki jih je pregledalo, opazilo postopkovna odstopanja, zaradi katerih se poraja dvom v upoštevanje načela enakih možnosti za vse ponudnike (glej odstavek 14). |
| --- | --- |

6.

V zvezi z javnimi naročili je Sodišče pri eni od petih operacij, ki jih je pregledalo, opazilo postopkovna odstopanja, zaradi katerih se poraja dvom v upoštevanje načela enakih možnosti za vse ponudnike (glej odstavek 14).

UGOTOVITVE

| 7. | Poraba proračunskih sredstev, odobrenih za proračunsko leto 2003, in sredstev, prenesenih iz prejšnjega proračunskega leta, je prikazana v tabeli 2. Izkaz prihodkov in odhodkov ter bilanca stanja Agencije za proračunsko leto 2003 sta povzeta v tabelah 3 in 4
   (3). |
| --- | --- |

7.

Poraba proračunskih sredstev, odobrenih za proračunsko leto 2003, in sredstev, prenesenih iz prejšnjega proračunskega leta, je prikazana v tabeli 2. Izkaz prihodkov in odhodkov ter bilanca stanja Agencije za proračunsko leto 2003 sta povzeta v tabelah 3 in 4
   (3).

| 8. | Člen 1 Finančne uredbe Agencije določa, da mora biti njen proračun potrjen v skladu z načelom diferenciranih sredstev, ki se delijo na odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil. Člen 3 iste uredbe določa, da morajo prihodki kot celota pokrivati vse odhodke, kar pomeni, da mora biti proračun prikazan v ravnovesju in da mora biti tudi njegovo izvajanje čim bližje tega ravnovesja. Vendar pa proračun Agencije, ki ga je sprejel upravni odbor, v praksi ne upošteva načela diferenciranih sredstev, kar pomeni, da so kot izdatki Agencije poleg plačil za obdobje, pripisano odobrenim sredstvom za proračunsko leto, prikazana tudi še vsa neporavnana plačila v zvezi z obveznostmi za proračunsko leto (4), ne glede na obseg, v katerem so bile te obveznosti izvedene. Računovodski rezultat za proračunsko leto torej nima nobene povezave z ekonomsko realnostjo operacij Agencije. Skupni primanjkljaj, ki je 31. decembra 2003 znašal 140,95 milijona EUR, je torej v veliki meri umeten, saj je posledica neporavnanih obveznosti, ki se nanašajo na ekonomske transakcije, ki še niso bile izvedene. |
| --- | --- |

8.

Člen 1 Finančne uredbe Agencije določa, da mora biti njen proračun potrjen v skladu z načelom diferenciranih sredstev, ki se delijo na odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil. Člen 3 iste uredbe določa, da morajo prihodki kot celota pokrivati vse odhodke, kar pomeni, da mora biti proračun prikazan v ravnovesju in da mora biti tudi njegovo izvajanje čim bližje tega ravnovesja. Vendar pa proračun Agencije, ki ga je sprejel upravni odbor, v praksi ne upošteva načela diferenciranih sredstev, kar pomeni, da so kot izdatki Agencije poleg plačil za obdobje, pripisano odobrenim sredstvom za proračunsko leto, prikazana tudi še vsa neporavnana plačila v zvezi z obveznostmi za proračunsko leto (4), ne glede na obseg, v katerem so bile te obveznosti izvedene. Računovodski rezultat za proračunsko leto torej nima nobene povezave z ekonomsko realnostjo operacij Agencije. Skupni primanjkljaj, ki je 31. decembra 2003 znašal 140,95 milijona EUR, je torej v veliki meri umeten, saj je posledica neporavnanih obveznosti, ki se nanašajo na ekonomske transakcije, ki še niso bile izvedene.

| 9. | Leta 2003 so bile v računovodskem sistemu Agencije še vedno velike pomanjkljivosti. Tako so se na primer splošni računi še vedno vodili z enostavnim knjigovodstvom, kljub vsem tveganjem napake, ki jih to prinaša glede zanesljivosti podatkov, in kljub dejstvu, da člen 55 Finančne uredbe Agencije določa, da mora biti knjigovodstvo dvostavno. |
| --- | --- |

9.

Leta 2003 so bile v računovodskem sistemu Agencije še vedno velike pomanjkljivosti. Tako so se na primer splošni računi še vedno vodili z enostavnim knjigovodstvom, kljub vsem tveganjem napake, ki jih to prinaša glede zanesljivosti podatkov, in kljub dejstvu, da člen 55 Finančne uredbe Agencije določa, da mora biti knjigovodstvo dvostavno.

| 10. | Kljub ugotovitvam, ki jih je Sodišče podalo v svojem poročilu za proračunsko leto 2002 (5), sredstva, izplačana finančnim posrednikom iz naslova programov posojil, v bilanci stanja niso bila vknjižena na strani aktive. Uporaba teh sredstev je bila omenjena samo v informativni noti v poročilu, ki je bilo priloženo računovodskim izkazom (6). Agencija je od svoje ustanovitve v okviru teh programov izplačala 52,4 milijona EUR (7). Poleg tega zagotavljajo upravljanje sredstev s strani pogodbenikov Agencije še različni programi, ki so se še izvajali v letu 2003. Na ta način izplačana sredstva, ki jih je ugotovilo Sodišče, so znašala 43,38 milijona EUR. V obeh primerih bi moral biti saldo, ki je bil še na voljo ob koncu proračunskega leta 2003, naveden v bilanci stanja Agencije, in sicer na strani aktive. |
| --- | --- |

10.

Kljub ugotovitvam, ki jih je Sodišče podalo v svojem poročilu za proračunsko leto 2002 (5), sredstva, izplačana finančnim posrednikom iz naslova programov posojil, v bilanci stanja niso bila vknjižena na strani aktive. Uporaba teh sredstev je bila omenjena samo v informativni noti v poročilu, ki je bilo priloženo računovodskim izkazom (6). Agencija je od svoje ustanovitve v okviru teh programov izplačala 52,4 milijona EUR (7). Poleg tega zagotavljajo upravljanje sredstev s strani pogodbenikov Agencije še različni programi, ki so se še izvajali v letu 2003. Na ta način izplačana sredstva, ki jih je ugotovilo Sodišče, so znašala 43,38 milijona EUR. V obeh primerih bi moral biti saldo, ki je bil še na voljo ob koncu proračunskega leta 2003, naveden v bilanci stanja Agencije, in sicer na strani aktive.

| 11. | Agencija bi morala okrepiti svoja prizadevanja za izboljšanje svojega proračunskega, finančnega in računovodskega upravljanja, da bo lahko uskladila svoje računovodske izkaze z izkazi institucij Skupnosti, in sicer od proračunskega leta 2005 (8). Proračun Agencije mora biti dejansko sprejet v obliki, ki jo predpisuje njena finančna uredba (glej odstavek 8), računovodska pravila, ki urejajo prihodke in odhodke, pa morajo biti usklajena z načeli nacionalnega računovodstva. |
| --- | --- |

11.

Agencija bi morala okrepiti svoja prizadevanja za izboljšanje svojega proračunskega, finančnega in računovodskega upravljanja, da bo lahko uskladila svoje računovodske izkaze z izkazi institucij Skupnosti, in sicer od proračunskega leta 2005 (8). Proračun Agencije mora biti dejansko sprejet v obliki, ki jo predpisuje njena finančna uredba (glej odstavek 8), računovodska pravila, ki urejajo prihodke in odhodke, pa morajo biti usklajena z načeli nacionalnega računovodstva.

| 12. | Pri upravljanju finančnega organa, ki ga je Agencija ustanovila na Kosovu in katerega upravljanje je bilo zaupano zunanjemu izvajalcu, so se pokazale precejšnje pomanjkljivosti (npr. pomanjkljivo računovodstvo, nezadostna analiza tveganja, povezanega s posojilojemalci, neustrezna dokumentacija, priložena zahtevkom za posojilo). Agencija ni imela zadostnega nadzora, da bi opredelila te pomanjkljivosti in čimprej sprejela ustrezne popravne ukrepe. |
| --- | --- |

12.

Pri upravljanju finančnega organa, ki ga je Agencija ustanovila na Kosovu in katerega upravljanje je bilo zaupano zunanjemu izvajalcu, so se pokazale precejšnje pomanjkljivosti (npr. pomanjkljivo računovodstvo, nezadostna analiza tveganja, povezanega s posojilojemalci, neustrezna dokumentacija, priložena zahtevkom za posojilo). Agencija ni imela zadostnega nadzora, da bi opredelila te pomanjkljivosti in čimprej sprejela ustrezne popravne ukrepe.

| 13. | Odstopanja so se pojavila tudi pri plačilih, izvedenih v letu 2003. V nekaterih primerih so posledica neupoštevanja pogodbenih določb ali plačilnih pogojev (neveljavna, celo neustrezna, dokazila). V drugih primerih je večina odstopanj posledica dejstva, da zakoni, v okviru katerih so bila izvedena plačila, niso v skladu s pravili, ki urejajo dodeljevanje javnih pooblastil, in/ali tistimi, ki urejajo spreminjanje že sklenjenih pogodb. Ta odstopanja kažejo, da bi morala Agencija izboljšati svoj nadzor nad postopki v zvezi s prevzemanjem obveznosti in potrjevanjem izdatkov. |
| --- | --- |

13.

Odstopanja so se pojavila tudi pri plačilih, izvedenih v letu 2003. V nekaterih primerih so posledica neupoštevanja pogodbenih določb ali plačilnih pogojev (neveljavna, celo neustrezna, dokazila). V drugih primerih je večina odstopanj posledica dejstva, da zakoni, v okviru katerih so bila izvedena plačila, niso v skladu s pravili, ki urejajo dodeljevanje javnih pooblastil, in/ali tistimi, ki urejajo spreminjanje že sklenjenih pogodb. Ta odstopanja kažejo, da bi morala Agencija izboljšati svoj nadzor nad postopki v zvezi s prevzemanjem obveznosti in potrjevanjem izdatkov.

| 14. | Opažena so bila tudi odstopanja, za katera obstaja verjetnost, da bodo vplivala na odločitve o dodelitvi naročil. Tako so bili, na primer, nekateri ponudniki odrinjeni na stran zaradi upravnih ali tehničnih razlogov, ki so bili sporni ali pa celo neustrezno utemeljeni. V drugih primerih so bili vodje projekta zamenjani kmalu po začetku izvajanja naročila, in sicer z osebami, ki niso imele enakih kvalifikacij kot tiste, ki so ponudniku omogočile pridobitev naročila. Agencija bi morala za zmanjšanje tveganja napak okrepiti svoj sistem notranje kontrole s strogo izbiro zaposlenih, ki so odgovorni za ocenjevanje ponudb, in s preverjanjem, ali ocenjevalni odbori jasno utemeljijo svoje odločitve. |
| --- | --- |

14.

Opažena so bila tudi odstopanja, za katera obstaja verjetnost, da bodo vplivala na odločitve o dodelitvi naročil. Tako so bili, na primer, nekateri ponudniki odrinjeni na stran zaradi upravnih ali tehničnih razlogov, ki so bili sporni ali pa celo neustrezno utemeljeni. V drugih primerih so bili vodje projekta zamenjani kmalu po začetku izvajanja naročila, in sicer z osebami, ki niso imele enakih kvalifikacij kot tiste, ki so ponudniku omogočile pridobitev naročila. Agencija bi morala za zmanjšanje tveganja napak okrepiti svoj sistem notranje kontrole s strogo izbiro zaposlenih, ki so odgovorni za ocenjevanje ponudb, in s preverjanjem, ali ocenjevalni odbori jasno utemeljijo svoje odločitve.

| 15. | Agencija je v več primerih sklenila pogodbe z javnimi ali poljavnimi, nacionalnimi ali mednarodnimi, tretjimi stranmi. V vseh teh primerih bi morala zagotoviti strožjo uporabo obstoječih mehanizmov, s čimer bi zagotovila, da ji ti organi predložijo zahtevane podatke, na podlagi katerih je mogoče oceniti zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih s pogodbami. |
| --- | --- |

15.

Agencija je v več primerih sklenila pogodbe z javnimi ali poljavnimi, nacionalnimi ali mednarodnimi, tretjimi stranmi. V vseh teh primerih bi morala zagotoviti strožjo uporabo obstoječih mehanizmov, s čimer bi zagotovila, da ji ti organi predložijo zahtevane podatke, na podlagi katerih je mogoče oceniti zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih s pogodbami.

| 16. | Sodišče je v svojem poročilu za proračunsko leto 2002 (9) poudarilo previsoko število odredbodajalcev na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa. Ob koncu leta 2003 jih je bilo 45 za naslov III ter 11 za naslova I in II, se pravi 56 v primerjavi s 67 junija 2003. Poleg tega prenosi pooblastil niso niti številčno niti časovno omejeni. Agencija bi si morala še naprej prizadevati za manjše število prenosov pooblastil. |
| --- | --- |

16.

Sodišče je v svojem poročilu za proračunsko leto 2002 (9) poudarilo previsoko število odredbodajalcev na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa. Ob koncu leta 2003 jih je bilo 45 za naslov III ter 11 za naslova I in II, se pravi 56 v primerjavi s 67 junija 2003. Poleg tega prenosi pooblastil niso niti številčno niti časovno omejeni. Agencija bi si morala še naprej prizadevati za manjše število prenosov pooblastil.

To poročilo je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na svojem zasedanju 8. in 9. decembra 2004.

Za Računsko sodišče

Juan Manuel FABRA VALLÉS

Predsednik

---

(1)  UL L 204, 14.8.1996, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 7.12.2000, str. 7.

2

(3)  Vse tabele v tem poročilu so bile pripravljene na podlagi čimbolj natančnih vrednosti za uporabljene podatke. Zaradi prikaza so bile vrednosti zaokrožene, zaradi česar se lahko pojavijo manjše razlike v skupnih vrednostih. Pomišljaj pomeni neobstoječo vrednost ali vrednost nič, številka 0,0 pa pomeni vrednost, nižjo od mejne vrednosti za zaokrožitev.

3

(4)  Plačila izvedena v proračunskem letu v zvezi z neporavnanimi plačili iz prejšnjih let se ne štejejo kot odhodki v izkazu prihodkov in odhodkov Agencije.

4

(5)  Glej odstavek 14 Poročila za proračunsko leto 2002 (UL C 319, 30.12.2003, str. 1).

5

(6)  Gre za primer nasprotnih sredstev in sredstev izplačanih prek posojilnih mehanizmov ali kreditnih linij.

6

(7)  Ocena pred izvedenimi popravki vrednosti.

7

(8)  Glej uvodne izjave (32), (35), (48) in (49) Finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 248, 16.9.2002, str. 1).

8

(9)  Glej odstavek 15 Poročila za proračunsko leto 2002.

9

---

Tabela 1

Evropska agencija za obnovo (Solun)

| Področja pristojnosti Skupnosti, ki izhajajo iz Pogodbe | Pristojnosti Agencije, kot so opredeljene v Uredbi Sveta (ES) št. 2667/2000 | Vodenje Agencije | Viri, ki so bili na voljo Agenciji(podatki za leto 2002) | Izdelki in storitve, pripravljeni v letu 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Cilji | Področje uporabe | Naloge | Upravni odbor | Končni proračun | Geografska porazdelitev odhodkov za poslovanje v letu 2003 |
| Skupnost v okviru svojih pristojnosti izvaja ukrepe, ki se nanašajo na gospodarsko, finančno in tehnično sodelovanje s tretjimi državami. Takšni ukrepi dopolnjujejo ukrepe, ki jih izvajajo države članice in so skladni z razvojno politiko Skupnosti.

  (Člen 181a) | Pomagati EU pri (i) obnovi ter vračanju beguncev in razseljenih oseb; (ii) spodbujanju dobre uprave, krepitvi institucij in vladavini prava; (iii) podpiranju razvoja tržnega gospodarstva in naložb v osnovno infrastrukturo ter okoljske ukrepe; (iv) podpiranju socialnega razvoja in utrjevanju civilne družbe. | Agencija upravlja glavne programe pomoči v Srbiji in Črni gori (Republika Srbija, Kosovo in Republika Črna gora) ter v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (FYROM). Upravičenci so lahko države, organi, ki jih upravljajo ZN, zvezni, regionalni in lokalni organi, javni in poljavni organi, socialni partnerji, organizacije za podporo poslovanju, zadruge, vzajemne družbe, društva, fundacije in nevladne organizacije. | — | Obveščanje Komisije glede prednostnih nalog; |

Področja pristojnosti Skupnosti, ki izhajajo iz Pogodbe

Pristojnosti Agencije, kot so opredeljene v Uredbi Sveta (ES) št. 2667/2000

Vodenje Agencije

Viri, ki so bili na voljo Agenciji(podatki za leto 2002)

Izdelki in storitve, pripravljeni v letu 2003

Cilji

Področje uporabe

Naloge

Upravni odbor

Končni proračun

Geografska porazdelitev odhodkov za poslovanje v letu 2003

Skupnost v okviru svojih pristojnosti izvaja ukrepe, ki se nanašajo na gospodarsko, finančno in tehnično sodelovanje s tretjimi državami. Takšni ukrepi dopolnjujejo ukrepe, ki jih izvajajo države članice in so skladni z razvojno politiko Skupnosti.

(Člen 181a)

Pomagati EU pri (i) obnovi ter vračanju beguncev in razseljenih oseb; (ii) spodbujanju dobre uprave, krepitvi institucij in vladavini prava; (iii) podpiranju razvoja tržnega gospodarstva in naložb v osnovno infrastrukturo ter okoljske ukrepe; (iv) podpiranju socialnega razvoja in utrjevanju civilne družbe.

Agencija upravlja glavne programe pomoči v Srbiji in Črni gori (Republika Srbija, Kosovo in Republika Črna gora) ter v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (FYROM). Upravičenci so lahko države, organi, ki jih upravljajo ZN, zvezni, regionalni in lokalni organi, javni in poljavni organi, socialni partnerji, organizacije za podporo poslovanju, zadruge, vzajemne družbe, društva, fundacije in nevladne organizacije.

—

Obveščanje Komisije glede prednostnih nalog;

| — | Priprava programov za obnovo, vračanje beguncev in razseljenih oseb; |
| --- | --- |

—

Priprava programov za obnovo, vračanje beguncev in razseljenih oseb;

| — | Izvajanje vseh ukrepov za izvajanje pomoči Skupnosti. |
| --- | --- |

—

Izvajanje vseh ukrepov za izvajanje pomoči Skupnosti.

Sestavljajo ga po en predstavnik iz vsake države članice, dva predstavnika Komisije in opazovalec iz Evropske investicijske banke.

Direktor

Imenuje ga upravni odbor na predlog Komisije.

Operativni centri v Beogradu, Prištini, Podgorici in Skopju z visoko stopnjo upravljavske avtonomije.

Zunanja revizija

Računsko sodišče

Organ za razrešnico

Parlament na priporočilo Sveta EU.

358,6 milijona EUR (495,9 milijona EUR), od tega prispevek Skupnosti: 97,4 % (92,5 %)

Število zaposlenih 31. decembra 2003:

120 (122) delovnih mest v kadrovskem načrtu,

od tega zasedenih: 94 (101)

druga delovna mesta – lokalno osebje: 201 (195) delovnih mest, od tega 173 (176) zasedenih

Skupno število uslužbencev: 267 (277),

ki so odgovorni za

operativne naloge: 140 (136)

upravne naloge: 97 (107)

razne naloge: 30 (34)

| — | Kosovo: 139 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

Kosovo: 139 milijonov EUR.

| — | Srbija: 109 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

Srbija: 109 milijonov EUR.

| — | Črna gora: 19 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

Črna gora: 19 milijonov EUR.

| — | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija: 36 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija: 36 milijonov EUR.

| — | Skupaj: 302 milijona EUR. |
| --- | --- |

—

Skupaj: 302 milijona EUR.

Vir: Informacije, ki jih je posredovala Agencija.

Tabela 2

Evropska agencija za obnovo – Izvrševanje proračuna v proračunskem letu 2003

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Prihodki | Odhodki |
| Vir prihodkov | Prihodki, predvideni v končnem proračunu za proračunsko leto | Realizirani prihodki | Dodelitev odhodkov | Razpoložljiva sredstva | Sredstva, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta |
| Predvidena | Prevzete obveznosti | Plačana | Prenesena | Razveljav-ljena | Saldo za prevzem obveznosti | Prenesene obveznosti | Plačana | Razveljav-ljena (1) | Neporavnane obveznosti |
| Subvencije Skupnosti | 349,3 | 270,0 | Naslov I
  Zaposleni | 19,2 | 17,3 | 17,0 | 0,3 | 1,9 | — | 0,2 | 0,1 | 0,1 | — |
| Druge subvencije | 4,0 | 28,4 | Naslov II
  Uprava | 7,6 | 6,5 | 5,3 | 1,2 | 1,1 | — | 2,0 | 2,0 | 0,1 | — |
| Drugi prihodki | 5,3 | 5,5 | Naslov III
  Poslovanje | 331,8 | 182,0 | 29,8 | 152,2 | — | 149,7 | 338,2 | 227,6 | 30,6 | 79,9 |
| Skupaj | 358,6 | 303,9 | Skupaj | 358,6 | 205,8 | 52,1 | 153,7 | 3,0 | 149,7 | 340,4 | 229,7 | 30,8 | 79,9 |
| | Sredstva, za katera niso bile sklenjene obveznosti (1) | 233,5 | 153,0 | 39,8 | 113,2 | 2,5 | 78,0 | | | | |
| | Skupaj | 592,1 | 358,7 | 91,9 | 266,9 | 5,5 | 227,8 | 340,4 | 229,7 | 30,8 | 79,9 |
| NB: Razlike v skupnih vrednostih so posledica zaokroževanja.

  Vir: Podatki Agencije. V teh tabelah so povzeti podatki, ki jih je Agencija navedla v svojih računovodskih izkazih. |

(v milijonih EUR)

Prihodki

Odhodki

Vir prihodkov

Prihodki, predvideni v končnem proračunu za proračunsko leto

Realizirani prihodki

Dodelitev odhodkov

Razpoložljiva sredstva

Sredstva, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta

Predvidena

Prevzete obveznosti

Plačana

Prenesena

Razveljav-ljena

Saldo za prevzem obveznosti

Prenesene obveznosti

Plačana

Razveljav-ljena (1)

Neporavnane obveznosti

Subvencije Skupnosti

349,3

270,0

Naslov I

Zaposleni

19,2

17,3

17,0

0,3

1,9

—

0,2

0,1

0,1

—

Druge subvencije

4,0

28,4

Naslov II

Uprava

7,6

6,5

5,3

1,2

1,1

—

2,0

2,0

0,1

—

Drugi prihodki

5,3

5,5

Naslov III

Poslovanje

331,8

182,0

29,8

152,2

—

149,7

338,2

227,6

30,6

79,9

Skupaj

358,6

303,9

Skupaj

358,6

205,8

52,1

153,7

3,0

149,7

340,4

229,7

30,8

79,9

Sredstva, za katera niso bile sklenjene obveznosti (1)

233,5

153,0

39,8

113,2

2,5

78,0

Skupaj

592,1

358,7

91,9

266,9

5,5

227,8

340,4

229,7

30,8

79,9

NB: Razlike v skupnih vrednostih so posledica zaokroževanja.

Vir: Podatki Agencije. V teh tabelah so povzeti podatki, ki jih je Agencija navedla v svojih računovodskih izkazih.

Tabela 3

Evropska agencija za obnovo – Izkaz prihodkov in odhodkov za proračunski leti 2003 in 2002

| (v 1000 EUR) |
| --- |
| | 2003 | 2002 |
| Prihodki |
| Subvencije Komisije | 275 280 | 462 804 |
| Finančni prihodki | 3 955 | 5 978 |
| Razni prihodki | 1 517 | 495 |
| Finančna soudeležba držav prejemnic | 379 | 497 |
| Prispevki tretjih držav | 28 034 | 500 |
| Prihodki skupaj (a) | 309 164 | 470 274 |
| Odhodki |
| Zaposleni – Naslov I proračuna |
| Plačila | 17 027 | 17 771 |
| Prenesena sredstva | 306 | 206 |
| Uprava – Naslov II proračuna |
| Plačila | 5 261 | 6 211 |
| Prenesena sredstva | 1 215 | 2 037 |
| Poslovanje – Naslov III proračuna |
| Plačila | 69 565 | 138 512 |
| Prenesena sredstva | 265 352 | 293 106 |
| Odhodki skupaj (b) | 358 725 | 457 844 |
| Rezultat proračunskega leta (a – b) (2) | –49 560 | 12 430 |
| Saldo, prenesen iz prejšnjega proračunskega leta | – 112 908 | –73 127 |
| Plačila v imenu Komisije | –5 231 | –25 407 |
| Plačila, ki bodo še izvedena v imenu Komisije | – 515 | 0 |
| Razveljavitve sredstev, prenesenih iz prejšnjih proračunskih let | 30 649 | 5 463 |
| Razveljavljena prenesena sredstva N – 1 (naslova I in II) | 146 | 135 |
| Prenosi dodatnih sredstev iz leta 2001 | 0 | –32 423 |
| Finančni prihodki, ki bodo ponovno plačani | –3 955 | 0 |
| Uskladitve finančne soudeležbe držav prejemnic | 400 | 0 |
| Tečajne razlike | 23 | 22 |
| Saldo proračunskega leta | – 140 951 | – 112 908 |
| NB: Razlike v skupnih vrednostih so posledica zaokroževanja.

  Vir: Podatki Agencije. V tej tabeli so povzeti podatki, ki jih je Agencija navedla v svojih računovodskih izkazih. |

(v 1000 EUR)

2003

2002

Prihodki

Subvencije Komisije

275 280

462 804

Finančni prihodki

3 955

5 978

Razni prihodki

1 517

495

Finančna soudeležba držav prejemnic

379

497

Prispevki tretjih držav

28 034

500

Prihodki skupaj (a)

309 164

470 274

Odhodki

Zaposleni – Naslov I proračuna

Plačila

17 027

17 771

Prenesena sredstva

306

206

Uprava – Naslov II proračuna

Plačila

5 261

6 211

Prenesena sredstva

1 215

2 037

Poslovanje – Naslov III proračuna

Plačila

69 565

138 512

Prenesena sredstva

265 352

293 106

Odhodki skupaj (b)

358 725

457 844

Rezultat proračunskega leta (a – b) (2)

–49 560

12 430

Saldo, prenesen iz prejšnjega proračunskega leta

– 112 908

–73 127

Plačila v imenu Komisije

–5 231

–25 407

Plačila, ki bodo še izvedena v imenu Komisije

– 515

0

Razveljavitve sredstev, prenesenih iz prejšnjih proračunskih let

30 649

5 463

Razveljavljena prenesena sredstva N – 1 (naslova I in II)

146

135

Prenosi dodatnih sredstev iz leta 2001

0

–32 423

Finančni prihodki, ki bodo ponovno plačani

–3 955

0

Uskladitve finančne soudeležbe držav prejemnic

400

0

Tečajne razlike

23

22

Saldo proračunskega leta

– 140 951

– 112 908

NB: Razlike v skupnih vrednostih so posledica zaokroževanja.

Vir: Podatki Agencije. V tej tabeli so povzeti podatki, ki jih je Agencija navedla v svojih računovodskih izkazih.

Tabela 4

Evropska agencija za obnovo – Bilanca stanja 31. decembra 2003 in 31. decembra 2002

| (v 1000 EUR) |
| --- |
| Aktiva | 2003 | 2002 | Pasiva | 2003 | 2002 |
| Osnovna sredstva | | | Osnovni kapital | | |
| Bruto osnovna sredstva (3) | 3 877 | 3 400 | Lastni kapital (3) | 1 771 | 1 960 |
| Amortizacija (3) | –2 106 | –1 440 | Saldo proračunskega leta | – 140 951 | – 112 908 |
| Vmesni seštevek | 1 771 | 1 960 | Vmesni seštevek | – 139 180 | – 110 948 |
| Gibljiva sredstva | | | Kratkoročne obveznosti | | |
| Razne terjatve | 56 | 58 | Avtomatični prenosi proračunskih sredstev (naslov III) | 345 271 | 338 112 |
| Predujmi | 57 | 53 | Avtomatični prenosi proračunskih sredstev (naslova I in II) | 1 521 | 2 244 |
| Izterljiv DDV | 23 | 26 | Razne obveznosti | 5 002 | 49 |
| Vmesni seštevek | 135 | 137 | Vmesni seštevek | 351 794 | 340 405 |
| Gotovina | | | | | |
| Gotovina na bančnih računih | 210 664 | 227 307 | | | |
| Gotovina v blagajni | 44 | 53 | | | |
| Vmesni seštevek | 210 708 | 227 360 | | | |
| Skupaj | 212 614 | 229 457 | Skupaj | 212 614 | 229 457 |
| NB: Razlike v skupnih vrednostih so posledica zaokroževanja.

  Vir: Podatki Agencije. V teh tabelah so povzeti podatki, ki jih je Agencija navedla v svojih računovodskih izkazih. |

(v 1000 EUR)

Aktiva

2003

2002

Pasiva

2003

2002

Osnovna sredstva

Osnovni kapital

Bruto osnovna sredstva (3)

3 877

3 400

Lastni kapital (3)

1 771

1 960

Amortizacija (3)

–2 106

–1 440

Saldo proračunskega leta

– 140 951

– 112 908

Vmesni seštevek

1 771

1 960

Vmesni seštevek

– 139 180

– 110 948

Gibljiva sredstva

Kratkoročne obveznosti

Razne terjatve

56

58

Avtomatični prenosi proračunskih sredstev (naslov III)

345 271

338 112

Predujmi

57

53

Avtomatični prenosi proračunskih sredstev (naslova I in II)

1 521

2 244

Izterljiv DDV

23

26

Razne obveznosti

5 002

49

Vmesni seštevek

135

137

Vmesni seštevek

351 794

340 405

Gotovina

Gotovina na bančnih računih

210 664

227 307

Gotovina v blagajni

44

53

Vmesni seštevek

210 708

227 360

Skupaj

212 614

229 457

Skupaj

212 614

229 457

NB: Razlike v skupnih vrednostih so posledica zaokroževanja.

Vir: Podatki Agencije. V teh tabelah so povzeti podatki, ki jih je Agencija navedla v svojih računovodskih izkazih.

---

(1)  Višina proračunskih sredstev, ki so bila prenesena iz prejšnjega proračunskega leta in ki so bila razveljavljena v letu 2003 (30,6 milijona EUR) ustreza razveljavitvam odobrenih proračunskih sredstev. Ustrezna proračunska sredstva so bila znova na voljo in dodana k sredstvom, za katera niso bile sklenjene obveznosti, na začetku proračunskega leta.

NB: Razlike v skupnih vrednostih so posledica zaokroževanja.

Vir: Podatki Agencije. V teh tabelah so povzeti podatki, ki jih je Agencija navedla v svojih računovodskih izkazih.

(2)  Izračunano v skladu z načeli, določenimi v členu 15 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 (UL L 130, 31.5.2000, str. 8).

NB: Razlike v skupnih vrednostih so posledica zaokroževanja.

Vir: Podatki Agencije. V tej tabeli so povzeti podatki, ki jih je Agencija navedla v svojih računovodskih izkazih.

(3)  Bruto osnovna sredstva in amortizacija za proračunsko leto 2002 so bili na novo izračunani v skladu z metodami, uporabljenimi za proračunsko leto 2003.

NB: Razlike v skupnih vrednostih so posledica zaokroževanja.

Vir: Podatki Agencije. V teh tabelah so povzeti podatki, ki jih je Agencija navedla v svojih računovodskih izkazih.

---

ODGOVORI AGENCIJE

| 8. | Ker Agencija nima svoje lastne proračunske postavke v proračunu ES, letni proračunski postopek poteka izključno v njenem upravnem odboru pod vodstvom Komisije. Na podlagi tega Agencija predstavi svoj osnutek proračuna kot diferencirana proračunska sredstva, ki jih spremljajo „predvideni roki plačil glede na obveznosti“, popolnoma v skladu s prakso Komisije. Takšno razlikovanje pa ni razvidno, ko je njen letni proračun objavljen v posebni izdaji UL za agencije, saj je običajna oblika, uporabljena tam, oblika nediferenciranih sredstev, ki velja za večino agencij. Agencija je zdaj sprejela ukrepe za pojasnitev finančne predstavitve svojega poslovanja. Iz tega izhajajoči konsolidirani računovodski izkaz prihodkov in odhodkov za celotno obdobje bo zaključen za leto 2004 in uporabljen za začetno stanje leta 2005, da bi se tako upošteval pristop ABAC. |
| --- | --- |

8.

Ker Agencija nima svoje lastne proračunske postavke v proračunu ES, letni proračunski postopek poteka izključno v njenem upravnem odboru pod vodstvom Komisije. Na podlagi tega Agencija predstavi svoj osnutek proračuna kot diferencirana proračunska sredstva, ki jih spremljajo „predvideni roki plačil glede na obveznosti“, popolnoma v skladu s prakso Komisije. Takšno razlikovanje pa ni razvidno, ko je njen letni proračun objavljen v posebni izdaji UL za agencije, saj je običajna oblika, uporabljena tam, oblika nediferenciranih sredstev, ki velja za večino agencij. Agencija je zdaj sprejela ukrepe za pojasnitev finančne predstavitve svojega poslovanja. Iz tega izhajajoči konsolidirani računovodski izkaz prihodkov in odhodkov za celotno obdobje bo zaključen za leto 2004 in uporabljen za začetno stanje leta 2005, da bi se tako upošteval pristop ABAC.

| 9. | Agencija je v celoti odpravila slabosti, ki jih je navedlo Sodišče, in zdaj uporablja računalniški dvostavni splošni računovodski sistem s proračunskim orodjem SI2. V prvi polovici leta 2004 so bili računovodski podatki za leto 2003 vneseni v navedeno računovodsko orodje, na tej podlagi pa so bili potem izdelani končni računovodski izkazi za leto 2003. Celotnost (popolnost in zanesljivost) podatkov, predstavljenih z uporabo prejšnjega sistema, je bila potrjena v navedenem okviru. |
| --- | --- |

9.

Agencija je v celoti odpravila slabosti, ki jih je navedlo Sodišče, in zdaj uporablja računalniški dvostavni splošni računovodski sistem s proračunskim orodjem SI2. V prvi polovici leta 2004 so bili računovodski podatki za leto 2003 vneseni v navedeno računovodsko orodje, na tej podlagi pa so bili potem izdelani končni računovodski izkazi za leto 2003. Celotnost (popolnost in zanesljivost) podatkov, predstavljenih z uporabo prejšnjega sistema, je bila potrjena v navedenem okviru.

| 10. | Znesek 52,4 milijona eurov je seštevek izplačil vsem tem posrednikom od leta 2000. Od tega je bilo samo 15 milijonov eurov izplačanih organom, ki jih je ustanovila Agencija (3,71 milijona eurov leta 2003). Klavzula o prehodnem lastništvu za sredstva, ki jih uporablja Agencija, je zaščitila interese Skupnosti, dokler sredstev ni mogoče varno prenesti na organe za upravljanje. Agencija bo vključila vrednost teh sredstev in poročala o njihovi uporabi v svojih računovodskih izkazih od leta 2004. Od dvanajstih „posebnih skladov“ so bili trije zaprti pred koncem leta 2003; neporavnani znesek preostalih skladov je dne 31.12.2003 znašal 5,87 milijona eurov in je ob koncu leta 2004 skoraj v celoti poravnan. |
| --- | --- |

10.

Znesek 52,4 milijona eurov je seštevek izplačil vsem tem posrednikom od leta 2000. Od tega je bilo samo 15 milijonov eurov izplačanih organom, ki jih je ustanovila Agencija (3,71 milijona eurov leta 2003). Klavzula o prehodnem lastništvu za sredstva, ki jih uporablja Agencija, je zaščitila interese Skupnosti, dokler sredstev ni mogoče varno prenesti na organe za upravljanje. Agencija bo vključila vrednost teh sredstev in poročala o njihovi uporabi v svojih računovodskih izkazih od leta 2004. Od dvanajstih „posebnih skladov“ so bili trije zaprti pred koncem leta 2003; neporavnani znesek preostalih skladov je dne 31.12.2003 znašal 5,87 milijona eurov in je ob koncu leta 2004 skoraj v celoti poravnan.

| 11. | Leta 2003 je bilo opazno nadgrajeno mesto računovodje, zaposlen je bil notranji nadzornik, pridobljena so bila nova računovodska orodja, reorganizirani sta bili finančna služba in služba glavne knjige ter revidiran sistem delegacij. Leta 2004 je Agencija nadaljevala prizadevanja za nadaljnje izboljšanje svojega sistema finančnega vodenja, zlasti z izboljšanjem svoje računovodske službe. |
| --- | --- |

11.

Leta 2003 je bilo opazno nadgrajeno mesto računovodje, zaposlen je bil notranji nadzornik, pridobljena so bila nova računovodska orodja, reorganizirani sta bili finančna služba in služba glavne knjige ter revidiran sistem delegacij. Leta 2004 je Agencija nadaljevala prizadevanja za nadaljnje izboljšanje svojega sistema finančnega vodenja, zlasti z izboljšanjem svoje računovodske službe.

| 12. | Ta organ je bil ustanovljen leta 2000 v neposrednem povojnem stanju, ko ni bilo na voljo bančnega sistema. Ker so se razmere na območju postopoma izboljševale, so bile pri vodenju tega urada uvedene izboljšave. Pravzaprav je EAR med svojim aktivnim nadzorovanjem programa leta 2002 naročil revizijo (poročilo o tej je podlaga za pripombe Sodišča), ki je vključevala pregled upravljanja sklada. Res je, da se je EAR odzval z določeno zamudo. To je bilo posledica poznega posredovanja revizijskega poročila. Na podlagi ugotovitev je EAR naročil svetovalcem, da sprejmejo popravne ukrepe. |
| --- | --- |

12.

Ta organ je bil ustanovljen leta 2000 v neposrednem povojnem stanju, ko ni bilo na voljo bančnega sistema. Ker so se razmere na območju postopoma izboljševale, so bile pri vodenju tega urada uvedene izboljšave. Pravzaprav je EAR med svojim aktivnim nadzorovanjem programa leta 2002 naročil revizijo (poročilo o tej je podlaga za pripombe Sodišča), ki je vključevala pregled upravljanja sklada. Res je, da se je EAR odzval z določeno zamudo. To je bilo posledica poznega posredovanja revizijskega poročila. Na podlagi ugotovitev je EAR naročil svetovalcem, da sprejmejo popravne ukrepe.

| 13. | Za prvo skupino ugotovitev, ki jih je navedlo Sodišče, je Agencija opravila plačila javnim organizacijam pod drugačnimi pogoji, kot so bili predvideni v pogodbi. To je bilo storjeno, da bi bolje uskladili časovne razporeditve plačil s potrebami denarnih tokov in notranjimi pravili zadevnih organizacij ter se tako izognili zamudam pri izvajanju projekta. V drugih primerih je imela Agencija tehnične in finančne podatke, ki jih je zagotovil izvajalec, za vsebinsko enake predložitvam, ki jih je zahtevala pogodba. Poleg tega Agencija v nekaterih primerih zaradi lokalnih zakonov in pogojev ni mogla pridobiti spremnih dokumentov standarda EU. Druga skupina, ki predstavlja večino ugotovitev Sodišča, je povezana s pogodbami z nabavnimi agenti. Ta vrsta pogodbe se od začetka veljavnosti nove finančne uredbe dne 1. januarja 2003 ne uporablja več. Nekatere od teh pogodb so že zaključene, neporavnani zneski drugih pa se zdaj odplačujejo. Pristop EAR je bil vedno zagotoviti učinkovito vodenje projekta (pogosto v težkih in nujnih okoliščinah) ob izpolnjevanju veljavnih pravil. Priporočila Sodišča so ustrezno zabeležena. Posebno prizadevanje bo namenjeno zagotovitvi izpolnjevanja pogodbenih pogojev plačil. |
| --- | --- |

13.

Za prvo skupino ugotovitev, ki jih je navedlo Sodišče, je Agencija opravila plačila javnim organizacijam pod drugačnimi pogoji, kot so bili predvideni v pogodbi. To je bilo storjeno, da bi bolje uskladili časovne razporeditve plačil s potrebami denarnih tokov in notranjimi pravili zadevnih organizacij ter se tako izognili zamudam pri izvajanju projekta. V drugih primerih je imela Agencija tehnične in finančne podatke, ki jih je zagotovil izvajalec, za vsebinsko enake predložitvam, ki jih je zahtevala pogodba. Poleg tega Agencija v nekaterih primerih zaradi lokalnih zakonov in pogojev ni mogla pridobiti spremnih dokumentov standarda EU. Druga skupina, ki predstavlja večino ugotovitev Sodišča, je povezana s pogodbami z nabavnimi agenti. Ta vrsta pogodbe se od začetka veljavnosti nove finančne uredbe dne 1. januarja 2003 ne uporablja več. Nekatere od teh pogodb so že zaključene, neporavnani zneski drugih pa se zdaj odplačujejo. Pristop EAR je bil vedno zagotoviti učinkovito vodenje projekta (pogosto v težkih in nujnih okoliščinah) ob izpolnjevanju veljavnih pravil. Priporočila Sodišča so ustrezno zabeležena. Posebno prizadevanje bo namenjeno zagotovitvi izpolnjevanja pogodbenih pogojev plačil.

| 14. | Velika večina ugotovitev Sodišča se nanaša na razpise in ocene, opravljene pred letom 2003. V nekaterih primerih je Agencija drugače sprejela razlago pravil ES s strani odborov za ocenjevanje, kot jo je razumelo Sodišče. To je dejansko pripeljalo do izključitve nekaterih podjetij. Kar se tiče zamenjave vodij skupine, ki so zapustili projekt, in stanja, do katerega občasno pride kljub volji Agencije, EAR meni, da je bil predlagani novi strokovnjak v praksi enako sposoben učinkovito uresničevati pogodbo. Agencija za člane ocenjevalnih odborov ne imenuje samo svojega osebja z izkušnjami na področju, ampak tudi neodvisne strokovnjake ali pristojne osebe, ki jih imenujejo zadevni nacionalni organi oblasti. Osrednje spremljanje in vodenje zdaj zagotavlja višji svetovalec za javna naročila, zaposlen v letu 2004, da bi nadaljeval izboljšave zadevnega sistema notranjega nadzora. |
| --- | --- |

14.

Velika večina ugotovitev Sodišča se nanaša na razpise in ocene, opravljene pred letom 2003. V nekaterih primerih je Agencija drugače sprejela razlago pravil ES s strani odborov za ocenjevanje, kot jo je razumelo Sodišče. To je dejansko pripeljalo do izključitve nekaterih podjetij. Kar se tiče zamenjave vodij skupine, ki so zapustili projekt, in stanja, do katerega občasno pride kljub volji Agencije, EAR meni, da je bil predlagani novi strokovnjak v praksi enako sposoben učinkovito uresničevati pogodbo. Agencija za člane ocenjevalnih odborov ne imenuje samo svojega osebja z izkušnjami na področju, ampak tudi neodvisne strokovnjake ali pristojne osebe, ki jih imenujejo zadevni nacionalni organi oblasti. Osrednje spremljanje in vodenje zdaj zagotavlja višji svetovalec za javna naročila, zaposlen v letu 2004, da bi nadaljeval izboljšave zadevnega sistema notranjega nadzora.

| 15. | Pripomba se nanaša na sporazume o dotaciji z UNMIK-om in drugimi mednarodnimi organizacijami, podpisanimi pred letom 2003 skladno s prakso Komisije (pravila ES). Ko se je Agencija zavedela težav z izvajanjem dotacije, je sprejela popravne ukrepe v soglasju z upravičencem in po pojasnitvi spornih vprašanj. Ob upoštevanju pripombe Sodišča bo Agencija v prihodnje natančneje spremljala izvajanje teh dotacij. |
| --- | --- |

15.

Pripomba se nanaša na sporazume o dotaciji z UNMIK-om in drugimi mednarodnimi organizacijami, podpisanimi pred letom 2003 skladno s prakso Komisije (pravila ES). Ko se je Agencija zavedela težav z izvajanjem dotacije, je sprejela popravne ukrepe v soglasju z upravičencem in po pojasnitvi spornih vprašanj. Ob upoštevanju pripombe Sodišča bo Agencija v prihodnje natančneje spremljala izvajanje teh dotacij.

| 16. | Proces zmanjšanja števila delegacij se je začel leta 2003, kot je evidentirano v pripombi Sodišča. Zaključen je bil februarja 2004 in od tedaj obstaja vsega skupaj samo 20 delegacij in poddelegacij, ki omogočajo pravilno izvajanje prilagojenega poteka dela (finančni krog). |
| --- | --- |

16.

Proces zmanjšanja števila delegacij se je začel leta 2003, kot je evidentirano v pripombi Sodišča. Zaključen je bil februarja 2004 in od tedaj obstaja vsega skupaj samo 20 delegacij in poddelegacij, ki omogočajo pravilno izvajanje prilagojenega poteka dela (finančni krog).

---