# Uradni list C 303/7. d

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 303 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 477. december 2004 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 303

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 477. december 2004

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Računsko sodišče |
| 2004/C 303/1 | Posebno poročilo št. 4/2004 o načrtovanju programov pobude Skupnosti za transevropsko sodelovanje – Interreg III z odgovori Komisije | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Računsko sodišče

2004/C 303/1

Posebno poročilo št. 4/2004 o načrtovanju programov pobude Skupnosti za transevropsko sodelovanje – Interreg III z odgovori Komisije

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Računsko sodišče

| 7.12.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 303/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 303/1

---

POSEBNO POROČILO št. 4/2004

o načrtovanju programov pobude Skupnosti za transevropsko sodelovanje – Interreg III z odgovori Komisije

(predloženo v skladu z drugim pododstavkom člena 248(4) Pogodbe ES)

(2004/C 303/01)

VSEBINA

| I–XI | POVZETEK |
| --- | --- |

I–XI

| 1–11 | UVOD |
| --- | --- |

1–11

| 1–5 | Ozadje |
| --- | --- |

1–5

| 6–9 | Glavne značilnosti pobude za obdobje 2000–2006 |
| --- | --- |

6–9

| 10–11 | Revizija Sodišča |
| --- | --- |

10–11

| 12–29 | SMERNICE KOMISIJE |
| --- | --- |

12–29

| 13–14 | Ali smernice vsebujejo ustrezno definicijo transevropskih projektov? |
| --- | --- |

13–14

| 15–16 | Ali smernice vsebujejo specifična pravila za izvajanje? |
| --- | --- |

15–16

| 17–25 | Ali smernice vsebujejo specifične in merljive cilje ter ciljno naravnane ukrepe? |
| --- | --- |

17–25

| 19–21 | Cilji in kazalniki |
| --- | --- |

19–21

| 22–25 | Ciljno naravnani ukrepi |
| --- | --- |

22–25

| 26–27 | Ali so območja, ki izpolnjujejo pogoje, jasno opredeljena? |
| --- | --- |

26–27

| 28–29 | Ali so bili smernice in metodološki dokumenti dostopni državam članicam ob primernem času? |
| --- | --- |

28–29

| 30–39 | POSTOPKI KOMISIJE ZA PREVERJANJE PREDLOGOV V ZVEZI S PROGRAMI POBUDE SKUPNOSTI |
| --- | --- |

30–39

| 31–34 | Ali je preverjanje prispevalo h kakovosti programov pobude Skupnosti? |
| --- | --- |

31–34

| 35–39 | Ali je Komisija odobrila programe pobude Skupnosti v predvidenih rokih? |
| --- | --- |

35–39

| 40–50 | SODELOVANJE MED PRIPRAVO IN IZVAJANJEM |
| --- | --- |

40–50

| 41–42 | Ali je priprava programov pobude Skupnosti potekala v okviru posvetovalnega postopka? |
| --- | --- |

41–42

| 43–50 | Ali države članice sodelujejo pri izvajanju programov pobude Skupnosti? |
| --- | --- |

43–50

| 51–69 | POVEZANOST MED ZAČETNO ANALIZO IN IZBIRO UKREPOV TER DODANO VREDNOSTJO PRVIH SPREJETIH PROJEKTOV |
| --- | --- |

51–69

| 52 | Ali predhodna ocena prispeva k izdelavi programov? |
| --- | --- |

52

| 53–54 | Ali so bili upoštevani rezultati prejšnjega programskega obdobja? |
| --- | --- |

53–54

| 55–57 | Ali so bile izvedene celostne analize razmer po posameznih regijah? |
| --- | --- |

55–57

| 58 | Ali je vzrok za zadevne težave obstoj meja? |
| --- | --- |

58

| 59–63 | Ali so programske prednostne naloge skladne z ugotovljenimi potrebami? |
| --- | --- |

59–63

| 64–65 | Ali se programi pobude Skupnosti Interreg III in tradicionalne pomoči Evropskega sklada za regionalni razvoj dopolnjujejo? |
| --- | --- |

64–65

| 66–69 | Ali imajo prvi sprejeti projekti transevropski značaj in ali zagotavljajo dodano vrednost? |
| --- | --- |

66–69

| 70–78 | MOŽNOST NAKNADNEGA MERJENJA NAPREDKA |
| --- | --- |

70–78

| 71–72 | Ali so cilji programov dobro strukturirani? |
| --- | --- |

71–72

| 73–78 | Ali so cilji merljivi in kvantificirani? |
| --- | --- |

73–78

| 79–99 | ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA |
| --- | --- |

79–99

| 79–96 | Zaključek |
| --- | --- |

79–96

| 80–83 | Smernice se osredotočajo na pravila za izvajanje, vendar so bile na voljo prepozno in s preveč splošnimi cilji |
| --- | --- |

80–83

| 84–85 | Postopke za preverjanje predlogov programov pobude Skupnosti je treba izboljšati |
| --- | --- |

84–85

| 86–87 | Priprava in začetek izvajanja v glavnem potekata v sodelovanju |
| --- | --- |

86–87

| 88–94 | Analize so v glavnem celostne, vendar malo uporabne; med analizami in opredelitvijo ukrepov programov in projektov ni povezave, njihovo dodano vrednost pa bi bilo treba povečati |
| --- | --- |

88–94

| 95–96 | Razpoložljiva orodja niso primerna za merjenje učinka programov pobude Skupnosti z vidika njihovih ciljev |
| --- | --- |

95–96

| 97–99 | Priporočila |
| --- | --- |

97–99

Odgovori Komisije

SEZNAM KRATIC IN GLOSAR

| Organ upravljanja | Organ oblasti ali organ, ki je imenovan za upravljanje programa pomoči. Na eni strani je zadolžen za učinkovitost in pravilnost upravljanja ter na drugi strani za izvajanje (sprejemanje, preverjanje in ocenjevanje predlaganih ukrepov, zbiranje podatkov, pripravo letnega poročila, organizacijo vmesnih ocenjevanj itd.). |
| --- | --- |
| Plačilni organ | Organ oblasti ali organ, ki je imenovan za pripravo in predložitev zahtevkov za plačilo ter za prejemanje plačil od Komisije. |
| Usmerjevalni odbor | Odbor, ki je zadolžen za skupni izbor projektov in usklajeno spremljanje njihovega izvajanja. Sestavljen je iz predstavnikov različnih držav. Njegove naloge lahko po potrebi opravlja nadzorni odbor. |
| Nadzorni odbor | Pristojni organ, ki ga za vsak program imenujejo zadevne države članice. Zadolžen je za preverjanje, kako dobro organ upravljanja opravlja svojo nalogo, zagotavljanje upoštevanja prednostnih nalog in izvedbenih določb programa ter za preverjanje njegove ocene. |
| ESRR | Evropski sklad za regionalni razvoj |
| SS | Strukturni skladi |
| EGIZ | Evropsko gospodarsko interesno združenje. Gre za pravno strukturo, ustanovljeno z Uredbo Sveta (EGS) št. 2137/85 z dne 25. julija 1985 (UL L 199, 31.7.1985, str. 1). Pravnim in fizičnim osebam iz različnih držav članic omogoča, da se pravno združijo. |
| PS | Pobuda Skupnosti. Ena od oblik pomoči strukturnih skladov poleg operativnih programov, tehnične pomoči in inovativnih ukrepov. Obstajajo štiri PS: Interreg, Urban, Leader in Equal. |
| NUTS | Nomenklatura statističnih teritorialnih enot, ki vsako državo članico hierarhično razdeljuje v regije na ravni NUTS I, od katerih je vsaka nato podrazdeljena v regije NUTS II, le-te pa v NUTS III. Ozemlje Evropske unije ima tako 78 regij na ravni NUTS I, 210 na ravni NUTS II in 1 093 na ravni NUTS III. |
| Cilj 1 | Eden od treh prednostnih ciljev strukturnih skladov. Njegov namen je spodbujati razvoj in strukturno prilagajanje regij, ki zaostajajo v razvoju. Praviloma vsi skladi prispevajo k programom, namenjenim tem regijam. |
| Cilj 2 | Eden od treh prednostnih ciljev strukturnih skladov. Njegov namen je spodbujati gospodarsko in socialno preobrazbo območij s strukturnimi težavami. V tem okviru posredujeta samo Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in Evropski socialni sklad (ESS). |
| PPS | Program pobude Skupnosti |
| EPPR | Evropska perspektiva prostorskega razvoja. Gre za okviren in nezavezujoč medvladni dokument, sprejet maja 1999 v Potsdamu med neuradnim svetom ministrov za prostorsko načrtovanje. Gre za politični okvir, sprejet za boljše sodelovanje sektorskih politik Skupnosti, ki pomembno vplivajo na prostor. |
| STS | Skupni tehnični sekretariat. Organu upravljanja pomaga pri izvajanju nalog. |
| SWOT | Strengths, Weaknesses, Opportunities and Threats (prednosti, pomanjkljivosti, priložnosti in nevarnosti). Analiza SWOT je orodje, ki pomaga pri opredelitvi politike. Z njo se pripravi popis prednosti in pomanjkljivosti ter priložnosti in nevarnosti na preučevanem področju, ki je v tem primeru določeno ozemeljsko območje. |
| Transevropski | Izraz, ki se splošno uporablja za tri usmeritve pobude: čezmejno sodelovanje (usmeritev A), transnacionalno sodelovanje (usmeritev B) in medregionalno sodelovanje (usmeritev C). |

Organ upravljanja

Organ oblasti ali organ, ki je imenovan za upravljanje programa pomoči. Na eni strani je zadolžen za učinkovitost in pravilnost upravljanja ter na drugi strani za izvajanje (sprejemanje, preverjanje in ocenjevanje predlaganih ukrepov, zbiranje podatkov, pripravo letnega poročila, organizacijo vmesnih ocenjevanj itd.).

Plačilni organ

Organ oblasti ali organ, ki je imenovan za pripravo in predložitev zahtevkov za plačilo ter za prejemanje plačil od Komisije.

Usmerjevalni odbor

Odbor, ki je zadolžen za skupni izbor projektov in usklajeno spremljanje njihovega izvajanja. Sestavljen je iz predstavnikov različnih držav. Njegove naloge lahko po potrebi opravlja nadzorni odbor.

Nadzorni odbor

Pristojni organ, ki ga za vsak program imenujejo zadevne države članice. Zadolžen je za preverjanje, kako dobro organ upravljanja opravlja svojo nalogo, zagotavljanje upoštevanja prednostnih nalog in izvedbenih določb programa ter za preverjanje njegove ocene.

ESRR

Evropski sklad za regionalni razvoj

SS

Strukturni skladi

EGIZ

Evropsko gospodarsko interesno združenje. Gre za pravno strukturo, ustanovljeno z Uredbo Sveta (EGS) št. 2137/85 z dne 25. julija 1985 (UL L 199, 31.7.1985, str. 1). Pravnim in fizičnim osebam iz različnih držav članic omogoča, da se pravno združijo.

PS

Pobuda Skupnosti. Ena od oblik pomoči strukturnih skladov poleg operativnih programov, tehnične pomoči in inovativnih ukrepov. Obstajajo štiri PS: Interreg, Urban, Leader in Equal.

NUTS

Nomenklatura statističnih teritorialnih enot, ki vsako državo članico hierarhično razdeljuje v regije na ravni NUTS I, od katerih je vsaka nato podrazdeljena v regije NUTS II, le-te pa v NUTS III. Ozemlje Evropske unije ima tako 78 regij na ravni NUTS I, 210 na ravni NUTS II in 1 093 na ravni NUTS III.

Cilj 1

Eden od treh prednostnih ciljev strukturnih skladov. Njegov namen je spodbujati razvoj in strukturno prilagajanje regij, ki zaostajajo v razvoju. Praviloma vsi skladi prispevajo k programom, namenjenim tem regijam.

Cilj 2

Eden od treh prednostnih ciljev strukturnih skladov. Njegov namen je spodbujati gospodarsko in socialno preobrazbo območij s strukturnimi težavami. V tem okviru posredujeta samo Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in Evropski socialni sklad (ESS).

PPS

Program pobude Skupnosti

EPPR

Evropska perspektiva prostorskega razvoja. Gre za okviren in nezavezujoč medvladni dokument, sprejet maja 1999 v Potsdamu med neuradnim svetom ministrov za prostorsko načrtovanje. Gre za politični okvir, sprejet za boljše sodelovanje sektorskih politik Skupnosti, ki pomembno vplivajo na prostor.

STS

Skupni tehnični sekretariat. Organu upravljanja pomaga pri izvajanju nalog.

SWOT

Strengths, Weaknesses, Opportunities and Threats (prednosti, pomanjkljivosti, priložnosti in nevarnosti). Analiza SWOT je orodje, ki pomaga pri opredelitvi politike. Z njo se pripravi popis prednosti in pomanjkljivosti ter priložnosti in nevarnosti na preučevanem področju, ki je v tem primeru določeno ozemeljsko območje.

Transevropski

Izraz, ki se splošno uporablja za tri usmeritve pobude: čezmejno sodelovanje (usmeritev A), transnacionalno sodelovanje (usmeritev B) in medregionalno sodelovanje (usmeritev C).

POVZETEK

| I. | Pobuda Skupnosti Interreg je bila uvedena leta 1990 zaradi ugotovitve, da so obmejna področja izolirana. S to pobudo se partnerjem v različnih državah članicah predlaga sodelovanje, to pa prispeva k odpiranju meja. Pobuda je bila podaljšana za obdobji 1994–1999 (Interreg II) in 2000–2006 (Interreg III). Z odobritvami za prevzem obveznosti v višini 4 875 milijonov eurov je Interreg III najpomembnejša pobuda Skupnosti. |
| --- | --- |

I.

Pobuda Skupnosti Interreg je bila uvedena leta 1990 zaradi ugotovitve, da so obmejna področja izolirana. S to pobudo se partnerjem v različnih državah članicah predlaga sodelovanje, to pa prispeva k odpiranju meja. Pobuda je bila podaljšana za obdobji 1994–1999 (Interreg II) in 2000–2006 (Interreg III). Z odobritvami za prevzem obveznosti v višini 4 875 milijonov eurov je Interreg III najpomembnejša pobuda Skupnosti.

| II. | Revizija pobude Interreg III, ki jo je opravilo Sodišče, zajema obdobje od priprave smernic Komisije do prvih odločb o sprejetju projektov upravičencev. Cilj revizije je bil odgovoriti na naslednja vprašanja:






  (a) | Ali smernice pospešujejo dosego ciljev pobude Skupnosti? |
| --- | --- | --- |

II.

Revizija pobude Interreg III, ki jo je opravilo Sodišče, zajema obdobje od priprave smernic Komisije do prvih odločb o sprejetju projektov upravičencev. Cilj revizije je bil odgovoriti na naslednja vprašanja:

(a)

Ali smernice pospešujejo dosego ciljev pobude Skupnosti?

| (b) | Ali je Komisija uporabila primeren postopek za preverjanja predlogov za programe pobude Skupnosti in ali so bile odločbe sprejete v dogovorjenih rokih? |
| --- | --- |

(b)

Ali je Komisija uporabila primeren postopek za preverjanja predlogov za programe pobude Skupnosti in ali so bile odločbe sprejete v dogovorjenih rokih?

| (c) | Ali so različni partnerji sodelovali, kot je predvideno v smernicah? |
| --- | --- |

(c)

Ali so različni partnerji sodelovali, kot je predvideno v smernicah?

| (d) | Ali je bila začetna analiza za vsako regijo skladna s prioritetami in ukrepi zadevnih programov pobude Skupnosti, kot zahtevajo smernice? |
| --- | --- |

(d)

Ali je bila začetna analiza za vsako regijo skladna s prioritetami in ukrepi zadevnih programov pobude Skupnosti, kot zahtevajo smernice?

| (e) | Ali bo naknadno merjenje napredka možno? |
| --- | --- |

(e)

Ali bo naknadno merjenje napredka možno?

| III. | Smernice programa Interreg III se osredotočajo na postopke za izvajanje programov, ki skušajo krepiti sodelovanje. Vendar so bile dostopne šele, ko je priprava predlogov programov pobude Skupnosti potekala že vsaj eno leto. Predlagani cilji niso ciljno naravnani ter niso merljivi in kvantificirani. Prav tako ni kazalnikov, s katerimi bi se dalo oceniti, kolikšen je bil splošni napredek. |
| --- | --- |

III.

Smernice programa Interreg III se osredotočajo na postopke za izvajanje programov, ki skušajo krepiti sodelovanje. Vendar so bile dostopne šele, ko je priprava predlogov programov pobude Skupnosti potekala že vsaj eno leto. Predlagani cilji niso ciljno naravnani ter niso merljivi in kvantificirani. Prav tako ni kazalnikov, s katerimi bi se dalo oceniti, kolikšen je bil splošni napredek.

| IV. | Postopki, s katerimi lahko Komisija preverja predloge za programe pobude Skupnosti, so bili opredeljeni in vzpostavljeni. Vendar priprava ocenjevalnih meril ni bila zadovoljiva, večje pomanjkljivosti, odkrite pri predlogih, pa ne odpravljene. Programi so bili sprejeti z zamudo in zaradi tega je bil postopek sodelovanja med regijami, ki izpolnjujejo pogoje, prekinjen, razpoložljiva proračunska sredstva pa niso bila izkoriščena. |
| --- | --- |

IV.

Postopki, s katerimi lahko Komisija preverja predloge za programe pobude Skupnosti, so bili opredeljeni in vzpostavljeni. Vendar priprava ocenjevalnih meril ni bila zadovoljiva, večje pomanjkljivosti, odkrite pri predlogih, pa ne odpravljene. Programi so bili sprejeti z zamudo in zaradi tega je bil postopek sodelovanja med regijami, ki izpolnjujejo pogoje, prekinjen, razpoložljiva proračunska sredstva pa niso bila izkoriščena.

| V. | Priprava programov je potekala v okviru posvetovalnega postopka, kot je priporočeno v smernicah. Partnerji iz različnih držav članic s svojim sodelovanjem na splošno prispevajo k izvajanju programa. Vendar obstajajo ovire pri vzpostavljanju skupnih struktur za izvajanje programov pobude Skupnosti in pri dodeljevanju finančnih virov Evropskega sklada za regionalni razvoj. |
| --- | --- |

V.

Priprava programov je potekala v okviru posvetovalnega postopka, kot je priporočeno v smernicah. Partnerji iz različnih držav članic s svojim sodelovanjem na splošno prispevajo k izvajanju programa. Vendar obstajajo ovire pri vzpostavljanju skupnih struktur za izvajanje programov pobude Skupnosti in pri dodeljevanju finančnih virov Evropskega sklada za regionalni razvoj.

| VI. | Kar se tiče povezanosti, programi usmeritev A in B vsebujejo številne analize, ki pa niso dovolj uporabne, saj so bili ukrepi in prednostne naloge določeni na podlagi drugih dejavnikov, ki jih programi ne pojasnjujejo. Poleg tega niso bile sprejete odločitve v zvezi z reševanjem specifičnih problemov, povezanih z mejami, analize pa ne pripomorejo k določitvi izhodišč za merjenje napredka. Prvi sprejeti projekti so bili pripravljeni in bodo izvedeni v sodelovanju med različnimi partnerji. Ker pa so nekateri projekti omejeni na izmenjavo izkušenj, ne morejo veliko prispevati k rešitvi specifičnih problemov obmejnih področij. |
| --- | --- |

VI.

Kar se tiče povezanosti, programi usmeritev A in B vsebujejo številne analize, ki pa niso dovolj uporabne, saj so bili ukrepi in prednostne naloge določeni na podlagi drugih dejavnikov, ki jih programi ne pojasnjujejo. Poleg tega niso bile sprejete odločitve v zvezi z reševanjem specifičnih problemov, povezanih z mejami, analize pa ne pripomorejo k določitvi izhodišč za merjenje napredka. Prvi sprejeti projekti so bili pripravljeni in bodo izvedeni v sodelovanju med različnimi partnerji. Ker pa so nekateri projekti omejeni na izmenjavo izkušenj, ne morejo veliko prispevati k rešitvi specifičnih problemov obmejnih področij.

| VII. | Kazalniki ne dajejo zadostne podlage za izdelavo naknadne ocene doseženega napredka in so premalo povezani s cilji. Poleg tega je treba nekatere kazalnike pojasniti, viri informacij, ki te kazalnike določajo, pa morajo biti natančnejši. V večini preverjenih primerov se računalniški programi še vedno ne uporabljajo. |
| --- | --- |

VII.

Kazalniki ne dajejo zadostne podlage za izdelavo naknadne ocene doseženega napredka in so premalo povezani s cilji. Poleg tega je treba nekatere kazalnike pojasniti, viri informacij, ki te kazalnike določajo, pa morajo biti natančnejši. V večini preverjenih primerov se računalniški programi še vedno ne uporabljajo.

| VIII. | Sodišče priporoča, da se za tekoče obdobje sisteme kazalnikov, ki se uporabljajo za vsak program pobude Skupnosti, poenostavi in izboljša, da bi se s tem povečala kakovost merjenja učinkov. Merila za izbiro projektov je treba okrepiti, da bi se s tem povečala dodana vrednost projektov, oziroma prispevek k reševanju problemov, povezanih z mejami. |
| --- | --- |

VIII.

Sodišče priporoča, da se za tekoče obdobje sisteme kazalnikov, ki se uporabljajo za vsak program pobude Skupnosti, poenostavi in izboljša, da bi se s tem povečala kakovost merjenja učinkov. Merila za izbiro projektov je treba okrepiti, da bi se s tem povečala dodana vrednost projektov, oziroma prispevek k reševanju problemov, povezanih z mejami.

| IX. | Če bo pobuda po letu 2006 podaljšana, mora Komisija narediti analizo in ugotoviti, kateri so obstoječi problemi, povezani z mejami. Ta analiza bi ne glede na pristop pomagala pri določitvi konkretnih ciljev, ki so prednostni za pobudo Skupnosti in ki ji zagotavljajo dodano vrednost. Zato je treba določiti kazalnike za vsako posamezno usmeritev. Poleg tega mora Komisija do držav članic sprejeti proaktivni pristop, in sicer z določitvijo podrobnih ocenjevalnih meril za predloge programov pobude Skupnosti. Analize, ki se jih opravi na ravni vsakega programa pobude Skupnosti, je treba uporabiti za določitev specifičnih ciljev in meritev napredka na tisti ravni. |
| --- | --- |

IX.

Če bo pobuda po letu 2006 podaljšana, mora Komisija narediti analizo in ugotoviti, kateri so obstoječi problemi, povezani z mejami. Ta analiza bi ne glede na pristop pomagala pri določitvi konkretnih ciljev, ki so prednostni za pobudo Skupnosti in ki ji zagotavljajo dodano vrednost. Zato je treba določiti kazalnike za vsako posamezno usmeritev. Poleg tega mora Komisija do držav članic sprejeti proaktivni pristop, in sicer z določitvijo podrobnih ocenjevalnih meril za predloge programov pobude Skupnosti. Analize, ki se jih opravi na ravni vsakega programa pobude Skupnosti, je treba uporabiti za določitev specifičnih ciljev in meritev napredka na tisti ravni.

| X. | Dostop do smernic in metodoloških dokumentov je treba omogočiti pred začetkom priprave programov pobude Skupnosti, vlogo predhodnega ocenjevalca in vsebino dopolnila programa pa je treba pojasniti. |
| --- | --- |

X.

Dostop do smernic in metodoloških dokumentov je treba omogočiti pred začetkom priprave programov pobude Skupnosti, vlogo predhodnega ocenjevalca in vsebino dopolnila programa pa je treba pojasniti.

| XI. | Z namenom spodbujanja sodelovanja finančnih virov za pobudo ne smejo več dodeljevati države članice, začeto delo na instrumentih pravnega sodelovanja mora biti dokončano, priporočila pa je treba uresničevati. |
| --- | --- |

XI.

Z namenom spodbujanja sodelovanja finančnih virov za pobudo ne smejo več dodeljevati države članice, začeto delo na instrumentih pravnega sodelovanja mora biti dokončano, priporočila pa je treba uresničevati.

UVOD

Ozadje

| 1. | Pobuda Skupnosti Interreg je bila uvedena leta 1990 zaradi ugotovitve, da so obmejna območja izolirana. Državne meje ovirajo uravnotežen razvoj in povezovanje evropskega ozemlja: na eni strani gospodarsko, socialno in kulturno ločujejo obmejne skupnosti ter tako ovirajo njihovo usklajeno upravljanje (1), na drugi strani pa so obmejna območja v nacionalnih politikah ponavadi pozabljena, zaradi česar so drugotnega pomena na nacionalnem ozemlju. Pobuda je bila podaljšana za obdobji 1994–1999 (Interreg II) in 2000–2006 (Interreg III). Ker je namen te pobude zlasti spodbujati sodelovanje med regijami različnih držav članic, je v osrčju evropskega povezovanja. |
| --- | --- |

1.

Pobuda Skupnosti Interreg je bila uvedena leta 1990 zaradi ugotovitve, da so obmejna območja izolirana. Državne meje ovirajo uravnotežen razvoj in povezovanje evropskega ozemlja: na eni strani gospodarsko, socialno in kulturno ločujejo obmejne skupnosti ter tako ovirajo njihovo usklajeno upravljanje (1), na drugi strani pa so obmejna območja v nacionalnih politikah ponavadi pozabljena, zaradi česar so drugotnega pomena na nacionalnem ozemlju. Pobuda je bila podaljšana za obdobji 1994–1999 (Interreg II) in 2000–2006 (Interreg III). Ker je namen te pobude zlasti spodbujati sodelovanje med regijami različnih držav članic, je v osrčju evropskega povezovanja.

| 2. | Interreg je izrecno predviden v osnovni uredbi o strukturnih skladih (2). Izvaja se na pobudo Komisije, ki sprejme smernice zanjo, v katerih so opredeljeni cilji, področje uporabe in načini izvajanja. Tabela 1 prikazuje povezovanje osnovne uredbe s projekti, ki jih bodo na koncu izvedli upravičenci do pomoči. |
| --- | --- |

2.

Interreg je izrecno predviden v osnovni uredbi o strukturnih skladih (2). Izvaja se na pobudo Komisije, ki sprejme smernice zanjo, v katerih so opredeljeni cilji, področje uporabe in načini izvajanja. Tabela 1 prikazuje povezovanje osnovne uredbe s projekti, ki jih bodo na koncu izvedli upravičenci do pomoči.

| 3. | Od skupnega zneska 10 432,5 milijona EUR, predvidenega za štiri pobude Skupnosti, je bilo za obdobje 2000–2006 za pobudo Interreg v okviru programov pomoči Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), ki je eden od štirih strukturnih skladov, rezerviranih 4 875 milijonov EUR odobritev za prevzem obveznosti (3). Gre za najpomembnejšo pobudo. Tabela 2 prikazuje povzetek porabe razpoložljivih sredstev od začetka obdobja. |
| --- | --- |

3.

Od skupnega zneska 10 432,5 milijona EUR, predvidenega za štiri pobude Skupnosti, je bilo za obdobje 2000–2006 za pobudo Interreg v okviru programov pomoči Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), ki je eden od štirih strukturnih skladov, rezerviranih 4 875 milijonov EUR odobritev za prevzem obveznosti (3). Gre za najpomembnejšo pobudo. Tabela 2 prikazuje povzetek porabe razpoložljivih sredstev od začetka obdobja.

| 4. | Sodišče je pobudo Skupnosti Interreg že preučilo na koncu njenega prvega obdobja izvajanja (Interreg I) (4). Glavne sklepne ugotovitve so se nanašale na:






  (a) | premalo čezmejne narave projektov in čezmejnega sodelovanja, med drugim pri upravljanju programov pobude Skupnosti; |
| --- | --- | --- |

4.

Sodišče je pobudo Skupnosti Interreg že preučilo na koncu njenega prvega obdobja izvajanja (Interreg I) (4). Glavne sklepne ugotovitve so se nanašale na:

(a)

premalo čezmejne narave projektov in čezmejnega sodelovanja, med drugim pri upravljanju programov pobude Skupnosti;

| (b) | pomanjkanje kazalnikov in nezadovoljivo oceno vplivov programov pobude Skupnosti; |
| --- | --- |

(b)

pomanjkanje kazalnikov in nezadovoljivo oceno vplivov programov pobude Skupnosti;

| (c) | zamude Komisije pri sprejemanju programov. |
| --- | --- |

(c)

zamude Komisije pri sprejemanju programov.

| 5. | Na koncu drugega obdobja izvajanja (Interreg II) je Komisija ocenila, da bi bilo treba čezmejno naravo projektov, predhodne ocene in sisteme kazalnikov izboljšati (5). |
| --- | --- |

5.

Na koncu drugega obdobja izvajanja (Interreg II) je Komisija ocenila, da bi bilo treba čezmejno naravo projektov, predhodne ocene in sisteme kazalnikov izboljšati (5).

Glavne značilnosti pobude za obdobje 2000–2006

| 6. | Interreg III obsega tri usmeritve (6): usmeritev A, ki se nanaša na čezmejno sodelovanje med sosednjimi regijami (53 programov pobude Skupnosti); usmeritev B, ki se nanaša na transnacionalno sodelovanje v okviru obsežnih združenj regij (13 programov pobude Skupnosti); in usmeritev C, ki se nanaša na medregionalno sodelovanje na celotnem ozemlju Skupnosti (4 programi pobude Skupnosti). Njihove glavne značilnosti so povzete v tabeli 3. Pobuda tako ni več omejena samo na čezmejno sodelovanje, čeprav je to bila podlaga za njeno uvedbo leta 1990. Postala je pobuda za transevropsko sodelovanje (glej glosar) (7). |
| --- | --- |

6.

Interreg III obsega tri usmeritve (6): usmeritev A, ki se nanaša na čezmejno sodelovanje med sosednjimi regijami (53 programov pobude Skupnosti); usmeritev B, ki se nanaša na transnacionalno sodelovanje v okviru obsežnih združenj regij (13 programov pobude Skupnosti); in usmeritev C, ki se nanaša na medregionalno sodelovanje na celotnem ozemlju Skupnosti (4 programi pobude Skupnosti). Njihove glavne značilnosti so povzete v tabeli 3. Pobuda tako ni več omejena samo na čezmejno sodelovanje, čeprav je to bila podlaga za njeno uvedbo leta 1990. Postala je pobuda za transevropsko sodelovanje (glej glosar) (7).

| 7. | V primerjavi s prejšnjimi generacijami pobude so se pri smernicah za Interreg III občutno okrepili postopki za boljše sodelovanje, zlasti kar zadeva:






  (a) | skupno strategijo za območje, ki izpolnjuje pogoje; |
| --- | --- | --- |

7.

V primerjavi s prejšnjimi generacijami pobude so se pri smernicah za Interreg III občutno okrepili postopki za boljše sodelovanje, zlasti kar zadeva:

(a)

skupno strategijo za območje, ki izpolnjuje pogoje;

| (b) | enotnost organov za izvajanje programov pobude Skupnosti: vsak program mora imeti enoten organ upravljanja, enoten plačilni organ, skupni tehnični sekretariat, usmerjevalni odbor, ki je sestavljen iz predstavnikov različnih držav, in enoten nadzorni odbor (glej glosar); vsaka pogodba o subvenciji mora biti sklenjena s samo enim končnim upravičencem, ki je pravno odgovoren in mora nato s pogodbo določiti svoje pravice in obveznosti s svojimi partnerji v zadevnem projektu (8); |
| --- | --- |

(b)

enotnost organov za izvajanje programov pobude Skupnosti: vsak program mora imeti enoten organ upravljanja, enoten plačilni organ, skupni tehnični sekretariat, usmerjevalni odbor, ki je sestavljen iz predstavnikov različnih držav, in enoten nadzorni odbor (glej glosar); vsaka pogodba o subvenciji mora biti sklenjena s samo enim končnim upravičencem, ki je pravno odgovoren in mora nato s pogodbo določiti svoje pravice in obveznosti s svojimi partnerji v zadevnem projektu (8);

| (c) | enotnost finančnih elementov programov pobude Skupnosti: finančni načrt mora biti enoten, prispevki Evropskega sklada za regionalni razvoj ne smejo biti več porazdeljeni po državah članicah; prav tako mora biti enoten bančni račun, na katerega se nakazujejo plačila ESRR (9). |
| --- | --- |

(c)

enotnost finančnih elementov programov pobude Skupnosti: finančni načrt mora biti enoten, prispevki Evropskega sklada za regionalni razvoj ne smejo biti več porazdeljeni po državah članicah; prav tako mora biti enoten bančni račun, na katerega se nakazujejo plačila ESRR (9).

| 8. | Skupni organi za izvajanje in finančni elementi bi morali načeloma spodbuditi oblikovanje skupne strategije in skupnega pristopa za zadevno območje. Poleg tega bi Komisiji olajšala upravljanje programov pobude Skupnosti, saj se je prej morala ukvarjati s toliko strankami in zahtevki za plačilo, kot je bilo zadevnih držav članic za vsak program pobude Skupnosti. |
| --- | --- |

8.

Skupni organi za izvajanje in finančni elementi bi morali načeloma spodbuditi oblikovanje skupne strategije in skupnega pristopa za zadevno območje. Poleg tega bi Komisiji olajšala upravljanje programov pobude Skupnosti, saj se je prej morala ukvarjati s toliko strankami in zahtevki za plačilo, kot je bilo zadevnih držav članic za vsak program pobude Skupnosti.

| 9. | Poleg tega nove smernice uvajajo potrebo po večjem dopolnjevanju z drugimi programi pomoči strukturnih skladov in zaradi poenostavitve je za pobudo Skupnosti Interreg trenutno zadolžen samo Evropski sklad za regionalni razvoj. |
| --- | --- |

9.

Poleg tega nove smernice uvajajo potrebo po večjem dopolnjevanju z drugimi programi pomoči strukturnih skladov in zaradi poenostavitve je za pobudo Skupnosti Interreg trenutno zadolžen samo Evropski sklad za regionalni razvoj.

Revizija Sodišča

| 10. | Sodišče je ob upoštevanju pomembnosti pobude (glej odstavek 3), ugotovljenih težav (glej odstavka 4 in 5) in večjih sprememb za obdobje 2000–2006 (glej odstavek 7) pregledalo program Interreg III. Cilj je bil odgovoriti na naslednja vprašanja ter preučiti posledice ugotovitev, ki jih je Sodišče podalo med svojo prvo revizijo (glej odstavek 4):






  (a) | Ali smernice pospešujejo dosego ciljev pobude Skupnosti? |
| --- | --- | --- |

10.

Sodišče je ob upoštevanju pomembnosti pobude (glej odstavek 3), ugotovljenih težav (glej odstavka 4 in 5) in večjih sprememb za obdobje 2000–2006 (glej odstavek 7) pregledalo program Interreg III. Cilj je bil odgovoriti na naslednja vprašanja ter preučiti posledice ugotovitev, ki jih je Sodišče podalo med svojo prvo revizijo (glej odstavek 4):

(a)

Ali smernice pospešujejo dosego ciljev pobude Skupnosti?

| (b) | Ali je Komisija uporabila primeren postopek za preverjanje predlogov za programe pobude Skupnosti in ali so bile odločbe sprejete v dogovorjenih rokih? |
| --- | --- |

(b)

Ali je Komisija uporabila primeren postopek za preverjanje predlogov za programe pobude Skupnosti in ali so bile odločbe sprejete v dogovorjenih rokih?

| (c) | Ali so različni partnerji sodelovali, kot je predvideno v smernicah? |
| --- | --- |

(c)

Ali so različni partnerji sodelovali, kot je predvideno v smernicah?

| (d) | Ali je bila začetna analiza za vsako regijo skladna s prednostnimi nalogami in ukrepi zadevnih programov pobude Skupnosti, kot to zahtevajo smernice? |
| --- | --- |

(d)

Ali je bila začetna analiza za vsako regijo skladna s prednostnimi nalogami in ukrepi zadevnih programov pobude Skupnosti, kot to zahtevajo smernice?

| (e) | Ali bo naknadno merjenje napredka možno? |
| --- | --- |

(e)

Ali bo naknadno merjenje napredka možno?

| 11. | Revizija je zajemala obdobje od priprave smernic Komisije do prvih odločitev o sprejetju projektov upravičencev. Do sedaj za te projekte ni bilo pripravljeno nobeno poročilo o izdatkih. Prvi dve vprašanji sta bili preverjeni na ravni Komisije, tri naslednja pa na ravni držav članic. Izbranih je bilo osem programov pobude Skupnosti, tako da tvorijo reprezentativni vzorec različnih nastalih položajev, to je za različne usmeritve iz smernic Komisije in različne okvire (glej tabelo 4). Tem programom pobude Skupnosti se dodeli 20 odstotkov proračunskih sredstev, namenjenih pobudi. Revizija ni obravnavala vidikov, povezanih s sodelovanjem na zunanjih mejah, saj gre za posebne primere, zlasti kar se tiče sodelovanja z drugimi finančnimi instrumenti (10). |
| --- | --- |

11.

Revizija je zajemala obdobje od priprave smernic Komisije do prvih odločitev o sprejetju projektov upravičencev. Do sedaj za te projekte ni bilo pripravljeno nobeno poročilo o izdatkih. Prvi dve vprašanji sta bili preverjeni na ravni Komisije, tri naslednja pa na ravni držav članic. Izbranih je bilo osem programov pobude Skupnosti, tako da tvorijo reprezentativni vzorec različnih nastalih položajev, to je za različne usmeritve iz smernic Komisije in različne okvire (glej tabelo 4). Tem programom pobude Skupnosti se dodeli 20 odstotkov proračunskih sredstev, namenjenih pobudi. Revizija ni obravnavala vidikov, povezanih s sodelovanjem na zunanjih mejah, saj gre za posebne primere, zlasti kar se tiče sodelovanja z drugimi finančnimi instrumenti (10).

SMERNICE KOMISIJE

| 12. | Komisija za določeno pobudo Skupnosti določi smernice, v katerih morajo biti navedeni pogoji za zagotavljanje dodane vrednosti v primerjavi s klasičnimi pomočmi ciljev 1 in 2 (glej glosar). Sodišče meni, da bi morale smernice opredeliti posebne zahteve v zvezi s projekti, ki jih bodo izvajali upravičenci, posebna pravila za izvajanje na ravni programov pobude Skupnosti in območja, ki izpolnjujejo pogoje. Prav tako je treba opredeliti specifične, operativne in merljive cilje ter ciljno naravnane ukrepe. Če želimo, da se bodo smernice dovolj upoštevale, morajo biti na razpolago, preden se začne priprava programov pobude Skupnosti. |
| --- | --- |

12.

Komisija za določeno pobudo Skupnosti določi smernice, v katerih morajo biti navedeni pogoji za zagotavljanje dodane vrednosti v primerjavi s klasičnimi pomočmi ciljev 1 in 2 (glej glosar). Sodišče meni, da bi morale smernice opredeliti posebne zahteve v zvezi s projekti, ki jih bodo izvajali upravičenci, posebna pravila za izvajanje na ravni programov pobude Skupnosti in območja, ki izpolnjujejo pogoje. Prav tako je treba opredeliti specifične, operativne in merljive cilje ter ciljno naravnane ukrepe. Če želimo, da se bodo smernice dovolj upoštevale, morajo biti na razpolago, preden se začne priprava programov pobude Skupnosti.

Ali smernice vsebujejo ustrezno definicijo transevropskih projektov?

| 13. | Komisija je transevropski projekt (11) v smernicah opredelila glede na njegovo izvajanje in vpliv: ukrepi se morajo „izbrati skupaj in se izvajati bodisi v dveh ali več državah članicah ali zadevnih tretjih državah bodisi v samo eni državi članici, kadar se lahko dokaže, da pomembno vplivajo na druge države članice ali tretje države“ (12). Smernice prav tako določajo, da morajo vsi ukrepi in projekti dokazati dodano vrednost transevropskega pristopa. |
| --- | --- |

13.

Komisija je transevropski projekt (11) v smernicah opredelila glede na njegovo izvajanje in vpliv: ukrepi se morajo „izbrati skupaj in se izvajati bodisi v dveh ali več državah članicah ali zadevnih tretjih državah bodisi v samo eni državi članici, kadar se lahko dokaže, da pomembno vplivajo na druge države članice ali tretje države“ (12). Smernice prav tako določajo, da morajo vsi ukrepi in projekti dokazati dodano vrednost transevropskega pristopa.

| 14. | Definicijo transevropskega projekta je zato treba na ravni vsakega programa pobude Skupnosti uresničiti v praksi in zagotoviti, da projekti prispevajo k reševanju težav, povezanih z mejami (glej odstavke 66 do 69). |
| --- | --- |

14.

Definicijo transevropskega projekta je zato treba na ravni vsakega programa pobude Skupnosti uresničiti v praksi in zagotoviti, da projekti prispevajo k reševanju težav, povezanih z mejami (glej odstavke 66 do 69).

Ali smernice vsebujejo specifična pravila za izvajanje?

| 15. | Različna priporočila na področju izvajanja so bila že oblikovana v naknadni oceni pobude Interreg I, ki je bila izvedena na zahtevo Komisije. Nato je bila v okviru projekta „Linkage Assistance and Cooperation for the European border regions“ (LACE) (13) pripravljena tipologija programov pobude Skupnosti Interreg II na podlagi pravil za izvajanje programov, v kateri so bile izpostavljene najbolj celostne prakse. Priporočila, ki so povzeta v smernicah (glej odstavek 7), se nanašajo na:






  (a) | čim obsežnejše sodelovanje vseh sektorjev, vključno z zasebnimi in nekomercialnimi sektorji, od vsega začetka priprave posameznega programa pobude Skupnosti; |
| --- | --- | --- |

15.

Različna priporočila na področju izvajanja so bila že oblikovana v naknadni oceni pobude Interreg I, ki je bila izvedena na zahtevo Komisije. Nato je bila v okviru projekta „Linkage Assistance and Cooperation for the European border regions“ (LACE) (13) pripravljena tipologija programov pobude Skupnosti Interreg II na podlagi pravil za izvajanje programov, v kateri so bile izpostavljene najbolj celostne prakse. Priporočila, ki so povzeta v smernicah (glej odstavek 7), se nanašajo na:

(a)

čim obsežnejše sodelovanje vseh sektorjev, vključno z zasebnimi in nekomercialnimi sektorji, od vsega začetka priprave posameznega programa pobude Skupnosti;

| (b) | skupno pripravo in upravljanje, po možnosti s stalno čezmejno organizacijo; Komisija je tako morala spodbuditi ustanovitev stalnih čezmejnih struktur in pripraviti tipske pogodbe med regijami; |
| --- | --- |

(b)

skupno pripravo in upravljanje, po možnosti s stalno čezmejno organizacijo; Komisija je tako morala spodbuditi ustanovitev stalnih čezmejnih struktur in pripraviti tipske pogodbe med regijami;

| (c) | uporabo skupnega bančnega računa za sredstva Skupnosti, ki bi se lahko prav tako uporabljal za nacionalna sredstva; |
| --- | --- |

(c)

uporabo skupnega bančnega računa za sredstva Skupnosti, ki bi se lahko prav tako uporabljal za nacionalna sredstva;

| (d) | sklenitev vsake pogodbe o subvencioniranju s samo enim partnerjem, na račun katerega bi se nakazovala subvencija; ta upravičenec bi moral imeti svoje pogodbene dogovore s partnerji na eni in drugi strani meje. |
| --- | --- |

(d)

sklenitev vsake pogodbe o subvencioniranju s samo enim partnerjem, na račun katerega bi se nakazovala subvencija; ta upravičenec bi moral imeti svoje pogodbene dogovore s partnerji na eni in drugi strani meje.

| 16. | Smernice predvidevajo ustanovitev evropskih gospodarskih interesnih združenj (EGIZ) (glej glosar), da bi omogočile uresničevanje sodelovanja prek resničnih skupnih struktur. Vendar so nekatere države članice opozorile na pravne težave in Komisija ni imela več časa, da bi jih podrobneje obravnavala (glej odstavek 44). Januarja 2003 je Komisija začela raziskavo o pravnih instrumentih, ki bi se lahko uporabili v okviru transevropskega sodelovanja. |
| --- | --- |

16.

Smernice predvidevajo ustanovitev evropskih gospodarskih interesnih združenj (EGIZ) (glej glosar), da bi omogočile uresničevanje sodelovanja prek resničnih skupnih struktur. Vendar so nekatere države članice opozorile na pravne težave in Komisija ni imela več časa, da bi jih podrobneje obravnavala (glej odstavek 44). Januarja 2003 je Komisija začela raziskavo o pravnih instrumentih, ki bi se lahko uporabili v okviru transevropskega sodelovanja.

Ali smernice vsebujejo specifične in merljive cilje ter ciljno naravnane ukrepe?

| 17. | V zvezi s cilji in kazalniki je naknadna ocena pobude Interreg I že opozorila na:






  (a) | potrebo po razjasnitvi namena sodelovanja, saj si programi Interreg prizadevajo doseči iste cilje kot klasični programi, pri čemer pa imajo slednji na razpolago veliko več finančnih sredstev, vse regije, ki izpolnjujejo pogoje za pridobitev pomoči, pa se tudi ne spopadajo z razvojnimi težavami; |
| --- | --- | --- |

17.

V zvezi s cilji in kazalniki je naknadna ocena pobude Interreg I že opozorila na:

(a)

potrebo po razjasnitvi namena sodelovanja, saj si programi Interreg prizadevajo doseči iste cilje kot klasični programi, pri čemer pa imajo slednji na razpolago veliko več finančnih sredstev, vse regije, ki izpolnjujejo pogoje za pridobitev pomoči, pa se tudi ne spopadajo z razvojnimi težavami;

| (b) | pomanjkanje jasnih in kvantificiranih ciljev; |
| --- | --- |

(b)

pomanjkanje jasnih in kvantificiranih ciljev;

| (c) | potrebo po uvedbi ustreznih kazalnikov. |
| --- | --- |

(c)

potrebo po uvedbi ustreznih kazalnikov.

| 18. | Komisija je v pričakovanju mnenja Parlamenta o smernicah Interreg III pripravila kratek informativni dokument, ki je vseboval prvo poročilo o pobudi Interreg II (14). Vendar je dokument zelo splošen in obravnava vprašanja izvajanja. Kljub raziskavam iz odstavka 15 in rezultatom vmesne ocene programov pobude Skupnosti Komisija na splošno ni imela na voljo posebne analize o območjih, ki izpolnjujejo pogoje, niti informacij o napredku pri doseganju ciljev pobude ali specifičnih ciljev programov pobude Skupnosti, naj gre za Interreg I ali Interreg II. To je oteževalo določitev konkretnih specifičnih ciljev. |
| --- | --- |

18.

Komisija je v pričakovanju mnenja Parlamenta o smernicah Interreg III pripravila kratek informativni dokument, ki je vseboval prvo poročilo o pobudi Interreg II (14). Vendar je dokument zelo splošen in obravnava vprašanja izvajanja. Kljub raziskavam iz odstavka 15 in rezultatom vmesne ocene programov pobude Skupnosti Komisija na splošno ni imela na voljo posebne analize o območjih, ki izpolnjujejo pogoje, niti informacij o napredku pri doseganju ciljev pobude ali specifičnih ciljev programov pobude Skupnosti, naj gre za Interreg I ali Interreg II. To je oteževalo določitev konkretnih specifičnih ciljev.

Cilji in kazalniki

| 19. | V smernicah Interreg III ima vsaka usmeritev obsežne specifične cilje (glej tabelo 3). Poleg tega je v njih predvideno, da bodo imeli ob upoštevanju splošnih smernic strukturnih skladov in politik Skupnosti prednost zaposlovanje, konkurenčnost, trajnostni razvoj ter spodbujanje enakih možnosti žensk in moških. |
| --- | --- |

19.

V smernicah Interreg III ima vsaka usmeritev obsežne specifične cilje (glej tabelo 3). Poleg tega je v njih predvideno, da bodo imeli ob upoštevanju splošnih smernic strukturnih skladov in politik Skupnosti prednost zaposlovanje, konkurenčnost, trajnostni razvoj ter spodbujanje enakih možnosti žensk in moških.

| 20. | Komisija je organe držav članic, pristojne za programe pobude Skupnosti, zadolžila, da na podlagi analize težav, povezanih z mejami, določijo konkretne cilje. Čeprav je opredelila pravila delovanja (glej odstavke 7 in 15–16), pa ni določila nobenih specifičnih in merljivih ciljev. Zato je med preverjanjem predlogov programov držav članic izredno pomembno zagotoviti, da so bile sprejete utemeljene in ciljno naravnane odločitve. |
| --- | --- |

20.

Komisija je organe držav članic, pristojne za programe pobude Skupnosti, zadolžila, da na podlagi analize težav, povezanih z mejami, določijo konkretne cilje. Čeprav je opredelila pravila delovanja (glej odstavke 7 in 15–16), pa ni določila nobenih specifičnih in merljivih ciljev. Zato je med preverjanjem predlogov programov držav članic izredno pomembno zagotoviti, da so bile sprejete utemeljene in ciljno naravnane odločitve.

| 21. | Dokumenti, ki naj bi tem organom pomagali pri pripravi programov pobude Skupnosti na področju predhodne ocene in kazalnikov, značilnih za pobudo Interreg (15), bi se morali predvsem osredotočiti na ključne zamisli, ki uresničujejo prednostne naloge Komisije, zlasti v pričakovanju naknadne ocene. Na tej podlagi in na podlagi izkušenj, pridobljenih med dvema prejšnjima generacijama pobude Skupnosti, bi bilo tako koristno določiti sistem skupnih minimalnih kazalnikov, ki bi se uporabljali za vse programe v okviru iste usmeritve. Dejansko pa ti dokumenti:






  (a) | zlasti poudarjajo težave pri izvedbi predhodne ocene, opredelitvi prednostnih nalog ukrepanja in merjenju vpliva programov; niso ravno koristni za vzpostavitev sistema, ki bi omogočal presojo vplivov programov pobude Skupnosti; |
| --- | --- | --- |

21.

Dokumenti, ki naj bi tem organom pomagali pri pripravi programov pobude Skupnosti na področju predhodne ocene in kazalnikov, značilnih za pobudo Interreg (15), bi se morali predvsem osredotočiti na ključne zamisli, ki uresničujejo prednostne naloge Komisije, zlasti v pričakovanju naknadne ocene. Na tej podlagi in na podlagi izkušenj, pridobljenih med dvema prejšnjima generacijama pobude Skupnosti, bi bilo tako koristno določiti sistem skupnih minimalnih kazalnikov, ki bi se uporabljali za vse programe v okviru iste usmeritve. Dejansko pa ti dokumenti:

(a)

zlasti poudarjajo težave pri izvedbi predhodne ocene, opredelitvi prednostnih nalog ukrepanja in merjenju vpliva programov; niso ravno koristni za vzpostavitev sistema, ki bi omogočal presojo vplivov programov pobude Skupnosti;

| (b) | ustvarjajo določeno zmedo na področju kazalnikov; medtem ko priporočajo, da se določi omejeno število kazalnikov, se nato nanašajo na kazalnike konteksta, vpliva, sodelovanja/vključevanja, učinka in rezultata ter ključne kazalnike in priporočajo uporabo kvalitativnih kazalnikov; navedeni so primeri kazalnikov učinka, rezultata in vpliva; prav tako obstaja določena nenatančnost glede definicije teh različnih kategorij, zlasti med kazalniki učinka in rezultata, saj se število udeležencev v teh projektih na primer včasih obravnava kot kazalnik rezultata; |
| --- | --- |

(b)

ustvarjajo določeno zmedo na področju kazalnikov; medtem ko priporočajo, da se določi omejeno število kazalnikov, se nato nanašajo na kazalnike konteksta, vpliva, sodelovanja/vključevanja, učinka in rezultata ter ključne kazalnike in priporočajo uporabo kvalitativnih kazalnikov; navedeni so primeri kazalnikov učinka, rezultata in vpliva; prav tako obstaja določena nenatančnost glede definicije teh različnih kategorij, zlasti med kazalniki učinka in rezultata, saj se število udeležencev v teh projektih na primer včasih obravnava kot kazalnik rezultata;

| (c) | ne zajemajo usmeritve C, za katero je bilo dogovorjeno, da bodo kazalniki določeni med izvajanjem, saj je Komisija to usmeritev oblikovala kot okvir sodelovanja, ne da bi natančno poznala posebne potrebe in ustrezne cilje (glej odstavek 24); čeprav projekte medregionalnega sodelovanja od leta 1995 naprej podpira ESRR, Komisija pri pripravi smernic za usmeritev C ni imela na voljo nobenih ocen v zvezi z njimi. |
| --- | --- |

(c)

ne zajemajo usmeritve C, za katero je bilo dogovorjeno, da bodo kazalniki določeni med izvajanjem, saj je Komisija to usmeritev oblikovala kot okvir sodelovanja, ne da bi natančno poznala posebne potrebe in ustrezne cilje (glej odstavek 24); čeprav projekte medregionalnega sodelovanja od leta 1995 naprej podpira ESRR, Komisija pri pripravi smernic za usmeritev C ni imela na voljo nobenih ocen v zvezi z njimi.

Ciljno naravnani ukrepi

| 22. | Smernice Komisije v zvezi z usmeritvijo A pobude vsebujejo samo seznam okvirnih ukrepov. Komisija je državam članicam pustila možnost, da določijo programe z zelo obsežnim področjem uporabe. Po zgledu programov pomoči v okviru ciljev 1 in 2 lahko vključijo ekonomske, socialne, kulturne in okoljske ukrepe, vendar zanje veljajo posebni pogoji izvajanja, ki naj bi okrepili čezmejno sodelovanje. Je pa zanje rezerviranih veliko manj finančnih sredstev kot za tradicionalne programe, zlasti če upoštevamo razsežnost ozemelj, ki so upravičena do programov pobude Skupnosti. Ta ozemlja lahko prav tako vključujejo območja, ki niso upravičena do pomoči ESRR iz naslova ciljev 1 in 2, torej regije, ki se ne srečujejo s posebnimi razvojnimi težavami ali težavami prilagajanja. Ti elementi so še dodaten razlog (glej odstavek 20), da mora Komisija pri preverjanju predlogov programov držav članic zagotoviti ciljno naravnanost ukrepov (glej odstavke 59–63). |
| --- | --- |

22.

Smernice Komisije v zvezi z usmeritvijo A pobude vsebujejo samo seznam okvirnih ukrepov. Komisija je državam članicam pustila možnost, da določijo programe z zelo obsežnim področjem uporabe. Po zgledu programov pomoči v okviru ciljev 1 in 2 lahko vključijo ekonomske, socialne, kulturne in okoljske ukrepe, vendar zanje veljajo posebni pogoji izvajanja, ki naj bi okrepili čezmejno sodelovanje. Je pa zanje rezerviranih veliko manj finančnih sredstev kot za tradicionalne programe, zlasti če upoštevamo razsežnost ozemelj, ki so upravičena do programov pobude Skupnosti. Ta ozemlja lahko prav tako vključujejo območja, ki niso upravičena do pomoči ESRR iz naslova ciljev 1 in 2, torej regije, ki se ne srečujejo s posebnimi razvojnimi težavami ali težavami prilagajanja. Ti elementi so še dodaten razlog (glej odstavek 20), da mora Komisija pri preverjanju predlogov programov držav članic zagotoviti ciljno naravnanost ukrepov (glej odstavke 59–63).

| 23. | Smernice v zvezi z usmeritvijo B predvidevajo upoštevanje prednostnih nalog politik Skupnosti, zlasti transevropska omrežja in priporočila za ozemeljski razvoj, izražena v „Evropski perspektivi prostorskega razvoja“ (EPPR) (glej glosar). To daje tej usmeritvi poseben značaj, čeprav je zadevno ozemlje obsežno in so finančna sredstva omejena, zaradi česar je treba izbirati med možnostmi za pomoč. |
| --- | --- |

23.

Smernice v zvezi z usmeritvijo B predvidevajo upoštevanje prednostnih nalog politik Skupnosti, zlasti transevropska omrežja in priporočila za ozemeljski razvoj, izražena v „Evropski perspektivi prostorskega razvoja“ (EPPR) (glej glosar). To daje tej usmeritvi poseben značaj, čeprav je zadevno ozemlje obsežno in so finančna sredstva omejena, zaradi česar je treba izbirati med možnostmi za pomoč.

| 24. | Prvotne smernice Komisije v zvezi z usmeritvijo C izražajo samo en splošni cilj, in sicer izboljšanje učinkovitosti politik in instrumentov za regionalni razvoj in kohezijo (glej tabelo 3). V drugem sporočilu, objavljenem 15. maja 2001, je bila določena vsebina in opredeljenih pet tematskih področij medregionalnega sodelovanja (16), med katerimi je bila rubrika „drugo“. Od začetka izvajanja programov pobude Skupnosti v okviru te usmeritve je tematsko področje „drugo“ pritegnilo večino zahtevkov za pomoč in odobrenih prispevkov, kar kaže, da je ta usmeritev preobsežna. |
| --- | --- |

24.

Prvotne smernice Komisije v zvezi z usmeritvijo C izražajo samo en splošni cilj, in sicer izboljšanje učinkovitosti politik in instrumentov za regionalni razvoj in kohezijo (glej tabelo 3). V drugem sporočilu, objavljenem 15. maja 2001, je bila določena vsebina in opredeljenih pet tematskih področij medregionalnega sodelovanja (16), med katerimi je bila rubrika „drugo“. Od začetka izvajanja programov pobude Skupnosti v okviru te usmeritve je tematsko področje „drugo“ pritegnilo večino zahtevkov za pomoč in odobrenih prispevkov, kar kaže, da je ta usmeritev preobsežna.

| 25. | Končni sklep je, da so cilji, ki jih je Komisija ohranila v svojih smernicah, splošni. Poleg tega delovni dokumenti, ki so na voljo, vodij projektov ne spodbujajo zadosti, da bi uvedli operativne in ustrezne kazalnike, s katerimi bi ocenili, kako so bili izpolnjeni cilji. Tako so upravičeni ukrepi različni in povzročajo veliko neenakost projektov. Natančno to so razlogi, ki jih je Komisija navedla v svojem delovnem dokumentu št. 6, da bi pojasnila slabo kakovost ocen prejšnjih programov. Eno glavnih načel za zagotavljanje učinkovitosti programov pomoči strukturnih skladov je tako združevanje pomoči. Brez odločitev na ravni programov pobude Skupnosti, s katerimi bi se določili konkretni cilji in zožilo področje uporabe, bo njihovo izvajanje privedlo do skromnih sredstev in doseženi napredek bo izredno težko izmeriti. |
| --- | --- |

25.

Končni sklep je, da so cilji, ki jih je Komisija ohranila v svojih smernicah, splošni. Poleg tega delovni dokumenti, ki so na voljo, vodij projektov ne spodbujajo zadosti, da bi uvedli operativne in ustrezne kazalnike, s katerimi bi ocenili, kako so bili izpolnjeni cilji. Tako so upravičeni ukrepi različni in povzročajo veliko neenakost projektov. Natančno to so razlogi, ki jih je Komisija navedla v svojem delovnem dokumentu št. 6, da bi pojasnila slabo kakovost ocen prejšnjih programov. Eno glavnih načel za zagotavljanje učinkovitosti programov pomoči strukturnih skladov je tako združevanje pomoči. Brez odločitev na ravni programov pobude Skupnosti, s katerimi bi se določili konkretni cilji in zožilo področje uporabe, bo njihovo izvajanje privedlo do skromnih sredstev in doseženi napredek bo izredno težko izmeriti.

Ali so območja, ki izpolnjujejo pogoje, jasno opredeljena?

| 26. | Med pripravo novih smernic se je za usmeritev A postavilo vprašanje opredelitve območij, ki izpolnjujejo pogoje. Učinkovitost čezmejnega sodelovanja se začne zmanjševati okoli 50 do 70 kilometrov od meje. Ker ni nobenega instrumenta, ki bi omogočal boljšo razdelitev ozemlja, so bila območja ponovno določena na podlagi nomenklature NUTS III (glej glosar), zaradi česar so bila določena območja do 200 kilometrov od meje, v nekaterih državah članicah pa še več. Med pregledanimi programi pobude Skupnosti v okviru usmeritve A skoraj vsi zajemajo območja, ki izpolnjujejo pogoje in se raztezajo več kot 70 kilometrov od meje (program pobude Skupnosti za regijo Ems-Dollart, Alpe, Irsko in Wales ter Španijo in Portugalsko). |
| --- | --- |

26.

Med pripravo novih smernic se je za usmeritev A postavilo vprašanje opredelitve območij, ki izpolnjujejo pogoje. Učinkovitost čezmejnega sodelovanja se začne zmanjševati okoli 50 do 70 kilometrov od meje. Ker ni nobenega instrumenta, ki bi omogočal boljšo razdelitev ozemlja, so bila območja ponovno določena na podlagi nomenklature NUTS III (glej glosar), zaradi česar so bila določena območja do 200 kilometrov od meje, v nekaterih državah članicah pa še več. Med pregledanimi programi pobude Skupnosti v okviru usmeritve A skoraj vsi zajemajo območja, ki izpolnjujejo pogoje in se raztezajo več kot 70 kilometrov od meje (program pobude Skupnosti za regijo Ems-Dollart, Alpe, Irsko in Wales ter Španijo in Portugalsko).

| 27. | Usmeritvi B in C to vprašanje ne zadeva, ker se ne nanašata na sodelovanje sosednjih območij, kot to velja za usmeritev A. |
| --- | --- |

27.

Usmeritvi B in C to vprašanje ne zadeva, ker se ne nanašata na sodelovanje sosednjih območij, kot to velja za usmeritev A.

Ali so bili smernice in metodološki dokumenti dostopni državam članicam ob primernem času?

| 28. | Prve strateške zamisli Komisije o pobudi Interreg III segajo v konec leta 1997. Marca 1998 je bil pripravljen dokument, ki je predstavljal osnovne možnosti (17). Smernice Komisije so bile dokončane šele med januarjem in majem 2000 oziroma v prvih mesecih leta 2001 za usmeritev C. Tako so ob upoštevanju posebnih težav, povezanih s pripravo programa Interreg, države članice že pričele svoje delo. Podoben je bil položaj pri različnih metodoloških delovnih dokumentih, ki jih je Komisija pripravila posebej za Interreg (glej odstavek 21). |
| --- | --- |

28.

Prve strateške zamisli Komisije o pobudi Interreg III segajo v konec leta 1997. Marca 1998 je bil pripravljen dokument, ki je predstavljal osnovne možnosti (17). Smernice Komisije so bile dokončane šele med januarjem in majem 2000 oziroma v prvih mesecih leta 2001 za usmeritev C. Tako so ob upoštevanju posebnih težav, povezanih s pripravo programa Interreg, države članice že pričele svoje delo. Podoben je bil položaj pri različnih metodoloških delovnih dokumentih, ki jih je Komisija pripravila posebej za Interreg (glej odstavek 21).

| 29. | Zaradi zapletenosti pobude Skupnosti Interreg je pozna razpoložljivost smernic in metodoloških dokumentov prispevala k zamudi pri učinkoviti uvedbi programov pobude Skupnosti. Privedla bi lahko tudi do slabe kakovosti nekaterih predlogov programov pobude Skupnosti. |
| --- | --- |

29.

Zaradi zapletenosti pobude Skupnosti Interreg je pozna razpoložljivost smernic in metodoloških dokumentov prispevala k zamudi pri učinkoviti uvedbi programov pobude Skupnosti. Privedla bi lahko tudi do slabe kakovosti nekaterih predlogov programov pobude Skupnosti.

POSTOPKI KOMISIJE ZA PREVERJANJE PREDLOGOV V ZVEZI S PROGRAMI POBUDE SKUPNOSTI

| 30. | Komisija preverja skladnost programov pobude Skupnosti s smernicami. Sodišče meni, da bi moral biti postopek preverjanja dovolj podroben in da bi ugotovljene pomanjkljivosti morale nato privesti do izboljšav v programih pobude Skupnosti. Ne nazadnje morajo biti programi pobude Skupnosti sprejeti pravočasno, da ne pride do prekinitve sodelovanja, ki je bilo vzpostavljeno s pobudo Interreg II, in da se omogoči izkoriščanje razpoložljivih odobrenih sredstev. |
| --- | --- |

30.

Komisija preverja skladnost programov pobude Skupnosti s smernicami. Sodišče meni, da bi moral biti postopek preverjanja dovolj podroben in da bi ugotovljene pomanjkljivosti morale nato privesti do izboljšav v programih pobude Skupnosti. Ne nazadnje morajo biti programi pobude Skupnosti sprejeti pravočasno, da ne pride do prekinitve sodelovanja, ki je bilo vzpostavljeno s pobudo Interreg II, in da se omogoči izkoriščanje razpoložljivih odobrenih sredstev.

Ali je preverjanje prispevalo h kakovosti programov pobude Skupnosti?

| 31. | Določeni in vzpostavljeni so bili postopki za preverjanje predlogov programov, ki potekajo v dveh fazah: prva se nanaša na sprejemljivost in poskuša zagotoviti formalno upoštevanje predpisov Skupnosti. Druga faza preverjanja se nanaša na kakovost programov in je podlaga za njihove vsebinske izboljšave, do katerih pride med pogajanji z državami članicami. |
| --- | --- |

31.

Določeni in vzpostavljeni so bili postopki za preverjanje predlogov programov, ki potekajo v dveh fazah: prva se nanaša na sprejemljivost in poskuša zagotoviti formalno upoštevanje predpisov Skupnosti. Druga faza preverjanja se nanaša na kakovost programov in je podlaga za njihove vsebinske izboljšave, do katerih pride med pogajanji z državami članicami.

| 32. | Službe Komisije so seznam meril za preverjanje predlogov programov pobude Skupnosti uporabile samo v prvi fazi. Seznam je precej splošen in edini cilj teh preverjanj je bil zagotoviti formalno prisotnost nekaterih elementov v predlogih programov. Sodišču med revizijo ni uspelo izslediti vseh pripomb, ki so bile ugotovljene med drugo fazo preverjanja in jih je Komisija poslala državam članicam. Dosjeji niso vedno vsebovali dokumenta o spremljanju, iz katerega bi bilo razvidno, koliko so bile zahteve ali pripombe, izražene v pismu, poslanem državam članicam, izpolnjene (razen za programe pobude Skupnosti za Irsko in Wales, Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein, regijo Ems-Dollart in delno za zahodno Sredozemlje). |
| --- | --- |

32.

Službe Komisije so seznam meril za preverjanje predlogov programov pobude Skupnosti uporabile samo v prvi fazi. Seznam je precej splošen in edini cilj teh preverjanj je bil zagotoviti formalno prisotnost nekaterih elementov v predlogih programov. Sodišču med revizijo ni uspelo izslediti vseh pripomb, ki so bile ugotovljene med drugo fazo preverjanja in jih je Komisija poslala državam članicam. Dosjeji niso vedno vsebovali dokumenta o spremljanju, iz katerega bi bilo razvidno, koliko so bile zahteve ali pripombe, izražene v pismu, poslanem državam članicam, izpolnjene (razen za programe pobude Skupnosti za Irsko in Wales, Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein, regijo Ems-Dollart in delno za zahodno Sredozemlje).

| 33. | Postopek preverjanja predlogov pobude Skupnosti ni vedno prinesel želenih izboljšav z vidika kakovosti teh programov:






  (a) | vidiki, ki so privedli do nesprejemljivosti prvega predloga programa, niso bili vedno dovolj upoštevani. Za program pobude Skupnosti za Španijo in Portugalsko je bilo ugotovljeno, da skupni tehnični sekretariat ni deloval v skladu s smernicami. Ta točka je bila ponovno izpostavljena med pogajanji Komisije z državami članicami. Čeprav niso uvedli nobenih večjih sprememb, je Komisija pozneje predlog programa sprejela; |
| --- | --- | --- |

33.

Postopek preverjanja predlogov pobude Skupnosti ni vedno prinesel želenih izboljšav z vidika kakovosti teh programov:

(a)

vidiki, ki so privedli do nesprejemljivosti prvega predloga programa, niso bili vedno dovolj upoštevani. Za program pobude Skupnosti za Španijo in Portugalsko je bilo ugotovljeno, da skupni tehnični sekretariat ni deloval v skladu s smernicami. Ta točka je bila ponovno izpostavljena med pogajanji Komisije z državami članicami. Čeprav niso uvedli nobenih večjih sprememb, je Komisija pozneje predlog programa sprejela;

| (b) | kljub številnim spremembam predlogov programov pobude Skupnosti pa večje pomanjkljivosti niso bile odpravljene; vrzeli so bile ugotovljene že med prvo fazo preverjanja, na primer na področju strategije in kazalnikov (programi pobude Skupnosti za Alpe, Španijo in Portugalsko ter za zahodno Sredozemlje). V nekaterih primerih (programi pobude Skupnosti za Španijo in Portugalsko ter za zahodno Sredozemlje) so službe Komisije, ki so bile zlasti pristojne za oceno regionalnih politik, celo ocenile, da bi bilo treba predloge programov pobude Skupnosti označiti kot nesprejemljive. |
| --- | --- |

(b)

kljub številnim spremembam predlogov programov pobude Skupnosti pa večje pomanjkljivosti niso bile odpravljene; vrzeli so bile ugotovljene že med prvo fazo preverjanja, na primer na področju strategije in kazalnikov (programi pobude Skupnosti za Alpe, Španijo in Portugalsko ter za zahodno Sredozemlje). V nekaterih primerih (programi pobude Skupnosti za Španijo in Portugalsko ter za zahodno Sredozemlje) so službe Komisije, ki so bile zlasti pristojne za oceno regionalnih politik, celo ocenile, da bi bilo treba predloge programov pobude Skupnosti označiti kot nesprejemljive.

| 34. | Ob upoštevanju števila programov, ki jih je treba pregledati, in zapletenosti tega preverjanja bi lahko izboljšali vsebino programov pobude Skupnosti z bolj strukturiranim pristopom, ki bi temeljil na podrobnih merilih ter bi omogočal pregledno ter enotno oceno (glej odstavke 51–78). Ta merila bi bilo nato treba sporočiti državam članicam v enem od delovnih dokumentov, ki jih pripravi Komisija, preden začnejo pripravljati programe pobude Skupnosti (glej odstavek 21). |
| --- | --- |

34.

Ob upoštevanju števila programov, ki jih je treba pregledati, in zapletenosti tega preverjanja bi lahko izboljšali vsebino programov pobude Skupnosti z bolj strukturiranim pristopom, ki bi temeljil na podrobnih merilih ter bi omogočal pregledno ter enotno oceno (glej odstavke 51–78). Ta merila bi bilo nato treba sporočiti državam članicam v enem od delovnih dokumentov, ki jih pripravi Komisija, preden začnejo pripravljati programe pobude Skupnosti (glej odstavek 21).

Ali je Komisija odobrila programe pobude Skupnosti v predvidenih rokih?

| 35. | Predvideni zakonsko določeni roki, do katerih mora Komisija sprejeti predloge programov, so naslednji:






  (a) | države članice morajo predloge predstaviti šest mesecev po objavi sporočila Komisije v Uradnem listu Evropskih skupnosti, tj. najpozneje do 22. novembra 2000 za usmeritvi A in B ter do 14. novembra 2001 za usmeritev C; |
| --- | --- | --- |

35.

Predvideni zakonsko določeni roki, do katerih mora Komisija sprejeti predloge programov, so naslednji:

(a)

države članice morajo predloge predstaviti šest mesecev po objavi sporočila Komisije v Uradnem listu Evropskih skupnosti, tj. najpozneje do 22. novembra 2000 za usmeritvi A in B ter do 14. novembra 2001 za usmeritev C;

| (b) | Komisija mora v petih mesecih po prejemu sprejemljivega predloga sprejeti odločitev, tj. najpozneje do 21. aprila 2001 za usmeritvi A in B ter do 13. aprila 2002 za usmeritev C. |
| --- | --- |

(b)

Komisija mora v petih mesecih po prejemu sprejemljivega predloga sprejeti odločitev, tj. najpozneje do 21. aprila 2001 za usmeritvi A in B ter do 13. aprila 2002 za usmeritev C.

| 36. | Zakonsko določeni roki so bili močno prekoračeni. Med predlogi programov pobude Skupnosti v zvezi z usmeritvama A in B je bilo v predvidenih rokih predloženih samo 27 od 66 predlogov. Niti en predlog ni bil sprejet v petmesečnem roku, in sicer se je čas sprejetja gibal med sedmimi meseci in pol ter štirinajstimi meseci in pol, pri čemer je v povprečju trajal skoraj leto. |
| --- | --- |

36.

Zakonsko določeni roki so bili močno prekoračeni. Med predlogi programov pobude Skupnosti v zvezi z usmeritvama A in B je bilo v predvidenih rokih predloženih samo 27 od 66 predlogov. Niti en predlog ni bil sprejet v petmesečnem roku, in sicer se je čas sprejetja gibal med sedmimi meseci in pol ter štirinajstimi meseci in pol, pri čemer je v povprečju trajal skoraj leto.

| 37. | Pregled tega postopka odločanja za reprezentativni vzorec osmih programov razkriva, da se to obdobje sprejemanja na splošno razdeli na:






  (a) | skoraj en mesec za določitev sprejemljivosti programa; |
| --- | --- | --- |

37.

Pregled tega postopka odločanja za reprezentativni vzorec osmih programov razkriva, da se to obdobje sprejemanja na splošno razdeli na:

(a)

skoraj en mesec za določitev sprejemljivosti programa;

| (b) | skoraj tri dodatne mesece, da so bile državam članicam poslane pisne pripombe o prejetem predlogu; |
| --- | --- |

(b)

skoraj tri dodatne mesece, da so bile državam članicam poslane pisne pripombe o prejetem predlogu;

| (c) | osem mesecev za pogajanja z državami članicami ter za to, da je bil spremenjeni predlog prejet, preverjen in sprejet; ko je program dokončan s soglasjem organov oblasti držav članic, je za postopek odločanja povprečno potreben približno mesec. |
| --- | --- |

(c)

osem mesecev za pogajanja z državami članicami ter za to, da je bil spremenjeni predlog prejet, preverjen in sprejet; ko je program dokončan s soglasjem organov oblasti držav članic, je za postopek odločanja povprečno potreben približno mesec.

| 38. | Potem ko je Komisija program potrdila, je imel nadzorni odbor na voljo tri mesece, da za vsak program pobude Skupnosti pripravi in sprejme programsko dopolnilo. Namen tega dokumenta je opredeliti nekatere vidike v zvezi z izvajanjem in spremljanjem. Za več pregledanih programov nadzorni odbor dopolnila ni mogel sprejeti v predvidenem roku (programi pobude Skupnosti za Irsko in Wales ter za Španijo in Portugalsko). V nekaterih primerih je lahko Komisija zaradi slabe kakovosti teh dopolnil besedilo tega dokumenta potrdila šele en ali več mesecev potem (programi pobude Skupnosti za Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein ter za regijo Ems-Dollart). V teh dopolnilih je veliko ponavljanj, kar je močno otežilo postopek priprave (18). |
| --- | --- |

38.

Potem ko je Komisija program potrdila, je imel nadzorni odbor na voljo tri mesece, da za vsak program pobude Skupnosti pripravi in sprejme programsko dopolnilo. Namen tega dokumenta je opredeliti nekatere vidike v zvezi z izvajanjem in spremljanjem. Za več pregledanih programov nadzorni odbor dopolnila ni mogel sprejeti v predvidenem roku (programi pobude Skupnosti za Irsko in Wales ter za Španijo in Portugalsko). V nekaterih primerih je lahko Komisija zaradi slabe kakovosti teh dopolnil besedilo tega dokumenta potrdila šele en ali več mesecev potem (programi pobude Skupnosti za Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein ter za regijo Ems-Dollart). V teh dopolnilih je veliko ponavljanj, kar je močno otežilo postopek priprave (18).

| 39. | Zamude pri sprejemanju programov ne vplivajo na začetek obdobja upravičenosti izdatkov končnih upravičencev v državah članicah. To obdobje namreč določi Komisija na podlagi datuma prejema predloga sprejemljivega programa pobude Skupnosti. Kljub temu te zamude ovirajo sodelovanje. Upravičenci pravzaprav raje počakajo, da je njihova zahteva odobrena, preden začnejo izvajati svoj projekt, kar je mogoče šele po tem, ko Komisija sprejme program, ter po opredelitvi in uvedbi drugih elementov, kot so na primer merila za izbor projektov. Te zamude, ki jim lahko prištejemo še pozno objavo smernic, so bile krive za prerazporeditev odobritev za prevzem obveznosti za leto 2000 in za preslabo izkoriščenost razpoložljivih odobritev plačil v letih 2001, 2002 in 2003 (glej tabelo 2). |
| --- | --- |

39.

Zamude pri sprejemanju programov ne vplivajo na začetek obdobja upravičenosti izdatkov končnih upravičencev v državah članicah. To obdobje namreč določi Komisija na podlagi datuma prejema predloga sprejemljivega programa pobude Skupnosti. Kljub temu te zamude ovirajo sodelovanje. Upravičenci pravzaprav raje počakajo, da je njihova zahteva odobrena, preden začnejo izvajati svoj projekt, kar je mogoče šele po tem, ko Komisija sprejme program, ter po opredelitvi in uvedbi drugih elementov, kot so na primer merila za izbor projektov. Te zamude, ki jim lahko prištejemo še pozno objavo smernic, so bile krive za prerazporeditev odobritev za prevzem obveznosti za leto 2000 in za preslabo izkoriščenost razpoložljivih odobritev plačil v letih 2001, 2002 in 2003 (glej tabelo 2).

SODELOVANJE MED PRIPRAVO IN IZVAJANJEM

| 40. | Smernice predvidevajo, da morata priprava in izvajanje programov pobude Skupnosti potekati v sodelovanju, zlasti da se spodbudi oblikovanje skupne strategije za območje, ki izpolnjuje pogoje, s čimer se poveča kakovost projektov upravičencev do pomoči. |
| --- | --- |

40.

Smernice predvidevajo, da morata priprava in izvajanje programov pobude Skupnosti potekati v sodelovanju, zlasti da se spodbudi oblikovanje skupne strategije za območje, ki izpolnjuje pogoje, s čimer se poveča kakovost projektov upravičencev do pomoči.

Ali je priprava programov pobude Skupnosti potekala v okviru posvetovalnega postopka?

| 41. | Smernice spodbujajo zasebni sektor, univerze in nevladne organizacije, da sodelujejo od samega začetka priprave programov pobude Skupnosti. Ti sektorji so bili dejansko vključeni od prvih zamisli o programih pobude Skupnosti v okviru usmeritve A, čeprav v enem primeru precej pozno (program pobude Skupnosti za Španijo in Portugalsko). Posvetovanja o programih pobude Skupnosti v okviru usmeritve B, ki so vključevala veliko držav članic, so bila izvedena samo delno ali sploh ne zaradi že tako zelo zapletenega postopka priprave. Kadar je do posvetovanja prišlo, rezultati niso bili spodbudni. Za usmeritev C so programe pobude Skupnosti skupaj pripravili Komisija in sekretariati, zadolženi za te programe. |
| --- | --- |

41.

Smernice spodbujajo zasebni sektor, univerze in nevladne organizacije, da sodelujejo od samega začetka priprave programov pobude Skupnosti. Ti sektorji so bili dejansko vključeni od prvih zamisli o programih pobude Skupnosti v okviru usmeritve A, čeprav v enem primeru precej pozno (program pobude Skupnosti za Španijo in Portugalsko). Posvetovanja o programih pobude Skupnosti v okviru usmeritve B, ki so vključevala veliko držav članic, so bila izvedena samo delno ali sploh ne zaradi že tako zelo zapletenega postopka priprave. Kadar je do posvetovanja prišlo, rezultati niso bili spodbudni. Za usmeritev C so programe pobude Skupnosti skupaj pripravili Komisija in sekretariati, zadolženi za te programe.

| 42. | Ker tako postopku priprave od spodaj navzgor ne sledijo odločitve, ki naj bi določile prednostne naloge ukrepanja, se oblikujejo zelo obsežni programi pomoči, ki združujejo različne ukrepe in znižujejo učinek razpoložljivih sredstev (glej odstavke 59 do 63). |
| --- | --- |

42.

Ker tako postopku priprave od spodaj navzgor ne sledijo odločitve, ki naj bi določile prednostne naloge ukrepanja, se oblikujejo zelo obsežni programi pomoči, ki združujejo različne ukrepe in znižujejo učinek razpoložljivih sredstev (glej odstavke 59 do 63).

Ali države članice sodelujejo pri izvajanju programov pobude Skupnosti?

| 43. | Med glavnimi spremembami tretje generacije programov pobude Interreg (glej odstavek 7) so enotnost organa upravljanja, plačilnega organa, nadzornega odbora, bančnega računa, na katerega se nakazuje pomoč ESRR, in finančnega načrta ter vzpostavitev skupnega tehničnega sekretariata in usmerjevalnega odbora. |
| --- | --- |

43.

Med glavnimi spremembami tretje generacije programov pobude Interreg (glej odstavek 7) so enotnost organa upravljanja, plačilnega organa, nadzornega odbora, bančnega računa, na katerega se nakazuje pomoč ESRR, in finančnega načrta ter vzpostavitev skupnega tehničnega sekretariata in usmerjevalnega odbora.

| 44. | Za vsak program je bil določen enoten organ upravljanja in enoten plačilni organ. Ustanovljen je bil usmerjevalni odbor, ki je sestavljen iz predstavnikov različnih zadevnih držav. Poskusi, da bi se ustanovila evropska gospodarska interesna združenja kot nosilci izvajanja programov Interreg, so bili neuspešni (programa pobude Skupnosti za Alpe in za severozahodno Evropo), čeprav jih je Komisija spodbujala (glej odstavek 16). Te pravne osebe bi tako lahko zastopale različne zadevne države članice, vključene v program pobude Skupnosti. To pa ni mogoče, dokler so regionalne oblasti edina oblast, kot je to pri pregledanih programih. |
| --- | --- |

44.

Za vsak program je bil določen enoten organ upravljanja in enoten plačilni organ. Ustanovljen je bil usmerjevalni odbor, ki je sestavljen iz predstavnikov različnih zadevnih držav. Poskusi, da bi se ustanovila evropska gospodarska interesna združenja kot nosilci izvajanja programov Interreg, so bili neuspešni (programa pobude Skupnosti za Alpe in za severozahodno Evropo), čeprav jih je Komisija spodbujala (glej odstavek 16). Te pravne osebe bi tako lahko zastopale različne zadevne države članice, vključene v program pobude Skupnosti. To pa ni mogoče, dokler so regionalne oblasti edina oblast, kot je to pri pregledanih programih.

| 45. | Skupni tehnični sekretariati so bili ustanovljeni na podlagi različnih modelov, včasih zelo oddaljenih od duha smernic, ki naj bi prav tako spodbujale sodelovanje na ravni organov, pristojnih za izvajanje programov pobude Skupnosti. Komisija jih je kljub temu sprejela, zlasti zato, da bi omogočila sprejetje programa, ne da bi pri tem še podaljševala zamude:






  (a) | najuspešnejši model je skupni tehnični sekretariat (STS), ki je ustanovljen na enem samem kraju in sestavljen iz ljudi iz različnih zadevnih držav članic, ponavadi s podružnicami v nekaterih ali vseh državah članicah; v najboljšem primeru je STS del organa za transevropsko sodelovanje, ki ga sestavljajo države članice (program pobude Skupnosti za regijo Ems-Dollart); v drugem primeru je odvisen od družbe, ki ni povezana z izvajanjem programov pobude Skupnosti, vendar ima kljub temu transevropski značaj (program pobude Skupnosti za severozahodno Evropo); v zadnjem primeru je pravno del organa upravljanja, čeprav je fizično ločen od njega, in je sestavljen iz predstavnikov različnih regij držav članic (program pobude Skupnosti za Alpe); |
| --- | --- | --- |

45.

Skupni tehnični sekretariati so bili ustanovljeni na podlagi različnih modelov, včasih zelo oddaljenih od duha smernic, ki naj bi prav tako spodbujale sodelovanje na ravni organov, pristojnih za izvajanje programov pobude Skupnosti. Komisija jih je kljub temu sprejela, zlasti zato, da bi omogočila sprejetje programa, ne da bi pri tem še podaljševala zamude:

(a)

najuspešnejši model je skupni tehnični sekretariat (STS), ki je ustanovljen na enem samem kraju in sestavljen iz ljudi iz različnih zadevnih držav članic, ponavadi s podružnicami v nekaterih ali vseh državah članicah; v najboljšem primeru je STS del organa za transevropsko sodelovanje, ki ga sestavljajo države članice (program pobude Skupnosti za regijo Ems-Dollart); v drugem primeru je odvisen od družbe, ki ni povezana z izvajanjem programov pobude Skupnosti, vendar ima kljub temu transevropski značaj (program pobude Skupnosti za severozahodno Evropo); v zadnjem primeru je pravno del organa upravljanja, čeprav je fizično ločen od njega, in je sestavljen iz predstavnikov različnih regij držav članic (program pobude Skupnosti za Alpe);

| (b) | model, ki manj ustreza duhu smernic, je model skupnega tehničnega sekretariata, ki je fizično del organa upravljanja, vendar nima predstavnikov drugih držav članic, s katerimi pa se vseeno posvetuje (programa pobude Skupnosti za Irsko in Wales ter za Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein); |
| --- | --- |

(b)

model, ki manj ustreza duhu smernic, je model skupnega tehničnega sekretariata, ki je fizično del organa upravljanja, vendar nima predstavnikov drugih držav članic, s katerimi pa se vseeno posvetuje (programa pobude Skupnosti za Irsko in Wales ter za Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein);

| (c) | zadnji primer je še bolj oddaljen od duha smernic (program pobude Skupnosti za Španijo in Portugalsko): na vsaki strani meje ima samo podružnice, ki so del regionalnih uprav; pogosto so zunaj območja, ki izpolnjuje pogoje za pridobitev pomoči in je zelo oddaljeno od meje; zaradi tega je čezmejna regija prikrajšana za vir spodbujanja programa pobude Skupnosti. |
| --- | --- |

(c)

zadnji primer je še bolj oddaljen od duha smernic (program pobude Skupnosti za Španijo in Portugalsko): na vsaki strani meje ima samo podružnice, ki so del regionalnih uprav; pogosto so zunaj območja, ki izpolnjuje pogoje za pridobitev pomoči in je zelo oddaljeno od meje; zaradi tega je čezmejna regija prikrajšana za vir spodbujanja programa pobude Skupnosti.

| 46. | Bančni račun, ki se uporabi za sredstva Skupnosti, je enoten za vse pregledane programe. |
| --- | --- |

46.

Bančni račun, ki se uporabi za sredstva Skupnosti, je enoten za vse pregledane programe.

| 47. | Finančni načrt vseh pregledanih programov pobude Skupnosti je prav tako enoten, kar pomeni, da ni razčlenjen po državah članicah. Vseeno pa se zgodi, da ta načrt država članica predstavi v prilogi k programskemu dopolnilu, katerega vsebino je preverila Komisija (program pobude Skupnosti za Alpe), ali da je v programu pobude Skupnosti naveden delež vsake države članice v zvezi s pomočjo ESRR (programa pobude Skupnosti za Španijo in Portugalsko ter za zahodno Sredozemlje). Poleg tega v enem primeru reklamni material o programu pobude Skupnosti izključno navaja delež ene od dveh držav članic (program pobude Skupnosti za Španijo in Portugalsko). |
| --- | --- |

47.

Finančni načrt vseh pregledanih programov pobude Skupnosti je prav tako enoten, kar pomeni, da ni razčlenjen po državah članicah. Vseeno pa se zgodi, da ta načrt država članica predstavi v prilogi k programskemu dopolnilu, katerega vsebino je preverila Komisija (program pobude Skupnosti za Alpe), ali da je v programu pobude Skupnosti naveden delež vsake države članice v zvezi s pomočjo ESRR (programa pobude Skupnosti za Španijo in Portugalsko ter za zahodno Sredozemlje). Poleg tega v enem primeru reklamni material o programu pobude Skupnosti izključno navaja delež ene od dveh držav članic (program pobude Skupnosti za Španijo in Portugalsko).

| 48. | Kljub temu se navadno spremlja poraba sredstev, ki jih vsaka država članica prispeva za pripravo finančnega načrta programa pobude Skupnosti. Podlaga za pripravo enotnega finančnega načrta za vsak program pobude Skupnosti je na eni strani razdelitev dodeljenih sredstev iz ESRR po državah članicah in vrsti pomoči (19) ter na drugi strani način, kako države članice ta sredstva razdelijo med programe Interreg glede na svoje prednostne naloge. |
| --- | --- |

48.

Kljub temu se navadno spremlja poraba sredstev, ki jih vsaka država članica prispeva za pripravo finančnega načrta programa pobude Skupnosti. Podlaga za pripravo enotnega finančnega načrta za vsak program pobude Skupnosti je na eni strani razdelitev dodeljenih sredstev iz ESRR po državah članicah in vrsti pomoči (19) ter na drugi strani način, kako države članice ta sredstva razdelijo med programe Interreg glede na svoje prednostne naloge.

| 49. | Ne nazadnje smernice priporočajo, da se morajo pogodbe o subvenciji skleniti s samo enim upravičencem, ki ima vlogo vodje projekta in mora nato svoje pravice in obveznosti uskladiti s svojimi transevropskimi partnerji v zadevnem projektu. To načelo je bilo upoštevano v vseh pregledanih programih, razen kadar so vsak predlog subvencije podpisali vsi partnerji v projektih (program pobude Skupnosti za Irsko in Wales). |
| --- | --- |

49.

Ne nazadnje smernice priporočajo, da se morajo pogodbe o subvenciji skleniti s samo enim upravičencem, ki ima vlogo vodje projekta in mora nato svoje pravice in obveznosti uskladiti s svojimi transevropskimi partnerji v zadevnem projektu. To načelo je bilo upoštevano v vseh pregledanih programih, razen kadar so vsak predlog subvencije podpisali vsi partnerji v projektih (program pobude Skupnosti za Irsko in Wales).

| 50. | Še vedno pa obstajajo nekatere ovire za sodelovanje med vsemi partnerji, vključenimi v pregledane programe pobude Skupnosti. Nanašajo se na pravne vidike in dodelitev finančnih sredstev pobudi Skupnosti iz Evropskega sklada za regionalni razvoj. Smernice Interreg III so kljub temu omogočile okrepitev sodelovanja med vsemi partnerji, čeprav se njihova zavezanost glede sodelovanja med posameznimi programi pobude Skupnosti razlikuje. |
| --- | --- |

50.

Še vedno pa obstajajo nekatere ovire za sodelovanje med vsemi partnerji, vključenimi v pregledane programe pobude Skupnosti. Nanašajo se na pravne vidike in dodelitev finančnih sredstev pobudi Skupnosti iz Evropskega sklada za regionalni razvoj. Smernice Interreg III so kljub temu omogočile okrepitev sodelovanja med vsemi partnerji, čeprav se njihova zavezanost glede sodelovanja med posameznimi programi pobude Skupnosti razlikuje.

POVEZANOST MED ZAČETNO ANALIZO IN IZBIRO UKREPOV TER DODANO VREDNOSTJO PRVIH SPREJETIH PROJEKTOV

| 51. | Smernice predvidevajo postopek izdelave programov pobude Skupnosti, ki je podoben postopku, določenem v osnovni uredbi o strukturnih skladih. Ta postopek si prizadeva utemeljiti izbiro ukrepov, med katere sodijo projekti upravičencev do pomoči, na analizi položaja v regiji. Ta analiza in tudi izdelava programov pobude Skupnosti morata upoštevati mnenje ocenjevalca, ki so ga izbrale države članice. Uspeh pobud Skupnosti je odvisen zlasti od usklajenosti postopka, v tem primeru primernosti ukrepov za analizirana vprašanja. Ni dovolj, da imajo projekti transevropski značaj, prispevati morajo tudi k rešitvi vprašanj, povezanih z mejami. |
| --- | --- |

51.

Smernice predvidevajo postopek izdelave programov pobude Skupnosti, ki je podoben postopku, določenem v osnovni uredbi o strukturnih skladih. Ta postopek si prizadeva utemeljiti izbiro ukrepov, med katere sodijo projekti upravičencev do pomoči, na analizi položaja v regiji. Ta analiza in tudi izdelava programov pobude Skupnosti morata upoštevati mnenje ocenjevalca, ki so ga izbrale države članice. Uspeh pobud Skupnosti je odvisen zlasti od usklajenosti postopka, v tem primeru primernosti ukrepov za analizirana vprašanja. Ni dovolj, da imajo projekti transevropski značaj, prispevati morajo tudi k rešitvi vprašanj, povezanih z mejami.

Ali predhodna ocena prispeva k izdelavi programov?

| 52. | Predhodni ocenjevalci so pogosto pomembno prispevali k pripravi in izdelavi programov pobude Skupnosti. Predložene dokumente pod oznako „predhodna ocena“ ponavadi sestavljajo dokumenti, ki so že bili v celoti vključeni v programe pobude Skupnosti, in pojasnila, ki utemeljujejo njihovo vsebino. Zato predhodni ocenjevalci ponavadi niso bili kritični do predlogov programov, ki so bili predloženi Komisiji in pri izdelavi katerih so sodelovali. Vendar je bilo v enem primeru (program pobude Skupnosti za severozahodno Evropo) izraženih nekaj temeljnih kritik, na primer, da je cilj programa pobude Skupnosti preobsežen in da bi bilo koristno oblikovati enoten, jasen in nedvoumen cilj. Vendar je najpomembnejša vprašanja postavil ocenjevalec, ko ni sodeloval pri pripravi programa pobude Skupnosti (program pobude Skupnosti za Irsko in Wales): uporabnost številnih analiz, šibka povezava med analizo in opredelitvijo prednostnih nalog in ukrepov ter tudi slaba opredelitev težav in možnosti, povezanih z mejo. Pomanjkanje kritičnega pogleda pri izdelavi predlogov programov pobude Skupnosti, splošnost ciljev pobud Skupnosti, pomanjkanje podatkov za vsako območje, ki izpolnjuje pogoje (glej odstavke 17 do 25), in pomanjkanje vnaprej opredeljenih podrobnih meril kakovosti (glej odstavek 34) so ovirali pripravo kakovostnega programa pobude Skupnosti. |
| --- | --- |

52.

Predhodni ocenjevalci so pogosto pomembno prispevali k pripravi in izdelavi programov pobude Skupnosti. Predložene dokumente pod oznako „predhodna ocena“ ponavadi sestavljajo dokumenti, ki so že bili v celoti vključeni v programe pobude Skupnosti, in pojasnila, ki utemeljujejo njihovo vsebino. Zato predhodni ocenjevalci ponavadi niso bili kritični do predlogov programov, ki so bili predloženi Komisiji in pri izdelavi katerih so sodelovali. Vendar je bilo v enem primeru (program pobude Skupnosti za severozahodno Evropo) izraženih nekaj temeljnih kritik, na primer, da je cilj programa pobude Skupnosti preobsežen in da bi bilo koristno oblikovati enoten, jasen in nedvoumen cilj. Vendar je najpomembnejša vprašanja postavil ocenjevalec, ko ni sodeloval pri pripravi programa pobude Skupnosti (program pobude Skupnosti za Irsko in Wales): uporabnost številnih analiz, šibka povezava med analizo in opredelitvijo prednostnih nalog in ukrepov ter tudi slaba opredelitev težav in možnosti, povezanih z mejo. Pomanjkanje kritičnega pogleda pri izdelavi predlogov programov pobude Skupnosti, splošnost ciljev pobud Skupnosti, pomanjkanje podatkov za vsako območje, ki izpolnjuje pogoje (glej odstavke 17 do 25), in pomanjkanje vnaprej opredeljenih podrobnih meril kakovosti (glej odstavek 34) so ovirali pripravo kakovostnega programa pobude Skupnosti.

Ali so bili upoštevani rezultati prejšnjega programskega obdobja?

| 53. | Pri pripravi programov Interreg III so bile na voljo samo vmesne ocene prejšnjega obdobja. Njihova vsebina glede priporočil za novo obdobje je zelo različna. Najpomembnejši vidiki, ki so jih ocenjevalci razkrili in za katere se zdi, da niso bili ustrezno upoštevani, so naslednji:






  (a) | pomanjkanje jasne strategije in prednostnih nalog, določenih za program (glej odstavke 58 do 63); |
| --- | --- | --- |

53.

Pri pripravi programov Interreg III so bile na voljo samo vmesne ocene prejšnjega obdobja. Njihova vsebina glede priporočil za novo obdobje je zelo različna. Najpomembnejši vidiki, ki so jih ocenjevalci razkrili in za katere se zdi, da niso bili ustrezno upoštevani, so naslednji:

(a)

pomanjkanje jasne strategije in prednostnih nalog, določenih za program (glej odstavke 58 do 63);

| (b) | potreba po opredelitvi kazalnikov, s katerimi bi lahko izmerili učinek programa; kljub prizadevanjem na tem področju (glej odstavek 21) ostajajo predlogi v zvezi s tem nezadostni (glej odstavke 73 do 77). |
| --- | --- |

(b)

potreba po opredelitvi kazalnikov, s katerimi bi lahko izmerili učinek programa; kljub prizadevanjem na tem področju (glej odstavek 21) ostajajo predlogi v zvezi s tem nezadostni (glej odstavke 73 do 77).

| 54. | Usmeritev C v okviru Interrega II ni obstajala. Komisija je projekte medregionalnega sodelovanja kljub temu neposredno upravljala v obliki inovativnih ukrepov v okviru strukturnih skladov. Komisija ni imela na voljo ocen strukturnih skladov. |
| --- | --- |

54.

Usmeritev C v okviru Interrega II ni obstajala. Komisija je projekte medregionalnega sodelovanja kljub temu neposredno upravljala v obliki inovativnih ukrepov v okviru strukturnih skladov. Komisija ni imela na voljo ocen strukturnih skladov.

Ali so bile izvedene celostne analize razmer po posameznih regijah?

| 55. | Celostni opis regij na podlagi statistik je bil predložen za vse pregledane programe, razen za enega (program pobude Skupnosti za Irsko in Wales). Pregledani programi usmeritve B ponujajo najbolj celostno analizo, kar se da gotovo pojasniti z večjim številom držav članic, ki sodelujejo v njih. Pri pridobivanju usklajenih in najnovejših statističnih podatkov obstajajo številne težave: pomanjkanje statističnih podatkov v eni ali drugi državi članici, različni datumi predložitve ali različna merila, pomanjkanje zanesljivosti ob upoštevanju razdelitve na geografsko omejena območja za usmeritev A. |
| --- | --- |

55.

Celostni opis regij na podlagi statistik je bil predložen za vse pregledane programe, razen za enega (program pobude Skupnosti za Irsko in Wales). Pregledani programi usmeritve B ponujajo najbolj celostno analizo, kar se da gotovo pojasniti z večjim številom držav članic, ki sodelujejo v njih. Pri pridobivanju usklajenih in najnovejših statističnih podatkov obstajajo številne težave: pomanjkanje statističnih podatkov v eni ali drugi državi članici, različni datumi predložitve ali različna merila, pomanjkanje zanesljivosti ob upoštevanju razdelitve na geografsko omejena območja za usmeritev A.

| 56. | Te analize so malo uporabne, ker ne ustrezajo dvema predvidenima namenoma:






  (a) | niso jim sledile ciljno naravnane odločitve, ki bi vodile k oblikovanju strategij za zadevne regije, na podlagi katerih bi morali opredeliti prednostne naloge in ukrepe programov pobude Skupnosti (glej odstavke 58 do 63); |
| --- | --- | --- |

56.

Te analize so malo uporabne, ker ne ustrezajo dvema predvidenima namenoma:

(a)

niso jim sledile ciljno naravnane odločitve, ki bi vodile k oblikovanju strategij za zadevne regije, na podlagi katerih bi morali opredeliti prednostne naloge in ukrepe programov pobude Skupnosti (glej odstavke 58 do 63);

| (b) | statistični podatki, na katerih temeljijo, se ne uporabljajo za opredelitev začetnega položaja v regiji, na podlagi katerega bodo kazalniki izmerili učinek programa pobude Skupnosti (glej odstavke 73 do 77), kar škodi primernosti ocene učinka. |
| --- | --- |

(b)

statistični podatki, na katerih temeljijo, se ne uporabljajo za opredelitev začetnega položaja v regiji, na podlagi katerega bodo kazalniki izmerili učinek programa pobude Skupnosti (glej odstavke 73 do 77), kar škodi primernosti ocene učinka.

| 57. | Pri usmeritvi C se odsotnost jasne opredelitve potreb v smernicah Komisije (glej odstavek 24) kaže tudi v programih pobude Skupnosti te usmeritve, ki se ne sklicujejo na nobeno analizo. Težko je torej določiti cilje teh programov in način, kako oceniti dosežen napredek. |
| --- | --- |

57.

Pri usmeritvi C se odsotnost jasne opredelitve potreb v smernicah Komisije (glej odstavek 24) kaže tudi v programih pobude Skupnosti te usmeritve, ki se ne sklicujejo na nobeno analizo. Težko je torej določiti cilje teh programov in način, kako oceniti dosežen napredek.

Ali je vzrok za zadevne težave obstoj meja?

| 58. | Opisi predstavljajo razvojne težave, enako kot pri tradicionalnem programu pomoči ESRR, ne da bi se na splošno osredotočili na težave, nastale zaradi meja, kot so „manjkajoče povezave“ (20). Vendar:






  (a) | lahko meje na nekaterih področjih ovirajo prizadevanja za doseganje razvojnih ciljev. Zlasti gre za okoljske probleme, ki, kadar se pojavijo na eni strani meje, vplivajo tudi na drugo stran (kakovost voda, preprečevanje požarov, pogozdovanje, skupni ukrepi na varovanih območjih, naravne nesreče itd.); |
| --- | --- | --- |

58.

Opisi predstavljajo razvojne težave, enako kot pri tradicionalnem programu pomoči ESRR, ne da bi se na splošno osredotočili na težave, nastale zaradi meja, kot so „manjkajoče povezave“ (20). Vendar:

(a)

lahko meje na nekaterih področjih ovirajo prizadevanja za doseganje razvojnih ciljev. Zlasti gre za okoljske probleme, ki, kadar se pojavijo na eni strani meje, vplivajo tudi na drugo stran (kakovost voda, preprečevanje požarov, pogozdovanje, skupni ukrepi na varovanih območjih, naravne nesreče itd.);

| (b) | nekateri programi vključujejo prikaz stanja čezmejnega sodelovanja in koristi, ki jih to lahko prinese na določenih področjih, kot so trg dela, promet in komunikacije, znanost in zdravje (program pobude Skupnosti za Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein ter za regijo Ems-Dollart). Drug program (za Španijo in Portugalsko) poudarja korist sodelovanja na nekaterih področjih, kot so železniške povezave, urejanje prostora, rek in vodnih virov na čezmejnem območju; |
| --- | --- |

(b)

nekateri programi vključujejo prikaz stanja čezmejnega sodelovanja in koristi, ki jih to lahko prinese na določenih področjih, kot so trg dela, promet in komunikacije, znanost in zdravje (program pobude Skupnosti za Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein ter za regijo Ems-Dollart). Drug program (za Španijo in Portugalsko) poudarja korist sodelovanja na nekaterih področjih, kot so železniške povezave, urejanje prostora, rek in vodnih virov na čezmejnem območju;

| (c) | program usmeritve B (program pobude Skupnosti za severozahodno Evropo) prikazuje nadnacionalni pomen vrste novih vprašanj prostorskega razvoja (EPPR), kot so razvoj in dopolnjevanje alternativnih vrst prevoza, usklajenost upravljanja velikih rek v regiji, pogozdovanje, razvoj dopolnjevanja med mesti, razvoj prometa iz obrobnih območij regij, usklajevanje ukrepov za boj proti onesnaževanju Rokavskega preliva itd. |
| --- | --- |

(c)

program usmeritve B (program pobude Skupnosti za severozahodno Evropo) prikazuje nadnacionalni pomen vrste novih vprašanj prostorskega razvoja (EPPR), kot so razvoj in dopolnjevanje alternativnih vrst prevoza, usklajenost upravljanja velikih rek v regiji, pogozdovanje, razvoj dopolnjevanja med mesti, razvoj prometa iz obrobnih območij regij, usklajevanje ukrepov za boj proti onesnaževanju Rokavskega preliva itd.

Ali so programske prednostne naloge skladne z ugotovljenimi potrebami?

| 59. | Večina programov usmeritve A je bila oblikovana na podlagi pristopa od spodaj navzgor, ki ga Komisija priporoča v svojih smernicah: partnerji, ki bi jih morebiti zanimala pobuda Skupnosti, so bili povabljeni, da predlagajo področja, na katerih bi se projekti lahko izvedli. Predloge so najprej izkoristili za opredelitev ukrepov in nato prednostnih nalog programov pobude Skupnosti, ne da bi opravili izbiro. Poglavitni namen je bil oblikovati zelo obsežne programe, da bi lahko pri njihovem izvajanju sodelovalo čim več partnerjev. Včasih so se zadevne države članice o ukrepih dogovorile, preden so opravile analizo položaja v regiji (programa pobude Skupnosti za regijo Ems-Dollart ter za Španijo in Portugalsko). |
| --- | --- |

59.

Večina programov usmeritve A je bila oblikovana na podlagi pristopa od spodaj navzgor, ki ga Komisija priporoča v svojih smernicah: partnerji, ki bi jih morebiti zanimala pobuda Skupnosti, so bili povabljeni, da predlagajo področja, na katerih bi se projekti lahko izvedli. Predloge so najprej izkoristili za opredelitev ukrepov in nato prednostnih nalog programov pobude Skupnosti, ne da bi opravili izbiro. Poglavitni namen je bil oblikovati zelo obsežne programe, da bi lahko pri njihovem izvajanju sodelovalo čim več partnerjev. Včasih so se zadevne države članice o ukrepih dogovorile, preden so opravile analizo položaja v regiji (programa pobude Skupnosti za regijo Ems-Dollart ter za Španijo in Portugalsko).

| 60. | Zato se pogosto pripravijo zelo obsežni programi z umetno združenimi ukrepi, kar privede do oblikovanja abstraktnih prednostnih nalog in ciljev, katerih uresničitve se ne da oceniti. Pripombe v zvezi s tem so bile oblikovane v ocenah prejšnjih obdobij, izrazili pa so jih tudi nekateri predhodni ocenjevalci (glej odstavka 52 in 53). Tako najdemo v vseh pregledanih programih usmeritve A ukrepe na področju gospodarstva, sociale, razvoja podeželja, človeških virov, okolja, kulturne dediščine in turizma. To pojasnjuje, zakaj se programi pobude Skupnosti ne razlikujejo od tradicionalnih programov pomoči, razen glede posebnih pravil za izvajanje pobude (glej odstavke 43 do 49). Komisija je v enem primeru, kjer se ji je obseg ukrepov zdel prevelik (program pobude Skupnosti za Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein), eno prednostno nalogo ukinila in njene ukrepe uvrstila k preostalim prednostnim nalogam. |
| --- | --- |

60.

Zato se pogosto pripravijo zelo obsežni programi z umetno združenimi ukrepi, kar privede do oblikovanja abstraktnih prednostnih nalog in ciljev, katerih uresničitve se ne da oceniti. Pripombe v zvezi s tem so bile oblikovane v ocenah prejšnjih obdobij, izrazili pa so jih tudi nekateri predhodni ocenjevalci (glej odstavka 52 in 53). Tako najdemo v vseh pregledanih programih usmeritve A ukrepe na področju gospodarstva, sociale, razvoja podeželja, človeških virov, okolja, kulturne dediščine in turizma. To pojasnjuje, zakaj se programi pobude Skupnosti ne razlikujejo od tradicionalnih programov pomoči, razen glede posebnih pravil za izvajanje pobude (glej odstavke 43 do 49). Komisija je v enem primeru, kjer se ji je obseg ukrepov zdel prevelik (program pobude Skupnosti za Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein), eno prednostno nalogo ukinila in njene ukrepe uvrstila k preostalim prednostnim nalogam.

| 61. | Pri usmeritvi B so ukrepi bolj specifični, ker so v dveh pregledanih primerih povezani z Evropsko perspektivo prostorskega razvoja. Kljub temu so se različne prednostne naloge EPPR (21) ohranile, dodane pa so jim bile še druge, da bi dosegli dogovor med različnimi državami članicami, čeprav je ozemlje, ki ga zadeva program, veliko kot največje države članice. Zato ima vsak ukrep le majhen pomen. |
| --- | --- |

61.

Pri usmeritvi B so ukrepi bolj specifični, ker so v dveh pregledanih primerih povezani z Evropsko perspektivo prostorskega razvoja. Kljub temu so se različne prednostne naloge EPPR (21) ohranile, dodane pa so jim bile še druge, da bi dosegli dogovor med različnimi državami članicami, čeprav je ozemlje, ki ga zadeva program, veliko kot največje države članice. Zato ima vsak ukrep le majhen pomen.

| 62. | Programi usmeritve C, ki ne vsebujejo analize potreb in razčlenitve splošnega cilja, ki je bil tej usmeritvi dodeljen v smernicah, niso razčlenjeni na prednostne naloge in ukrepe. |
| --- | --- |

62.

Programi usmeritve C, ki ne vsebujejo analize potreb in razčlenitve splošnega cilja, ki je bil tej usmeritvi dodeljen v smernicah, niso razčlenjeni na prednostne naloge in ukrepe.

| 63. | V vseh pregledanih programih usmeritev A in B torej obstaja neskladje med analizo regije, ki izpolnjuje pogoje za Interreg, ter opredelitvijo strategije in prednostnih nalog programa. Smernice programov so bile določene na podlagi drugih skrbi, ki jih ti programi ne opredeljujejo, in njihova vsebina je precej obsežna. Kombinacija pristopov od zgoraj navzdol in pristopov od spodaj navzgor bi morala omogočiti, da se upoštevajo potrebe, ki jih razkrijejo vnaprejšnje analize, in tiste, ki jih izrazijo lokalni akterji. Enotnost organov za izvajanje programov pobude Skupnosti in finančnih elementov ni privedla do ciljno naravnane strategije za razrešitev mejnih težav, čeprav spodbuja sodelovanje (glej odstavek 50). |
| --- | --- |

63.

V vseh pregledanih programih usmeritev A in B torej obstaja neskladje med analizo regije, ki izpolnjuje pogoje za Interreg, ter opredelitvijo strategije in prednostnih nalog programa. Smernice programov so bile določene na podlagi drugih skrbi, ki jih ti programi ne opredeljujejo, in njihova vsebina je precej obsežna. Kombinacija pristopov od zgoraj navzdol in pristopov od spodaj navzgor bi morala omogočiti, da se upoštevajo potrebe, ki jih razkrijejo vnaprejšnje analize, in tiste, ki jih izrazijo lokalni akterji. Enotnost organov za izvajanje programov pobude Skupnosti in finančnih elementov ni privedla do ciljno naravnane strategije za razrešitev mejnih težav, čeprav spodbuja sodelovanje (glej odstavek 50).

Ali se programi pobude Skupnosti Interreg III in tradicionalne pomoči Evropskega sklada za regionalni razvoj dopolnjujejo?

| 64. | Iz pregledanih programov pobude Skupnosti v okviru usmeritve A je včasih razvidno dopolnjevanje s tradicionalnimi programi pomoči. Dejansko je to dopolnjevanje preprosto posledica velike obsežnosti programov pobude Skupnosti Interreg, ki vsebujejo številne ukrepe, podobne ukrepom tradicionalnih programov pomoči, od katerih se na splošno razlikujejo samo v načinih izvajanja (22) (glej odstavke 22 do 25 in 59 do 60). |
| --- | --- |

64.

Iz pregledanih programov pobude Skupnosti v okviru usmeritve A je včasih razvidno dopolnjevanje s tradicionalnimi programi pomoči. Dejansko je to dopolnjevanje preprosto posledica velike obsežnosti programov pobude Skupnosti Interreg, ki vsebujejo številne ukrepe, podobne ukrepom tradicionalnih programov pomoči, od katerih se na splošno razlikujejo samo v načinih izvajanja (22) (glej odstavke 22 do 25 in 59 do 60).

| 65. | Pri pregledu ni bila v zvezi z usmeritvama B in C opravljena nobena primerjava, ker so ustrezne regije na splošno izpolnjevale pogoje za več deset različnih programov v okviru ciljev 1 in 2. Morebitna razmišljanja o dopolnjevanju so uradni odgovor na zakonske zahteve (program pobude Skupnosti za severozahodno Evropo). |
| --- | --- |

65.

Pri pregledu ni bila v zvezi z usmeritvama B in C opravljena nobena primerjava, ker so ustrezne regije na splošno izpolnjevale pogoje za več deset različnih programov v okviru ciljev 1 in 2. Morebitna razmišljanja o dopolnjevanju so uradni odgovor na zakonske zahteve (program pobude Skupnosti za severozahodno Evropo).

Ali imajo prvi sprejeti projekti transevropski značaj in ali zagotavljajo dodano vrednost?

| 66. | Opredelitev transevropskega projekta, vključena v smernice Komisije (glej odstavka 13 in 14), se v vseh pregledanih programih izvaja z merili za pridobitev pomoči in izbiro projektov, ki jim je dodeljena vrednostna lestvica (razen za program pobude Skupnosti za regijo Ems-Dollart). Ta merila zadevajo na primer obstoj učinka na obeh straneh meje, intenzivnost sodelovanja med partnerji in oblikovanje čezmejnih omrežij. Dodana so bila druga merila za ocenitev splošne kakovosti projekta, kot so na primer njegov prispevek k ciljem ukrepa, inovativnost, trajnost učinkov in zmožnost partnerjev, da ga dokončajo. Splošni rezultat projekta, ki omogoča primerjavo med projekti, ni bil vedno izračunan (programi pobude Skupnosti za Alpe, Španijo in Portugalsko, Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein ter Severno cono). Poleg tega ni bila za noben pregledani program opredeljena minimalna kakovost, potrebna za predložitev projekta v odločanje ali za njegovo sprejetje. Vendar bi bila ta opredelitev koristna, ker so lahko zaradi skrbi glede porabe sredstev sprejeti manj kakovostni projekti. |
| --- | --- |

66.

Opredelitev transevropskega projekta, vključena v smernice Komisije (glej odstavka 13 in 14), se v vseh pregledanih programih izvaja z merili za pridobitev pomoči in izbiro projektov, ki jim je dodeljena vrednostna lestvica (razen za program pobude Skupnosti za regijo Ems-Dollart). Ta merila zadevajo na primer obstoj učinka na obeh straneh meje, intenzivnost sodelovanja med partnerji in oblikovanje čezmejnih omrežij. Dodana so bila druga merila za ocenitev splošne kakovosti projekta, kot so na primer njegov prispevek k ciljem ukrepa, inovativnost, trajnost učinkov in zmožnost partnerjev, da ga dokončajo. Splošni rezultat projekta, ki omogoča primerjavo med projekti, ni bil vedno izračunan (programi pobude Skupnosti za Alpe, Španijo in Portugalsko, Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein ter Severno cono). Poleg tega ni bila za noben pregledani program opredeljena minimalna kakovost, potrebna za predložitev projekta v odločanje ali za njegovo sprejetje. Vendar bi bila ta opredelitev koristna, ker so lahko zaradi skrbi glede porabe sredstev sprejeti manj kakovostni projekti.

| 67. | Večina pregledanih projektov (23) ima transevropski značaj, ker so jih partnerji iz različnih držav članic pripravili skupaj in jih morajo tudi skupaj uresničiti. Sodelovanje je njihova pomembna značilnost. Kljub temu nekaj projektov temelji predvsem na vzporednem izvajanju podprojektov na eni in drugi strani meje, zaradi česar je njihova transevropska vrednost razmeroma omejena (usmeritev A: urejanje infrastrukture za rečni turizem in muzejev na obeh straneh meje, obnova dveh zgodovinskih stavb, čeprav se načrtuje nadaljevanje dejavnosti, da bi tem projektom dodelili čezmejni značaj; obnova dveh cest na eni strani meje in izgradnja ene ceste na drugi strani meje, izgradnja dela tehnološkega parka na eni strani in poslovnega parka na drugi strani; usmeritev B: vzpostavitev mreže osmih partnerjev iz štirih držav članic, da bi spletni portal vsake regije oblikovali na podlagi istega vzorca). |
| --- | --- |

67.

Večina pregledanih projektov (23) ima transevropski značaj, ker so jih partnerji iz različnih držav članic pripravili skupaj in jih morajo tudi skupaj uresničiti. Sodelovanje je njihova pomembna značilnost. Kljub temu nekaj projektov temelji predvsem na vzporednem izvajanju podprojektov na eni in drugi strani meje, zaradi česar je njihova transevropska vrednost razmeroma omejena (usmeritev A: urejanje infrastrukture za rečni turizem in muzejev na obeh straneh meje, obnova dveh zgodovinskih stavb, čeprav se načrtuje nadaljevanje dejavnosti, da bi tem projektom dodelili čezmejni značaj; obnova dveh cest na eni strani meje in izgradnja ene ceste na drugi strani meje, izgradnja dela tehnološkega parka na eni strani in poslovnega parka na drugi strani; usmeritev B: vzpostavitev mreže osmih partnerjev iz štirih držav članic, da bi spletni portal vsake regije oblikovali na podlagi istega vzorca).

| 68. | Prispevek projektov k rešitvi mejnih težav ni vedno velik, ker so nekateri omejeni skoraj izključno na izmenjavo izkušenj in niso dovolj usmerjeni k izvajanju ukrepov (usmeritev A: prenos znanja in izkušenj v medicini, izmenjava izkušenj med kmeti, oblikovanje mreže organizacij za pomoč podjetjem z organiziranjem skupnih seminarjev; usmeritev B: izmenjava izkušenj na področju boja proti eroziji obal). |
| --- | --- |

68.

Prispevek projektov k rešitvi mejnih težav ni vedno velik, ker so nekateri omejeni skoraj izključno na izmenjavo izkušenj in niso dovolj usmerjeni k izvajanju ukrepov (usmeritev A: prenos znanja in izkušenj v medicini, izmenjava izkušenj med kmeti, oblikovanje mreže organizacij za pomoč podjetjem z organiziranjem skupnih seminarjev; usmeritev B: izmenjava izkušenj na področju boja proti eroziji obal).

| 69. | Na podlagi prvih sprejetih projektov se zdi, da se opredelitev transevropskega projekta uporablja in da pri veliko projektih sodelujejo različni partnerji. Dodana vrednost nekaterih projektov je kljub temu majhna, ker niso usmerjeni k izvajanju ukrepov ali jih ni mogoče izvesti v drugih regijah. Čeprav je mogoče izboljšati sisteme izbirnih meril, je ta pomanjkljivost predvsem posledica ne dovolj natančno določenih ciljev in obsežnosti ukrepov vsakega programa pobude Skupnosti (glej odstavke 59 do 63). |
| --- | --- |

69.

Na podlagi prvih sprejetih projektov se zdi, da se opredelitev transevropskega projekta uporablja in da pri veliko projektih sodelujejo različni partnerji. Dodana vrednost nekaterih projektov je kljub temu majhna, ker niso usmerjeni k izvajanju ukrepov ali jih ni mogoče izvesti v drugih regijah. Čeprav je mogoče izboljšati sisteme izbirnih meril, je ta pomanjkljivost predvsem posledica ne dovolj natančno določenih ciljev in obsežnosti ukrepov vsakega programa pobude Skupnosti (glej odstavke 59 do 63).

MOŽNOST NAKNADNEGA MERJENJA NAPREDKA

| 70. | Osnovna uredba o strukturnih skladih predvideva ocenjevanje pomoči, zlasti naknadno, da bi presodili njihov učinek. Rezultati ocene bi morali prispevati k izboljšanju kakovosti pomoči v poznejših obdobjih. |
| --- | --- |

70.

Osnovna uredba o strukturnih skladih predvideva ocenjevanje pomoči, zlasti naknadno, da bi presodili njihov učinek. Rezultati ocene bi morali prispevati k izboljšanju kakovosti pomoči v poznejših obdobjih.

Ali so cilji programov dobro strukturirani?

| 71. | Kot kaže proces opredelitve prednostnih nalog in ukrepov pregledanih programov pobude Skupnosti v okviru usmeritev A in B (glej odstavke 55 do 63), ciljev ni bilo mogoče določiti na podlagi analize položaja v zadevni regiji in opravljenih izbir v okviru strategije. Programi imajo v glavnem enega ali dva zelo splošna cilja in nekaj podciljev, razen nekaterih programov, za katere so bili določeni številni podcilji (15 za program pobude Skupnosti za Španijo in Portugalsko, 21 za severozahodno Evropo in 10 za zahodno Sredozemlje) (glej tabelo 5). Odsotnost jasnega in konkretnega glavnega cilja, razčlenjenega v najpomembnejše podcilje, napoveduje težave pri ocenjevanju učinka. |
| --- | --- |

71.

Kot kaže proces opredelitve prednostnih nalog in ukrepov pregledanih programov pobude Skupnosti v okviru usmeritev A in B (glej odstavke 55 do 63), ciljev ni bilo mogoče določiti na podlagi analize položaja v zadevni regiji in opravljenih izbir v okviru strategije. Programi imajo v glavnem enega ali dva zelo splošna cilja in nekaj podciljev, razen nekaterih programov, za katere so bili določeni številni podcilji (15 za program pobude Skupnosti za Španijo in Portugalsko, 21 za severozahodno Evropo in 10 za zahodno Sredozemlje) (glej tabelo 5). Odsotnost jasnega in konkretnega glavnega cilja, razčlenjenega v najpomembnejše podcilje, napoveduje težave pri ocenjevanju učinka.

| 72. | Programi pobude Skupnosti v okviru usmeritve C so bili zasnovani na podlagi enega cilja, ki ga je določila Komisija, namreč izboljšanja učinkovitosti politik in orodij regionalnega in kohezijskega razvoja. Določen ni bil noben podcilj. |
| --- | --- |

72.

Programi pobude Skupnosti v okviru usmeritve C so bili zasnovani na podlagi enega cilja, ki ga je določila Komisija, namreč izboljšanja učinkovitosti politik in orodij regionalnega in kohezijskega razvoja. Določen ni bil noben podcilj.

Ali so cilji merljivi in kvantificirani?

| 73. | Komisija je vztrajala, da se navedejo kazalniki za vsak program, razen za programe v okviru usmeritve C, za katere je bila ta opredelitev odložena na čas, ko bo sprejetih dovolj projektov, da bi bolje razumeli vsebino izvajanih dejavnosti. Kazalniki so bili torej določeni. Pri vseh pregledanih programih ocena učinka kljub temu ali ni določena ali pa je zelo nepopolna, se pravi, da kazalniki merijo samo en vidik določenih ciljev ali, kadar zadevajo prednostno nalogo, kažejo samo del ukrepov, ki jo sestavljajo (glej tabelo 5). Poleg tega ima pri nekaterih programih vsak nosilec projekta možnost, da sam določi lastne kazalnike (program pobude Skupnosti za regijo Ems-Dollart, za Alpe in za Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein). |
| --- | --- |

73.

Komisija je vztrajala, da se navedejo kazalniki za vsak program, razen za programe v okviru usmeritve C, za katere je bila ta opredelitev odložena na čas, ko bo sprejetih dovolj projektov, da bi bolje razumeli vsebino izvajanih dejavnosti. Kazalniki so bili torej določeni. Pri vseh pregledanih programih ocena učinka kljub temu ali ni določena ali pa je zelo nepopolna, se pravi, da kazalniki merijo samo en vidik določenih ciljev ali, kadar zadevajo prednostno nalogo, kažejo samo del ukrepov, ki jo sestavljajo (glej tabelo 5). Poleg tega ima pri nekaterih programih vsak nosilec projekta možnost, da sam določi lastne kazalnike (program pobude Skupnosti za regijo Ems-Dollart, za Alpe in za Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein).

| 74. | Nekateri programi v okviru usmeritve A vsebujejo kazalnike, neodvisne od določenih ciljev, imenovane kazalniki čezmejnega konteksta (24) in kazalniki intenzivnosti sodelovanja (25) (programi pobude Skupnosti za Alpe, za Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein, za regijo Ems-Dollart ter za Španijo in Portugalsko jih predvidevajo, vendar jih niso razvili). Čeprav se spreminjajo glede na program, so splošni in njihova korist za zadevni program je omejena. Na splošnejši ravni usmeritve A pobude bi bili lahko kljub temu koristni, če bi se razvijali in usklajeno uporabljali za vse programe pobude Skupnosti te usmeritve. |
| --- | --- |

74.

Nekateri programi v okviru usmeritve A vsebujejo kazalnike, neodvisne od določenih ciljev, imenovane kazalniki čezmejnega konteksta (24) in kazalniki intenzivnosti sodelovanja (25) (programi pobude Skupnosti za Alpe, za Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein, za regijo Ems-Dollart ter za Španijo in Portugalsko jih predvidevajo, vendar jih niso razvili). Čeprav se spreminjajo glede na program, so splošni in njihova korist za zadevni program je omejena. Na splošnejši ravni usmeritve A pobude bi bili lahko kljub temu koristni, če bi se razvijali in usklajeno uporabljali za vse programe pobude Skupnosti te usmeritve.

| 75. | Druga pomanjkljivost je, da niso opredeljeni viri informacij, na podlagi katerih bi izračunali kazalnike, ali način njihovega pridobivanja. Pogosto je težko opredeliti povezave med kazalniki, ki segajo od najnižje do najvišje ravni, se pravi od projektov k splošnim ciljem programov pobude Skupnosti. |
| --- | --- |

75.

Druga pomanjkljivost je, da niso opredeljeni viri informacij, na podlagi katerih bi izračunali kazalnike, ali način njihovega pridobivanja. Pogosto je težko opredeliti povezave med kazalniki, ki segajo od najnižje do najvišje ravni, se pravi od projektov k splošnim ciljem programov pobude Skupnosti.

| 76. | Kljub ugotovljenim pomanjkljivostim se je pri več programih prizadevalo za kvantifikacijo, včasih na splošni ravni, včasih na ravni prednostnih nalog ter včasih na ravni ukrepov. Vendar ni bilo mogoče dobiti delovnih dokumentov, na podlagi katerih bi se lahko prepričali o načinu izvedbe te kvantifikacije. Da bi bili ti kvantificirani cilji koristni, jih je treba naknadno primerjati z doseženim in iz tega potegniti sklepe. Če pogojev, v katerih so se oblikovali cilji, ni mogoče obnoviti, sklepi te primerjave ne bodo utemeljeni. |
| --- | --- |

76.

Kljub ugotovljenim pomanjkljivostim se je pri več programih prizadevalo za kvantifikacijo, včasih na splošni ravni, včasih na ravni prednostnih nalog ter včasih na ravni ukrepov. Vendar ni bilo mogoče dobiti delovnih dokumentov, na podlagi katerih bi se lahko prepričali o načinu izvedbe te kvantifikacije. Da bi bili ti kvantificirani cilji koristni, jih je treba naknadno primerjati z doseženim in iz tega potegniti sklepe. Če pogojev, v katerih so se oblikovali cilji, ni mogoče obnoviti, sklepi te primerjave ne bodo utemeljeni.

| 77. | Vprašanje merjenja ravni uresničevanja ciljev se odlaga. Splošnost ciljev, upoštevanih na ravni programov pobude Skupnosti, in raznovrstnost ukrepov ovirata določitev ustreznih in koristnih kazalnikov. Vendar je pomembno pojasniti položaj v zvezi s kazalniki in opraviti izbiro, da bi ohranili samo tiste, ki so potrebni za spremljanje napredka programa pobude Skupnosti in sprejetje odločitve ter tudi oceno njegovega učinka. |
| --- | --- |

77.

Vprašanje merjenja ravni uresničevanja ciljev se odlaga. Splošnost ciljev, upoštevanih na ravni programov pobude Skupnosti, in raznovrstnost ukrepov ovirata določitev ustreznih in koristnih kazalnikov. Vendar je pomembno pojasniti položaj v zvezi s kazalniki in opraviti izbiro, da bi ohranili samo tiste, ki so potrebni za spremljanje napredka programa pobude Skupnosti in sprejetje odločitve ter tudi oceno njegovega učinka.

| 78. | Samo dva od osmih pregledanih programov (programa pobude Skupnosti za Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein ter za regijo Ems-Dollart) sta imela računalniški sistem upravljanja projektov in podatkovno zbirko za zbiranje informacij glede kazalnikov. Regije držav članic so sisteme razvile ločeno, kar lahko poveča stroške in zamude pri vzpostavljanju spremljanja programov pobude Skupnosti. |
| --- | --- |

78.

Samo dva od osmih pregledanih programov (programa pobude Skupnosti za Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein ter za regijo Ems-Dollart) sta imela računalniški sistem upravljanja projektov in podatkovno zbirko za zbiranje informacij glede kazalnikov. Regije držav članic so sisteme razvile ločeno, kar lahko poveča stroške in zamude pri vzpostavljanju spremljanja programov pobude Skupnosti.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

Zaključek

| 79. | V primerjavi s pomanjkljivostmi, ki jih je Sodišče ugotovilo med revizijo Interreg I, sta se transevropski značaj projektov in sodelovanje pri izvajanju programov pobude Skupnosti okrepila (glej odstavek 7). Vendar so bile vseeno ugotovljene velike zamude in kljub nekaterim prizadevanjem še ni zadovoljivega odgovora na vprašanje ocene učinka pobud Skupnosti, deloma zaradi splošnosti in obsežnosti ciljev na ravni smernic in programov pobude Skupnosti. |
| --- | --- |

79.

V primerjavi s pomanjkljivostmi, ki jih je Sodišče ugotovilo med revizijo Interreg I, sta se transevropski značaj projektov in sodelovanje pri izvajanju programov pobude Skupnosti okrepila (glej odstavek 7). Vendar so bile vseeno ugotovljene velike zamude in kljub nekaterim prizadevanjem še ni zadovoljivega odgovora na vprašanje ocene učinka pobud Skupnosti, deloma zaradi splošnosti in obsežnosti ciljev na ravni smernic in programov pobude Skupnosti.

Smernice se osredotočajo na pravila za izvajanje, vendar so bile na voljo prepozno in s preveč splošnimi cilji

| 80. | Smernice Komisije vsebujejo opredelitev transevropskega projekta, ki ga je treba izvesti v vsakem programu pobude Skupnosti (glej odstavka 13 in 14), in okrepitev zahtev na področju izvajanja, da bi pospešili sodelovanje. Vendar vprašanje izvajanja sodelovanja z resničnimi skupnimi strukturami, kot so evropska gospodarska interesna združenja, še ni bilo dovolj dodelano. Te strukture lahko predstavljajo različne zadevne regije in so odgovorne za izvajanje (glej odstavka 15 in 16). |
| --- | --- |

80.

Smernice Komisije vsebujejo opredelitev transevropskega projekta, ki ga je treba izvesti v vsakem programu pobude Skupnosti (glej odstavka 13 in 14), in okrepitev zahtev na področju izvajanja, da bi pospešili sodelovanje. Vendar vprašanje izvajanja sodelovanja z resničnimi skupnimi strukturami, kot so evropska gospodarska interesna združenja, še ni bilo dovolj dodelano. Te strukture lahko predstavljajo različne zadevne regije in so odgovorne za izvajanje (glej odstavka 15 in 16).

| 81. | Komisija ni imela na voljo analize o posebnem položaju na območjih, ki izpolnjujejo pogoje, in napredku, doseženem pri uresničevanju ciljev pobude Skupnosti ali posebnih ciljev programov pobude Skupnosti. Nove smernice ne predvidevajo ciljno naravnanih in merljivih ciljev. Predvsem opredeljujejo področje možnih ukrepov, kjer naj bi države članice sodelovale pri vprašanjih, ki jih morajo opredeliti skupaj. Ker na ravni programov pobude Skupnosti niso bili določeni konkretni cilji, bo izvajanje pobude Skupnosti privedlo do razdelitve sredstev. Komisija ni določila skupnih kazalnikov, s katerimi bi na splošni ravni Skupnosti izmerili napredek, dosežen pri izvajanju pobude (glej odstavke 17 do 25). |
| --- | --- |

81.

Komisija ni imela na voljo analize o posebnem položaju na območjih, ki izpolnjujejo pogoje, in napredku, doseženem pri uresničevanju ciljev pobude Skupnosti ali posebnih ciljev programov pobude Skupnosti. Nove smernice ne predvidevajo ciljno naravnanih in merljivih ciljev. Predvsem opredeljujejo področje možnih ukrepov, kjer naj bi države članice sodelovale pri vprašanjih, ki jih morajo opredeliti skupaj. Ker na ravni programov pobude Skupnosti niso bili določeni konkretni cilji, bo izvajanje pobude Skupnosti privedlo do razdelitve sredstev. Komisija ni določila skupnih kazalnikov, s katerimi bi na splošni ravni Skupnosti izmerili napredek, dosežen pri izvajanju pobude (glej odstavke 17 do 25).

| 82. | Pri usmeritvi A se zaradi trenutnih značilnosti nomenklature NUTS ni našla rešitev za vprašanje območij v nekaterih državah članicah, ki so prevelika, da bi omogočila dejansko sodelovanje (glej odstavek 26). |
| --- | --- |

82.

Pri usmeritvi A se zaradi trenutnih značilnosti nomenklature NUTS ni našla rešitev za vprašanje območij v nekaterih državah članicah, ki so prevelika, da bi omogočila dejansko sodelovanje (glej odstavek 26).

| 83. | Smernice Komisije in delovni dokumenti za pomoč državam članicam pri izdelavi programov so bili objavljeni pozno, ko se je priprava predlogov pobude Skupnosti v državah članicah že začela. To je povzročilo zamude pri izvajanju programov pobude Skupnosti, poleg tega so zaradi tega lahko nastali premalo kakovostni programi (glej odstavka 28 in 29). |
| --- | --- |

83.

Smernice Komisije in delovni dokumenti za pomoč državam članicam pri izdelavi programov so bili objavljeni pozno, ko se je priprava predlogov pobude Skupnosti v državah članicah že začela. To je povzročilo zamude pri izvajanju programov pobude Skupnosti, poleg tega so zaradi tega lahko nastali premalo kakovostni programi (glej odstavka 28 in 29).

Postopke za preverjanje predlogov programov pobude Skupnosti je treba izboljšati

| 84. | Merila za preverjanje kakovosti predlogov programov, ki so jih predložile države članice, niso bila dovolj natančno določena in pripravljena. Postopek preverjanja predlogov programov pobude Skupnosti ni vedno privedel do želenih izboljšanj (glej odstavke 31 do 33(a)). |
| --- | --- |

84.

Merila za preverjanje kakovosti predlogov programov, ki so jih predložile države članice, niso bila dovolj natančno določena in pripravljena. Postopek preverjanja predlogov programov pobude Skupnosti ni vedno privedel do želenih izboljšanj (glej odstavke 31 do 33(a)).

| 85. | Preverjanje predlogov programov je trajalo veliko dlje, kot je bilo predvideno. Te zamude skrajšujejo obdobje, v katerem je mogoče razviti projekte, in povzročajo bolj ali manj dolgo prekinitev v procesu sodelovanja med regijami držav članic, ki izpolnjujejo pogoje. Povzročile so ponovno razdelitev odobritev za prevzem obveznosti za leto 2000 in nizko porabo odobritev plačil v prvih štirih letih obdobja (glej odstavke 35 do 39). |
| --- | --- |

85.

Preverjanje predlogov programov je trajalo veliko dlje, kot je bilo predvideno. Te zamude skrajšujejo obdobje, v katerem je mogoče razviti projekte, in povzročajo bolj ali manj dolgo prekinitev v procesu sodelovanja med regijami držav članic, ki izpolnjujejo pogoje. Povzročile so ponovno razdelitev odobritev za prevzem obveznosti za leto 2000 in nizko porabo odobritev plačil v prvih štirih letih obdobja (glej odstavke 35 do 39).

Priprava in začetek izvajanja v glavnem potekata v sodelovanju

| 86. | Predhodni proces posvetovanja z morebitnimi nosilci projektov je bil izveden za večino programov. Ker proces ni privedel do izbire, so bili programi pobude Skupnosti premalo ciljno naravnani (glej odstavka 41 in 42). |
| --- | --- |

86.

Predhodni proces posvetovanja z morebitnimi nosilci projektov je bil izveden za večino programov. Ker proces ni privedel do izbire, so bili programi pobude Skupnosti premalo ciljno naravnani (glej odstavka 41 in 42).

| 87. | Vzpostavljeni so bili skupni organi za izvajanje ter skupni finančni elementi za programe pobude Skupnosti. Sodelovanje med vsemi partnerji se je dejansko okrepilo. Vendar so še vedno možne izboljšave: na eni strani imajo organi upravljanja zaradi odsotnosti resničnih skupnih struktur, ki bi zastopale različne države članice, umetno vlogo (glej odstavka 43 in 44); na drugi strani duh sodelovanja, ki bi moral prevladati pri oblikovanju skupnih tehničnih sekretariatov, ni bil vedno upoštevan in enotnost finančnega načrta večkrat ni bila v celoti upoštevana zaradi razdelitve sredstev, dodeljenih strukturnim skladom in zlasti pobudam Skupnosti, po posameznih državah članicah (glej odstavke 45 do 50). |
| --- | --- |

87.

Vzpostavljeni so bili skupni organi za izvajanje ter skupni finančni elementi za programe pobude Skupnosti. Sodelovanje med vsemi partnerji se je dejansko okrepilo. Vendar so še vedno možne izboljšave: na eni strani imajo organi upravljanja zaradi odsotnosti resničnih skupnih struktur, ki bi zastopale različne države članice, umetno vlogo (glej odstavka 43 in 44); na drugi strani duh sodelovanja, ki bi moral prevladati pri oblikovanju skupnih tehničnih sekretariatov, ni bil vedno upoštevan in enotnost finančnega načrta večkrat ni bila v celoti upoštevana zaradi razdelitve sredstev, dodeljenih strukturnim skladom in zlasti pobudam Skupnosti, po posameznih državah članicah (glej odstavke 45 do 50).

Analize so v glavnem celostne, vendar malo uporabne; med analizami in opredelitvijo ukrepov programov in projektov ni povezave, njihovo dodano vrednost pa bi bilo treba povečati

| 88. | Predhodni ocenjevalci, ki so na splošno prispevali k pripravi in izdelavi programov pobude Skupnosti, ne morejo dati popolnoma neodvisnega kritičnega mnenja, ki se od njih zahteva (glej odstavek 52). |
| --- | --- |

88.

Predhodni ocenjevalci, ki so na splošno prispevali k pripravi in izdelavi programov pobude Skupnosti, ne morejo dati popolnoma neodvisnega kritičnega mnenja, ki se od njih zahteva (glej odstavek 52).

| 89. | Analize, na katerih bi morala temeljiti določitev prednostnih nalog in ukrepov programov pobude Skupnosti, zahtevajo veliko dela in časa. Pri njihovi izvedbi morajo sodelovati izvedenci. Čeprav so analize regije, ki izpolnjuje pogoje, na splošno celostne, so kljub temu malo uporabne, predvsem zato, ker se informacije, ki jih vsebujejo, ne uporabljajo za opredelitev začetnega stanja v regiji, na podlagi katerega bi morali kazalniki oceniti učinek programov pobude Skupnosti. Če se v procesu posvetovanja od spodaj navzgor oddalji od rezultatov teh analiz, bi programi morali pojasniti vzroke za to (glej odstavke 55 do 57). |
| --- | --- |

89.

Analize, na katerih bi morala temeljiti določitev prednostnih nalog in ukrepov programov pobude Skupnosti, zahtevajo veliko dela in časa. Pri njihovi izvedbi morajo sodelovati izvedenci. Čeprav so analize regije, ki izpolnjuje pogoje, na splošno celostne, so kljub temu malo uporabne, predvsem zato, ker se informacije, ki jih vsebujejo, ne uporabljajo za opredelitev začetnega stanja v regiji, na podlagi katerega bi morali kazalniki oceniti učinek programov pobude Skupnosti. Če se v procesu posvetovanja od spodaj navzgor oddalji od rezultatov teh analiz, bi programi morali pojasniti vzroke za to (glej odstavke 55 do 57).

| 90. | Poleg tega so opredeljene težave splošne in ne nastajajo ravno zaradi meja, čeprav so ukrepi (okolje, ozemeljski vidiki, povezani z EPPR, itd.) za nekatere programe pobude Skupnosti utemeljeni, ker se meje po svoji naravi kažejo kot ovira (glej odstavek 58). |
| --- | --- |

90.

Poleg tega so opredeljene težave splošne in ne nastajajo ravno zaradi meja, čeprav so ukrepi (okolje, ozemeljski vidiki, povezani z EPPR, itd.) za nekatere programe pobude Skupnosti utemeljeni, ker se meje po svoji naravi kažejo kot ovira (glej odstavek 58).

| 91. | Vzročne povezave med temi analizami in prednostnimi nalogami programov pobude Skupnosti so nejasne. Cilji ter prednostne naloge in ukrepi so bili določeni na podlagi drugih argumentov in ne zaradi reševanja posebnih mejnih težav s ciljno naravnanimi ukrepi. Programi vsebujejo zelo raznolike ukrepe, kar vodi k razpršitvi sredstev in oslabitvi njihovega učinka. Enotnost organov za izvajanje programov pobude Skupnosti kljub spodbujanju sodelovanja ni privedla do ciljno naravnane strategije (glej odstavke 59 do 63). |
| --- | --- |

91.

Vzročne povezave med temi analizami in prednostnimi nalogami programov pobude Skupnosti so nejasne. Cilji ter prednostne naloge in ukrepi so bili določeni na podlagi drugih argumentov in ne zaradi reševanja posebnih mejnih težav s ciljno naravnanimi ukrepi. Programi vsebujejo zelo raznolike ukrepe, kar vodi k razpršitvi sredstev in oslabitvi njihovega učinka. Enotnost organov za izvajanje programov pobude Skupnosti kljub spodbujanju sodelovanja ni privedla do ciljno naravnane strategije (glej odstavke 59 do 63).

| 92. | Programi v okviru usmeritve C so najslabše opredeljeni, ker zaradi odsotnosti predhodne ocene, ki bi lahko določila njihove potrebe, kopičijo nejasne specifične smernice. Nezmožnost določitve kazalnikov kaže tudi, da Komisija ni bila dovolj pripravljena na uvedbo te usmeritve (glej odstavke 24, 57, 62, 72). |
| --- | --- |

92.

Programi v okviru usmeritve C so najslabše opredeljeni, ker zaradi odsotnosti predhodne ocene, ki bi lahko določila njihove potrebe, kopičijo nejasne specifične smernice. Nezmožnost določitve kazalnikov kaže tudi, da Komisija ni bila dovolj pripravljena na uvedbo te usmeritve (glej odstavke 24, 57, 62, 72).

| 93. | Programi pobude Skupnosti v okviru usmeritve A se dopolnjujejo s tradicionalnimi pomočmi predvsem zaradi obsežnosti programov pobude Skupnosti Interreg. Dopolnjevanje programov pobude Skupnosti je vredno pregledati, le če so njihovi cilji bolje določeni (glej odstavka 64 in 65). |
| --- | --- |

93.

Programi pobude Skupnosti v okviru usmeritve A se dopolnjujejo s tradicionalnimi pomočmi predvsem zaradi obsežnosti programov pobude Skupnosti Interreg. Dopolnjevanje programov pobude Skupnosti je vredno pregledati, le če so njihovi cilji bolje določeni (glej odstavka 64 in 65).

| 94. | Za pripravo in nadaljnjo izvedbo večine prvih sprejetih projektov je bilo značilno sodelovanje. Prispevek projektov k reševanju težav, povezanih z mejami, kljub temu ni vedno velik, ker se nekateri projekti omejujejo na izmenjavo izkušenj ali niso povezani z obstojem meja. Sodišče meni, da je ta dodana vrednost premajhna predvsem zaradi nejasnih ciljev in obsega ukrepov vsakega programa pobude Skupnosti (glej odstavke 66 do 69). |
| --- | --- |

94.

Za pripravo in nadaljnjo izvedbo večine prvih sprejetih projektov je bilo značilno sodelovanje. Prispevek projektov k reševanju težav, povezanih z mejami, kljub temu ni vedno velik, ker se nekateri projekti omejujejo na izmenjavo izkušenj ali niso povezani z obstojem meja. Sodišče meni, da je ta dodana vrednost premajhna predvsem zaradi nejasnih ciljev in obsega ukrepov vsakega programa pobude Skupnosti (glej odstavke 66 do 69).

Razpoložljiva orodja niso primerna za merjenje učinka programov pobude Skupnosti z vidika njihovih ciljev

| 95. | Programi pobude Skupnosti vsebujejo cilje na splošni ravni ter na ravni prednostnih nalog in ukrepov. Niso posledica odločitev, sprejetih za reševanje posebnih težav, povezanih z mejami, in njihova povezava ni opazna (glej odstavka 71 in 72). |
| --- | --- |

95.

Programi pobude Skupnosti vsebujejo cilje na splošni ravni ter na ravni prednostnih nalog in ukrepov. Niso posledica odločitev, sprejetih za reševanje posebnih težav, povezanih z mejami, in njihova povezava ni opazna (glej odstavka 71 in 72).

| 96. | Številni kazalniki programov pobude Skupnosti prikazujejo cilje samo nezadostno ali sploh ne. Obstajajo bolj zaradi obveznosti kot potrebe po merjenju napredka z vidika določenih ciljev. Poleg tega bi bilo treba določiti nekatere kazalnike in natančno navesti vire informacij. Obstajalo je prizadevanje za kvantifikacijo nekaterih kazalnikov, vendar ni temeljilo na osnovni analizi in je zadevalo samo malo pomembne cilje. V večini pregledanih primerov računalniško orodje za zbiranje statističnih podatkov o kazalnikih še ne obstaja (glej odstavke 73 do 78). |
| --- | --- |

96.

Številni kazalniki programov pobude Skupnosti prikazujejo cilje samo nezadostno ali sploh ne. Obstajajo bolj zaradi obveznosti kot potrebe po merjenju napredka z vidika določenih ciljev. Poleg tega bi bilo treba določiti nekatere kazalnike in natančno navesti vire informacij. Obstajalo je prizadevanje za kvantifikacijo nekaterih kazalnikov, vendar ni temeljilo na osnovni analizi in je zadevalo samo malo pomembne cilje. V večini pregledanih primerov računalniško orodje za zbiranje statističnih podatkov o kazalnikih še ne obstaja (glej odstavke 73 do 78).

Priporočila

| 97. | Za sedanje obdobje:






  (a) | treba bi bilo izboljšati in poenostaviti sisteme kazalnikov, uporabljenih za vsak program pobude Skupnosti, da bi lahko koristno izmerili njihov učinek ob upoštevanju drugje ugotovljenih pomanjkljivosti; |
| --- | --- | --- |

97.

Za sedanje obdobje:

(a)

treba bi bilo izboljšati in poenostaviti sisteme kazalnikov, uporabljenih za vsak program pobude Skupnosti, da bi lahko koristno izmerili njihov učinek ob upoštevanju drugje ugotovljenih pomanjkljivosti;

| (b) | pri novih projektih, ki bi lahko prejeli sredstva, ki jih je še treba dodeliti vsakemu programu pobude Skupnosti, je treba okrepiti izbirna merila, da bi rešili posebne težave, povezane z mejami. |
| --- | --- |

(b)

pri novih projektih, ki bi lahko prejeli sredstva, ki jih je še treba dodeliti vsakemu programu pobude Skupnosti, je treba okrepiti izbirna merila, da bi rešili posebne težave, povezane z mejami.

| 98. | Pri morebitnem podaljšanju pobude po letu 2006:






  (a) | bi bilo treba narediti analizo, s katero bi ugotovili, katere težave, povezane z mejami, so ostale in za katere ima Interreg večjo vrednost v primerjavi s tradicionalnimi pomočmi ciljev 1 in 2; |
| --- | --- | --- |

98.

Pri morebitnem podaljšanju pobude po letu 2006:

(a)

bi bilo treba narediti analizo, s katero bi ugotovili, katere težave, povezane z mejami, so ostale in za katere ima Interreg večjo vrednost v primerjavi s tradicionalnimi pomočmi ciljev 1 in 2;

| (b) | bi morala Komisija za vsako od usmeritev Interreg določiti konkretne cilje, ki se ji zdijo prednostni, in pri tem upoštevati predložene informacije o položaju na območjih, ki izpolnjujejo pogoje. Nato bi morala za vsako usmeritev predlagati skupni sistem kazalnikov, ki bo omogočil spremljanje doseženega napredka; |
| --- | --- |

(b)

bi morala Komisija za vsako od usmeritev Interreg določiti konkretne cilje, ki se ji zdijo prednostni, in pri tem upoštevati predložene informacije o položaju na območjih, ki izpolnjujejo pogoje. Nato bi morala za vsako usmeritev predlagati skupni sistem kazalnikov, ki bo omogočil spremljanje doseženega napredka;

| (c) | bi bilo treba določiti podrobna merila za ocenjevanje predlogov programov pobude Skupnosti. Omogočila bi proaktiven pristop do držav članic, da bi že na začetku povečali kakovost predlogov programov pobude Skupnosti in ustreznost informacij, ki jih vsebujejo; to bi skupaj s razjasnitvijo ciljev pobude Skupnosti omogočilo oblikovanje projektov z večjo dodano vrednostjo; |
| --- | --- |

(c)

bi bilo treba določiti podrobna merila za ocenjevanje predlogov programov pobude Skupnosti. Omogočila bi proaktiven pristop do držav članic, da bi že na začetku povečali kakovost predlogov programov pobude Skupnosti in ustreznost informacij, ki jih vsebujejo; to bi skupaj s razjasnitvijo ciljev pobude Skupnosti omogočilo oblikovanje projektov z večjo dodano vrednostjo;

| (d) | morata določitev ciljev in merjenje napredka temeljiti na analizah, zahtevanih za vsak program pobude Skupnosti; |
| --- | --- |

(d)

morata določitev ciljev in merjenje napredka temeljiti na analizah, zahtevanih za vsak program pobude Skupnosti;

| (e) | bi morale biti smernice, delovni dokumenti in druge informacije, ki se uporabljajo za pripravo predlogov programov pobude Skupnosti, na voljo pred začetkom priprave; |
| --- | --- |

(e)

bi morale biti smernice, delovni dokumenti in druge informacije, ki se uporabljajo za pripravo predlogov programov pobude Skupnosti, na voljo pred začetkom priprave;

| (f) | bi bilo treba pojasniti vlogo predhodnega ocenjevalca in vsebino njegove ocene, ker ni vedno lahko uskladiti naloge pomoči pri izdelavi predlogov programa pobude Skupnosti in naloge kritičnega ocenjevanja njegove vsebine; |
| --- | --- |

(f)

bi bilo treba pojasniti vlogo predhodnega ocenjevalca in vsebino njegove ocene, ker ni vedno lahko uskladiti naloge pomoči pri izdelavi predlogov programa pobude Skupnosti in naloge kritičnega ocenjevanja njegove vsebine;

| (g) | bi bilo treba preučiti koristnost informacij, upoštevanih v programskem dopolnilu, da bi lahko skrčili njegovo vsebino; |
| --- | --- |

(g)

bi bilo treba preučiti koristnost informacij, upoštevanih v programskem dopolnilu, da bi lahko skrčili njegovo vsebino;

| (h) | se finančnih sredstev, dodeljenih pobudi, ne bi smelo dodeliti posameznim državam članicam, ampak bi morala biti skupna; |
| --- | --- |

(h)

se finančnih sredstev, dodeljenih pobudi, ne bi smelo dodeliti posameznim državam članicam, ampak bi morala biti skupna;

| (i) | bi bilo treba nadaljevati začeto delo v zvezi s pravnimi instrumenti sodelovanja, da bi omogočili njihovo uporabo v okviru Interrega. |
| --- | --- |

(i)

bi bilo treba nadaljevati začeto delo v zvezi s pravnimi instrumenti sodelovanja, da bi omogočili njihovo uporabo v okviru Interrega.

| 99. | Pobuda Skupnosti Interreg partnerjem iz različnih držav članic omogoča, da delajo skupaj, in prispeva k odpiranju meja. Na vseh stopnjah izvajanja združuje več držav članic in njihovih regij. Zasluži si, da se še v programskem obdobju 2000–2006 ohrani prizadevanja na področju kazalnikov, merjenja učinka in izbirnih meril. Poleg tega bi si bilo treba v pričakovanju naslednjega obdobja, če namerava Komisija podaljšati pobudo po letu 2006, še naprej prizadevati za izboljšave zlasti pri zasnovi in pogojih izvajanja. |
| --- | --- |

99.

Pobuda Skupnosti Interreg partnerjem iz različnih držav članic omogoča, da delajo skupaj, in prispeva k odpiranju meja. Na vseh stopnjah izvajanja združuje več držav članic in njihovih regij. Zasluži si, da se še v programskem obdobju 2000–2006 ohrani prizadevanja na področju kazalnikov, merjenja učinka in izbirnih meril. Poleg tega bi si bilo treba v pričakovanju naslednjega obdobja, če namerava Komisija podaljšati pobudo po letu 2006, še naprej prizadevati za izboljšave zlasti pri zasnovi in pogojih izvajanja.

To poročilo je sprejelo Računsko sodiče v Luxembourgu na zasedanju 1. julija 2004.

Za Računsko sodišče

Juan Manuel FABRA VALLÉS

Predsednik

---

(1)  Na primer, odločitve na področju okolja (onesnaževanje, vodni viri ...) se lahko sprejmejo na eni strani meje, ne da bi se pri tem upošteval položaj na drugi strani; infrastruktura (ceste, zgradbe ...) se lahko zgradi na eni strani, ne da bi se pri tem upoštevale potrebe druge strani; javna prevozna sredstva se lahko ustavijo na meji ali pa niso usklajena itd.

1

(2)  Ob upoštevanju uvodnih izjav ter členov 20 in 21 Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah Strukturnih skladov (UL L 161, 26.6.1999, str. 1).

2

(3)  V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1260/1999 je financiranju pobud Skupnosti namenjenih 5,35 odstotka odobritev za prevzem obveznosti iz strukturnih skladov za obdobje 2000–2006, kar znaša 195 milijard eurov po cenah iz leta 1999 (Interreg, Urban, Leader in Equal). Člen 20 dodaja, da se 2,5 odstotka teh 195 milijard dodeli pobudi Interreg.

3

(4)  Letno poročilo za proračunsko leto 1994, odstavki 4.61–4.72 in 4.89 (UL C 303, 14.11.1995).

4

(5)  Glej „Pobudo Skupnosti Interreg II 1994–1999: prvo poročilo“, januar 2000, in delovni dokument št. 6 (5. maj 2000) – „Predhodna ocena in kazalniki za Interreg (Usmeritev A)“. Ta zadnji dokument je bil za usmeritev B razširjen v delovnem dokumentu št. 7.

5

(6)  Sporočilo Komisije državam članicam z dne 28. aprila 2000 o smernicah za pobudo Skupnosti o transevropskem sodelovanju, namenjenem spodbujanju skladnega in uravnoteženega razvoja evropskega ozemlja – Interreg III (UL C 143, 23.5.2000, str. 6) in sporočilo Komisije državam članicam z dne 7. maja 2001„Medregionalno sodelovanje“ – Usmeritev C pobude Skupnosti Interreg III (UL C 141, 15.5.2001, str. 2).

6

(7)  Čeprav so regije držav kandidatk za članstvo in tretjih držav povezane z izvajanjem nekaterih programov pobude Skupnosti Interreg (glej nazive nekaterih programov pobude Skupnosti na karti 1, osenčene regije na karti 2 in nekatere regije ali države na karti 3), ne dobivajo finančne podpore iz naslova programov pobude. Njim dodeljena pomoč izhaja iz instrumentov Skupnosti, drugih kot so strukturni skladi.

7

karti 1

karti 2

karti 3

(8)  Prej je vsaka država članica, vključena v program pobude Skupnosti, določila ločene izvedbene organe in različne končne upravičence.

8

(9)  Prej je program pobude Skupnosti imel toliko finančnih načrtov in bančnih računov, na katera so se nakazovala plačila Skupnosti, kot je bilo zadevnih držav članic, vključenih v ta program pobude Skupnosti.

9

(10)  Glej Letno poročilo o proračunskem letu 2002, odstavki 7.46–7.59 (Program Tacis o čezmejnem sodelovanju) in 8.51–8.57 (Program Phare o čezmejnem sodelovanju) (UL C 286, 28.11.2003).

10

(11)  Izraz, ki se splošno uporablja za tri usmeritve pobude: čezmejno sodelovanje (usmeritev A), transnacionalno sodelovanje (usmeritev B) in medregionalno sodelovanje (usmeritev C).

11

(12)  Odstavek 7 sporočila državam članicam z dne 28. aprila 2000.

12

(13)  Naknadna ocena čezmejnih programov pobude Skupnosti 1989–1993 – ocena pobude Interreg I, ki jo je opravil Fère Consultants – avgust 1996. Projekt „Linkage Assistance and Cooperation for the European border regions“ (LACE) je izvedlo Združenje evropskih obmejnih regij. Združenje evropskih obmejnih regij je bilo ustanovljeno leta 1971 s ciljem zastopati evropske čezmejne regije. Združenje ima skoraj 80 članov iz 160 obmejnih območij, ki mejijo na notranje in zunanje meje Evropske unije. Med drugim je Združenje pripravilo naslednje dokumente: „Čezmejno sodelovanje na morskih mejah“ (junij 1998), „Institucionalni vidiki čezmejnega sodelovanja“ (marec 1999), „Interreg IIIA: modeli upravljanja programa“ (november 1999). Obstajajo tudi drugi dokumenti, vendar so bili objavljeni po pripravi smernic: „Čezmejno finančno upravljanje“ (januar 2000) in „Dokument o operativni smernici za pripravo in upravljanje programov Interreg IIIA (2000–2006)“ (junij 2000).

13

(14)  „Pobuda Skupnosti Interreg II 1994–1999: prvo poročilo“, januar 2000, Evropska unija – Regionalna politika.

14

(15)  Gre za delovni dokument št. 6 (5. maj 2000) „Predhodna ocena in kazalniki za Interreg (Usmeritev A)“ in delovni dokument št. 7 (oktober 2000), ki povzema vsebino prejšnjega dokumenta in ga dopolnjuje z usmeritvijo B. Predhodna ocena bi morala zlasti oceniti skladnost strategije in postavljenih ciljev ob upoštevanju ugotovljenih prednosti in pomanjkljivosti.

15

(16)  „Podprte dejavnosti v okviru ciljev 1 in 2 strukturnih skladov“, „Medregionalno sodelovanje, ki povezuje javne oblasti in enakovredne organe, ki sodelujejo v drugih programih Interreg“, „Medregionalno sodelovanje na področju urbanističnega razvoja“, „Medregionalno sodelovanje, ki povezuje regije, ki sodelujejo na enem ali več tematskih področjih inovativnih regijskih ukrepov, za obdobje 2000–2006“ in „Druga ustrezna tematska področja za medregionalno sodelovanje“.

16

(17)  „Pobuda transevropskega sodelovanja za uravnotežen razvoj“, 6.3.1998, DG XVI/A/1.

17

(18)  Glej Posebno poročilo št. 7/2003 o izvajanju programa pomoči za obdobje 2000–2006 v okviru strukturnih skladov, odstavke 18–24 (UL C 174, 23.7.2003).

18

(19)  Ta razdelitev je bila določena na srečanju vodij držav in vlad, ki je potekalo 24. in 25. marca 1999 v Berlinu.

19

(20)  Ta izraz je bil uporabljen v delovnem dokumentu Komisije št. 6 (5. maj 2000) – „Predhodna ocena in kazalniki za Interreg (Usmeritev A)“ – str. 7. Manjkajoča povezava ustreza učinku pregrade, ki ga ima meja. Komisija kot primere navaja odsotnost čezmejnih povezav, čezmejno onesnaževanje rek in pomanjkanje vzajemnega priznavanja kvalifikacij.

20

(21)  Prednostne naloge EPPR so: „policentrični prostorski razvoj in nov odnos med mestom in podeželjem“, „enakovreden dostop do infrastruktur in znanja“ ter „premišljeno upravljanje narave in kulturne dediščine“.

21

(22)  Za izbrano regijo, ki izpolnjuje pogoje, je težko primerjati finančna sredstva, ki so na voljo v okviru Interreg III, s sredstvi, ki so na voljo v okviru programov pomoči ciljev 1 in 2, ker območja, ki izpolnjujejo pogoje, niso natanko ista, zato ker regije, ki izpolnjujejo pogoje za pridobitev pomoči v okviru Interreg, ne izpolnjujejo nujno tudi pogojev v okviru ciljev 1 in 2. Kljub temu lahko ocenimo, da se za programe Interreg v okviru usmeritve A razmerje med temi finančnimi sredstvi giblje med 1/20 in 1/50.

22

(23)  Pregledan je bil vzorec projektov, izbranih med prvimi projekti, ki so jih sprejele oblasti, pristojne za vsak program pobud Skupnosti, ki je bil del pregleda. Za te projekte še niso bila izdelana poročila o izdatkih.

23

(24)  Na primer: število čezmejnih delavcev, število podjetij s čezmejno dejavnostjo, odstotek prebivalstva, ki govori jezik sosednje države.

24

(25)  Na primer: število skupnih informacijskih sistemov, število čezmejnih omrežij.

25

---

Image

Tabela 2

Izvrševanje proračuna za Interreg III

| (v milijonih eurov) |
| --- |
| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (začasno) |
| Obveznosti |
| Začetna sredstva | 818,0 | 777,0 | 762,9 | 688,9 |
| – ponovna dodelitev | – 818,0 (1) | | + 147,3 | + 188,0 |
| – prerazporeditve | | –73,3 (2) | –46,7 (2) | |
| + prenesena sredstva | | | + 109,4 (3) | |
| = razpoložljiva sredstva (a) | | 703,7 | 972,8 | 876,9 |
| Izvrševanje (b) | | 594,3 | 972,8 | 876,9 |
| Sredstva za prenos (a)–(b) | | 109,4 (3) | 0,0 | 0,0 |
| Stopnja realizacije (b)/(a) | 0 % | 84 % | 100 % (4) | 100 % (4) |
| Plačila |
| Začetna sredstva | 139,0 | 223,6 | 370,0 | 563,3 |
| – prerazporeditve | | –22,7 | | – 370,0 |
| = razpoložljiva sredstva (a) | | 200,9 | 370,0 | 193,3 |
| Izvrševanje (b) | | 82,9 | 267,5 | 182,2 |
| Razveljavljena sredstva (a)–(b) | 139,0 | 118,0 (5) | 102,5 (5) | 11,1 (5) |
| Stopnja realizacije (b)/(a) | 0 % | 41 % (5) | 72 % (5) | 94 % (5) |
| Opomba: Glej letno poročilo v zvezi s proračunskim letom 2001, odstavke 3.7–3.8 in 3.34 (UL C 295, 28.11.2002).

  Vir: Izkaz prihodkov in odhodkov ter GD REGIO. |

(v milijonih eurov)

2000

2001

2002

2003 (začasno)

Obveznosti

Začetna sredstva

818,0

777,0

762,9

688,9

– ponovna dodelitev

– 818,0 (1)

+ 147,3

+ 188,0

– prerazporeditve

–73,3 (2)

–46,7 (2)

- prenesena sredstva

+ 109,4 (3)

= razpoložljiva sredstva (a)

703,7

972,8

876,9

Izvrševanje (b)

594,3

972,8

876,9

Sredstva za prenos (a)–(b)

109,4 (3)

0,0

0,0

Stopnja realizacije (b)/(a)

0 %

84 %

100 % (4)

100 % (4)

Plačila

Začetna sredstva

139,0

223,6

370,0

563,3

– prerazporeditve

–22,7

– 370,0

= razpoložljiva sredstva (a)

200,9

370,0

193,3

Izvrševanje (b)

82,9

267,5

182,2

Razveljavljena sredstva (a)–(b)

139,0

118,0 (5)

102,5 (5)

11,1 (5)

Stopnja realizacije (b)/(a)

0 %

41 % (5)

72 % (5)

94 % (5)

Opomba: Glej letno poročilo v zvezi s proračunskim letom 2001, odstavke 3.7–3.8 in 3.34 (UL C 295, 28.11.2002).

Vir: Izkaz prihodkov in odhodkov ter GD REGIO.

Tabela 3

Glavne značilnosti treh usmeritev pobude Skupnosti Interreg III

| | Cilj | Območja, ki izpolnjujejo pogoje | Prednostne teme | Viri |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Usmeritev A:
  Čezmejno sodelovanje | Med sosednjimi mejnimi regijami razviti čezmejne ekonomske in socialne centre s skupnimi strategijami trajnostnega ozemeljskega razvoja. | Vsa območja vzdolž notranjih in zunanjih kopenskih meja Skupnosti in določena pomorska območja navedena v Prilogi k smernicam Komisije; območja, ki mejijo na ta območja so pod določenimi pogoji tudi lahko upravičena do pomoči. Glej karto 1. | Naštete v Prilogi k smernicam, vendar seznam ni dokončen (razvoj urbanih, podeželskih in obalnih območij, MSP, zaposlovalne pobude, trg dela in socialna izključenost, delitev človeških virov in pripomočkov, okolje, energija, transport, komunikacije, sodelovanje na zakonodajnih in upravnih področjih, človeški in institucionalni potencial ....). | Najmanj 50 % od sredstev za pobudo Interreg iz vsake države članice, tj. 3 539,2 milijona eurov po cenah iz leta 2003. Ta usmeritev zajema 53 programov pobud Skupnosti. |
| Primeri projektov:






  — | Vzpostavitev in promocija sistema dnevne vozovnice, ki bi omogočala uporabo vseh javnih prevoznih sredstev v čezmejnem območju. |

Cilj

Območja, ki izpolnjujejo pogoje

Prednostne teme

Viri

Usmeritev A:

Čezmejno sodelovanje

Med sosednjimi mejnimi regijami razviti čezmejne ekonomske in socialne centre s skupnimi strategijami trajnostnega ozemeljskega razvoja.

Vsa območja vzdolž notranjih in zunanjih kopenskih meja Skupnosti in določena pomorska območja navedena v Prilogi k smernicam Komisije; območja, ki mejijo na ta območja so pod določenimi pogoji tudi lahko upravičena do pomoči. Glej karto 1.

Naštete v Prilogi k smernicam, vendar seznam ni dokončen (razvoj urbanih, podeželskih in obalnih območij, MSP, zaposlovalne pobude, trg dela in socialna izključenost, delitev človeških virov in pripomočkov, okolje, energija, transport, komunikacije, sodelovanje na zakonodajnih in upravnih področjih, človeški in institucionalni potencial ....).

Najmanj 50 % od sredstev za pobudo Interreg iz vsake države članice, tj. 3 539,2 milijona eurov po cenah iz leta 2003. Ta usmeritev zajema 53 programov pobud Skupnosti.

Primeri projektov:

—

Vzpostavitev in promocija sistema dnevne vozovnice, ki bi omogočala uporabo vseh javnih prevoznih sredstev v čezmejnem območju.

| — | Skupne dejavnosti za uveljavljanje čezmejne turistične regije (usposabljanje vodnikov, promocijske dejavnosti, sistemi rezervacij ...). |
| --- | --- |

—

Skupne dejavnosti za uveljavljanje čezmejne turistične regije (usposabljanje vodnikov, promocijske dejavnosti, sistemi rezervacij ...).

Usmeritev B:

Transnacionalno sodelovanje

Spodbujanje višje stopnje ozemeljske integracije med velikimi skupinami evropskih regij, z namenom, da se doseže trajnosten, skladen in uravnotežen razvoj v Skupnosti in boljšo ozemeljsko integracijo z državami kandidatkami in drugimi sosednjimi državami.

Obširna geografska območja, opredeljena v smernicah, ki združujejo več evropskih regij, oziroma celotne države članice. Glej karto 2.

Naštete v Prilogi k smernicam, vendar seznam ni dokončen (prostorske razvojne strategije v transnacionalnem obsegu, spodbujanje trajnostnega in učinkovitega transportnega sistema in dostop do informacijske družbe, spodbujanje varovanja okolja, kulturne dediščine in naravnih virov, spodbujanje integracije med pomorskimi regijami in integracijo otoških regij, spodbujanje sodelovanja najbolj oddaljenih regij).

Najmanj 14 % od sredstev za pobudo Interreg iz vsake države članice, tj. 1 313,6 milijona eurov po cenah iz leta 2003. Ta usmeritev zajema 13 programov pobud Skupnosti.

Primeri projektov:

| — | Integrirani ukrepi, ki jih izvaja 14 partnerjev iz štirih držav članic s ciljem promovirati obstoječa železniška omrežja hitrih vlakov (posebna mesta za prodajo, potujoče razstave in prireditve, raziskave o potrebah in zadovoljstvu potnikov, publikacije itd.). |
| --- | --- |

—

Integrirani ukrepi, ki jih izvaja 14 partnerjev iz štirih držav članic s ciljem promovirati obstoječa železniška omrežja hitrih vlakov (posebna mesta za prodajo, potujoče razstave in prireditve, raziskave o potrebah in zadovoljstvu potnikov, publikacije itd.).

| — | Med partnerji treh držav članic izvesti poskus in oblikovati model v regiji s kmetijskimi, gozdnimi in okoljskimi ukrepi z namenom boja proti eroziji tal, odtekanja površinskih voda in zastajanja vode. Načrti za dve drugi regiji in kampanje za osveščanje javnosti, zlasti z namenom vključevanja v načrte o rabi zemljišč. |
| --- | --- |

—

Med partnerji treh držav članic izvesti poskus in oblikovati model v regiji s kmetijskimi, gozdnimi in okoljskimi ukrepi z namenom boja proti eroziji tal, odtekanja površinskih voda in zastajanja vode. Načrti za dve drugi regiji in kampanje za osveščanje javnosti, zlasti z namenom vključevanja v načrte o rabi zemljišč.

Usmeritev C:

Medregionalno sodelovanje

Izboljšanje učinkovitosti politik in instrumentov za regionalni razvoj in kohezijo s povezovanjem partnerjev v omrežja.

Na celotnem ozemlju Skupnosti, med partnerji nesosedskih regij iz različnih držav članic. Glej karto 3.

Pet tem povezanih z medregionalnim sodelovanjem (dejavnosti v zvezi s ciljem 1 in ciljem 2, programi Interreg, razvojem urbanih območij, inovativnimi regionalnimi ukrepi in, na splošno, katero koli temo v zvezi z medregionalnim sodelovanjem).

6 % od sredstev za pobudo Interreg iz vsake države članice, tj. 307,5 milijona eurov po cenah iz leta 2003. Ta usmeritev zajema štiri programe pobude Skupnosti.

Primer projekta:

| — | Zasnovati omrežje 19 partnerjev iz 13 držav za upravljanje strukturnih skladov z namenom izmenjave informacij in izkušenj na področju razvoja podeželja (konference, seminarji, namenjeni zlasti novim državam članicam). |
| --- | --- |

—

Zasnovati omrežje 19 partnerjev iz 13 držav za upravljanje strukturnih skladov z namenom izmenjave informacij in izkušenj na področju razvoja podeželja (konference, seminarji, namenjeni zlasti novim državam članicam).

Tabela 4

Programi, pregledani v okviru revizije

| Program pobude Skupnosti | Vrsta – proračun ESRR | Posebne okoliščine | Površina območja, ki izpolnjuje pogoje (v 1 000 km2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Regija Ems-Dollart (D in NL) | Usmeritev A – 35,4 mio EUR | Mali program | 19 |
| Območje Alp (F in I) | Usmeritev A – 63,3 mio EUR | Gore | 45 |
| Irska-Wales (IRL in UK) | Usmeritev A – 47,6 mio EUR | Morje | 27 |
| Španija-Portugalska (E in P) | Usmeritev A – 806,9 mio EUR
  Izbrana sta bila dva podprograma, katerih proračun ESRR je 330,2 mio EUR | Največji program | 137 |
| Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein (A, D, CH in LI) | Usmeritev A – 17,5 mio EUR | Mali program | 27 |
| Severozahodna Evropa (B, D, F, IRL, L, NL, UK) | Usmeritev B – 329,7 mio EUR | Transnacionalni program | 787 |
| Zahodno Sredozemlje (E, F, I, P, UK) | Usmeritev B – 103,8 mio EUR | Transnacionalni program | 545 |
| Severno območje (DK, D, S, SF) | Usmeritev C – 32,8 mio EUR | Medregionalni program | Ni pomembno (6) |

Program pobude Skupnosti

Vrsta – proračun ESRR

Posebne okoliščine

Površina območja, ki izpolnjuje pogoje (v 1 000 km2)

Regija Ems-Dollart (D in NL)

Usmeritev A – 35,4 mio EUR

Mali program

19

Območje Alp (F in I)

Usmeritev A – 63,3 mio EUR

Gore

45

Irska-Wales (IRL in UK)

Usmeritev A – 47,6 mio EUR

Morje

27

Španija-Portugalska (E in P)

Usmeritev A – 806,9 mio EUR

Izbrana sta bila dva podprograma, katerih proračun ESRR je 330,2 mio EUR

Največji program

137

Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein (A, D, CH in LI)

Usmeritev A – 17,5 mio EUR

Mali program

27

Severozahodna Evropa (B, D, F, IRL, L, NL, UK)

Usmeritev B – 329,7 mio EUR

Transnacionalni program

787

Zahodno Sredozemlje (E, F, I, P, UK)

Usmeritev B – 103,8 mio EUR

Transnacionalni program

545

Severno območje (DK, D, S, SF)

Usmeritev C – 32,8 mio EUR

Medregionalni program

Ni pomembno (6)

Tabela 5

Primeri kazalnikov, oblikovanih za prikaz celostnih učinkov ali rezultatov programov (7)

Pričujoča tabela povzema za osem pregledanih programov pobude Skupnosti primere kazalnikov, oblikovanih za merjenje njihovih celostnih učinkov ali rezultatov na ravni podciljev. Kazalniki rezultatov obstajajo tudi na nižji ravni programov pobude Skupnosti. Prinesli bodo dodatne informacije, vendar kot je omenjeno v točki 75, njihova povezava z višjimi ravnmi ni opredeljena.

| Program pobude Skupnosti | Splošni cilj | Merjenje celostnega učinka ali rezultata | Prednostne naloge ali podcilji | Merjenje učinka ali rezultata |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Regija Ems-Dollart (usmeritev A) | Na trajnostni način spodbujati gospodarsko in socialno vključevanje in razvoj regije Ems-Dollart tako, da se optimalno uporabi človeški, gospodarski in naravni potencial, ki zaradi meja do sedaj ni bil uporabljen. | — | 1. | Spodbujanje kakovostne rasti |

Program pobude Skupnosti

Splošni cilj

Merjenje celostnega učinka ali rezultata

Prednostne naloge ali podcilji

Merjenje učinka ali rezultata

Regija Ems-Dollart (usmeritev A)

Na trajnostni način spodbujati gospodarsko in socialno vključevanje in razvoj regije Ems-Dollart tako, da se optimalno uporabi človeški, gospodarski in naravni potencial, ki zaradi meja do sedaj ni bil uporabljen.

—

1.

Spodbujanje kakovostne rasti

| 2. | Vzpostavitev omrežja na strukturni ravni |
| --- | --- |

2.

Vzpostavitev omrežja na strukturni ravni

| 3. | Razvoj človeških virov |
| --- | --- |

3.

Razvoj človeških virov

| 4. | Spodbujanje srečanj, učenja jezika in izmenjave izkušenj |
| --- | --- |

4.

Spodbujanje srečanj, učenja jezika in izmenjave izkušenj

| 5. | Uporaba informacijskih in komunikacijskih možnosti |
| --- | --- |

5.

Uporaba informacijskih in komunikacijskih možnosti

| 6. | Spodbujanje mobilnosti in dostopnosti |
| --- | --- |

6.

Spodbujanje mobilnosti in dostopnosti

Kazalniki rezultatov:

| 1. | Število projektov |
| --- | --- |

1.

Število projektov

| 2. | Število omrežij |
| --- | --- |

2.

Število omrežij

| 3. | Število partnerjev |
| --- | --- |

3.

Število partnerjev

| 4. | Število ustvarjenih in ohranjenih delovnih mest |
| --- | --- |

4.

Število ustvarjenih in ohranjenih delovnih mest

| 5. | Število oseb, ki so se naučile jezik sosednje države |
| --- | --- |

5.

Število oseb, ki so se naučile jezik sosednje države

| 6. | Upoštevanje enakih možnosti |
| --- | --- |

6.

Upoštevanje enakih možnosti

| 7. | Obstojnost projekta |
| --- | --- |

7.

Obstojnost projekta

Z izbranimi kazalniki ni mogoče izmeriti, v kolikšni meri so bili splošni cilji ali podcilji doseženi.

Območje Alp (usmeritev A)

Prispevati k trajnostnemu razvoju čezmejnega območja z zmanjševanjem ovir, nastalih zaradi prisotnosti meje.

| 1. | Povečanje zaposlitvenih možnosti |
| --- | --- |

1.

Povečanje zaposlitvenih možnosti

| 2. | Zaustavljanje izseljevanja iz podeželskih in gorskih območij |
| --- | --- |

2.

Zaustavljanje izseljevanja iz podeželskih in gorskih območij

| 3. | Dva kazalnika za merjenje števila pobud za sodelovanje |
| --- | --- |

3.

Dva kazalnika za merjenje števila pobud za sodelovanje

| 1. | Skupno prostorsko upravljanje z namenom trajnostnega razvoja |
| --- | --- |

1.

Skupno prostorsko upravljanje z namenom trajnostnega razvoja

| 2. | Krepitev občutka čezmejne identitete v okviru evropskega državljanstva |
| --- | --- |

2.

Krepitev občutka čezmejne identitete v okviru evropskega državljanstva

| 3. | Spodbujanje konkurenčnosti obmejnih območij |
| --- | --- |

3.

Spodbujanje konkurenčnosti obmejnih območij

Zadnji podcilj je treba, na primer, meriti s kazalniki učinka:

| 1. | Raven razvoja podeželskih dejavnosti |
| --- | --- |

1.

Raven razvoja podeželskih dejavnosti

| 2. | Časovna in prostorska porazdelitev turističnih obiskov |
| --- | --- |

2.

Časovna in prostorska porazdelitev turističnih obiskov

| 3. | Dva kazalnika za merjenje sodelovanja med podjetji |
| --- | --- |

3.

Dva kazalnika za merjenje sodelovanja med podjetji

| 4. | Povečanje števila registriranih podjetij in izdelkov z etiketo |
| --- | --- |

4.

Povečanje števila registriranih podjetij in izdelkov z etiketo

Splošni cilj enostavno povzema splošni cilj usmeritve A. Trajnostni razvoj je izmerjen samo deloma. Kazalniki za tretji podcilj so dovolj natančni, vendar niso vsi opredeljeni.

Irska-Wales (usmeritev A)

Doseči trajnostni razvoj s postopnim vključevanjem lokalnega gospodarskega, socialnega in okoljskega razvoja regije, ki je usmerjena v prihodnost in je privlačna zaradi kakovosti življenja, socialne enakosti in okolja, ki ga nudi, kot tudi zaradi komunikacijskih omrežij, s katerimi razpolaga; graditi regijo, prilagojeno konkurenčnim zahtevam v gospodarskem pogledu na globalni ravni. Ti cilji bodo doseženi z utrjevanjem povezav med javnimi, zasebnimi in prostovoljnimi dejavnostmi, da bi tako prispevali k ustvarjanju kakovostnih delovnih mest v modernem gospodarstvu.

—

| 1. | Spodbujati gospodarski, socialni in tehnološki razvoj čezmejnih območij |
| --- | --- |

1.

Spodbujati gospodarski, socialni in tehnološki razvoj čezmejnih območij

| 2. | Doseči trajnostno rast z izboljševanjem splošne kakovosti čezmejnega območja |
| --- | --- |

2.

Doseči trajnostno rast z izboljševanjem splošne kakovosti čezmejnega območja

Prvi podcilj je treba, na primer, meriti s kazalniki rezultata:

| 1. | Bruto število ustvarjenih in ohranjenih delovnih mest |
| --- | --- |

1.

Bruto število ustvarjenih in ohranjenih delovnih mest

| 2. | Število oseb, udeleženih v tečajih usposabljanja |
| --- | --- |

2.

Število oseb, udeleženih v tečajih usposabljanja

| 3. | Delež projektov v zvezi z informacijsko tehnologijo in komunikacijami |
| --- | --- |

3.

Delež projektov v zvezi z informacijsko tehnologijo in komunikacijami

Za drugi podcilj:

| 1. | Število skupnih kulturnih dogodkov |
| --- | --- |

1.

Število skupnih kulturnih dogodkov

| 2. | Število skupnih pobud za promocijo turizma |
| --- | --- |

2.

Število skupnih pobud za promocijo turizma

| 3. | Število pomorskih in okoljskih raziskovalnih projektov |
| --- | --- |

3.

Število pomorskih in okoljskih raziskovalnih projektov

Cilji so celostni in obširni. Povezava med kazalniki in cilji je šibka in se le malo tiče učinkov programov pobude Skupnosti.

Španija-Portugalska (usmeritev A)

Spodbujati ubran in uravnotežen razvoj obmejnih ozemelj s pomočjo raznolikih priložnosti za spremembo odnosa do obmejnih območij med državami članicami Evropske skupnosti s pomočjo obrobnih dejavnosti.

—

15 specifičnih ciljev, razvrščenih v štiri prednostna področja. Cilji prvega prednostnega področja so na primer:

| 1. | Spodbujati gospodarsko in tržno vključevanje |
| --- | --- |

1.

Spodbujati gospodarsko in tržno vključevanje

| 2. | Povečati investicijske tokove, gospodarske odnose in pretok obiskovalcev med obema državama |
| --- | --- |

2.

Povečati investicijske tokove, gospodarske odnose in pretok obiskovalcev med obema državama

| 3. | Načrtovati uporabo ozemelj, da bi tako povečali njihovo konkurenčnost |
| --- | --- |

3.

Načrtovati uporabo ozemelj, da bi tako povečali njihovo konkurenčnost

| 4. | Spodbujati ozemeljsko vključevanje in razvoj podeželskih območij |
| --- | --- |

4.

Spodbujati ozemeljsko vključevanje in razvoj podeželskih območij

Za prvo prednostno področje so bili izbrani naslednji kazalniki učinka:

| 1. | Pretok oseb in blaga |
| --- | --- |

1.

Pretok oseb in blaga

| 2. | Pokritost kanalizacijskega omrežja |
| --- | --- |

2.

Pokritost kanalizacijskega omrežja

| 3. | Železniške in druge povezave med glavnimi urbanimi središči |
| --- | --- |

3.

Železniške in druge povezave med glavnimi urbanimi središči

Splošni cilj je obširen in ga spremlja mnogo podciljev. Glede na obseg ciljev so kazalniki nezadostni.

Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein (usmeritev A)

Spodbujati trajnostni razvoj v regiji ter vzpostaviti in okrepiti čezmejna omrežja.

Kazalniki rezultatov:

| 1. | Število subvencioniranih projektov |
| --- | --- |

1.

Število subvencioniranih projektov

| 2. | Število subvencioniranih sodelovanj |
| --- | --- |

2.

Število subvencioniranih sodelovanj

| 3. | Število študij in osnovnih dokumentov načrtovanja |
| --- | --- |

3.

Število študij in osnovnih dokumentov načrtovanja

| 4. | Število podprtih omrežij |
| --- | --- |

4.

Število podprtih omrežij

| 5. | Število projektov za izboljšanje infrastrukture |
| --- | --- |

5.

Število projektov za izboljšanje infrastrukture

| 1. | Gospodarski razvoj |
| --- | --- |

1.

Gospodarski razvoj

| 2. | Okoljski in prostorski razvoj |
| --- | --- |

2.

Okoljski in prostorski razvoj

| 3. | Socialno-kulturni razvoj |
| --- | --- |

3.

Socialno-kulturni razvoj

Namen izbranih kazalnikov rezultatov za vsako prednostno nalogo je meriti število projektov na posameznem področju, kot na primer število projektov, katerih cilj je zagotoviti promocijo regije, in število projektov na področju prenosa inovacij.

Cilji so zelo splošni, kazalniki pa jih ne merijo.

Severozahodna Evropa (usmeritev B)

S pomočjo inovativnega in integriranega transnacionalnega pristopa glede ozemeljskih vprašanj, prispevati k bolj kohezivnemu, uravnoteženemu in trajnostnemu razvoju evropskega ozemlja, zlasti severozahodne Evrope.

Kazalniki rezultatov:

| 1. | Predvideno število projektov po prednostnih področjih |
| --- | --- |

1.

Predvideno število projektov po prednostnih področjih

| 2. | Število transnacionalnih dokumentov o upravljanju prostora |
| --- | --- |

2.

Število transnacionalnih dokumentov o upravljanju prostora

| 3. | Število stalnih omrežij zaposlenih, ustvarjenih v javnih in zasebnih dejavnostih |
| --- | --- |

3.

Število stalnih omrežij zaposlenih, ustvarjenih v javnih in zasebnih dejavnostih

| 4. | Število mehanizmov sodelovanja med ministrstvi glede vprašanj tesno povezanih z upravljanjem prostora |
| --- | --- |

4.

Število mehanizmov sodelovanja med ministrstvi glede vprašanj tesno povezanih z upravljanjem prostora

21 ciljev, med njimi, na primer, za prednostno nalogo „zunanja in notranja dostopnost regije“:

| 1. | Zagotoviti trajno povezanost severozahodne Evrope z ostalim svetom |
| --- | --- |

1.

Zagotoviti trajno povezanost severozahodne Evrope z ostalim svetom

| 2. | Prispevati k ozemeljski koheziji s pomočjo trajno zagotovljenega transporta |
| --- | --- |

2.

Prispevati k ozemeljski koheziji s pomočjo trajno zagotovljenega transporta

| 3. | Izboljšati dostop do znanja in informacij |
| --- | --- |

3.

Izboljšati dostop do znanja in informacij

| 4. | Izboljšati temelje, na katerih bi lahko sprejemali prihodnje odločitve |
| --- | --- |

4.

Izboljšati temelje, na katerih bi lahko sprejemali prihodnje odločitve

Kazalniki učinka za prednostno nalogo „zunanja in notranja dostopnost regije“:

| 1. | Dostopnost ozemlja (zunanja in notranja) |
| --- | --- |

1.

Dostopnost ozemlja (zunanja in notranja)

| 2. | Razvoj prevoznih sredstev, zlasti v „evropskem koridorju“ |
| --- | --- |

2.

Razvoj prevoznih sredstev, zlasti v „evropskem koridorju“

| 3. | Zmanjšanje prometnih zastojev |
| --- | --- |

3.

Zmanjšanje prometnih zastojev

| 4. | Število inovativnih pristopov |
| --- | --- |

4.

Število inovativnih pristopov

| 5. | Število transnacionalnih omrežij sodelovanja |
| --- | --- |

5.

Število transnacionalnih omrežij sodelovanja

| 6. | Višina investicij manjšega merila |
| --- | --- |

6.

Višina investicij manjšega merila

Splošni cilj je obsežen in ga spremljajo kazalniki, ki pa ne merijo, v kolikšni meri je bil dosežen. Podcilji so številni. Pripadajoči kazalniki so bili opredeljeni, vendar je zaradi njihovega števila z njimi težko ravnati.

Zahodno Sredozemlje (usmeritev B)

Povečati konkurenčnost ozemlja zahodnega Sredozemlja v celoti; utrditi kohezijo prostora za sodelovanje z bolj skladnimi politikami ozemeljskega razvoja s pomočjo poudarjene medinstitucionalne integracije; pospeševati in vpeljati bogatejše in številnejše transnacionalne pobude za sodelovanje z vizijo trajnostnega razvoja evropskih regij, ki izpolnjujejo pogoje za program, kot tudi z državami nečlanicami z južnih obal Sredozemskega morja.

Kazalniki rezultatov:

| 1. | Število v projektih sodelujočih organov |
| --- | --- |

1.

Število v projektih sodelujočih organov

| 2. | Število izvedenih strateških in prostorskih analiz |
| --- | --- |

2.

Število izvedenih strateških in prostorskih analiz

| 3. | Število omrežij, ki vključujejo javne organe |
| --- | --- |

3.

Število omrežij, ki vključujejo javne organe

| 4. | Število projektov, ki vključujejo vsaj dve državi ali vsaj eno državo nečlanico |
| --- | --- |

4.

Število projektov, ki vključujejo vsaj dve državi ali vsaj eno državo nečlanico

4 prednostne naloge:

| 1. | Sredozemski bazen |
| --- | --- |

1.

Sredozemski bazen

| 2. | Strategije razvoja območij in urbanih sistemov |
| --- | --- |

2.

Strategije razvoja območij in urbanih sistemov

| 3. | Transportni sistemi in informacijska družba |
| --- | --- |

3.

Transportni sistemi in informacijska družba

| 4. | Okolje, promocija kulturne dediščine in trajnostni razvoj |
| --- | --- |

4.

Okolje, promocija kulturne dediščine in trajnostni razvoj

Primeri kazalnikov rezultatov za prednostno nalogo 1:

| — | Število financiranih projektov razvoja sredozemskega prostora |
| --- | --- |

—

Število financiranih projektov razvoja sredozemskega prostora

| — | Število sporazumov med oblastmi z obeh bregov Sredozemskega morja |
| --- | --- |

—

Število sporazumov med oblastmi z obeh bregov Sredozemskega morja

| — | Število usposobljenih ljudi |
| --- | --- |

—

Število usposobljenih ljudi

| — | Število skupnih portalov, ki jih deli več podjetij na obeh bregovih Sredozemskega morja |
| --- | --- |

—

Število skupnih portalov, ki jih deli več podjetij na obeh bregovih Sredozemskega morja

| — | Povečanje stopnje uporabe novih tehnologij s strani oblasti in financiranih gospodarskih družb |
| --- | --- |

—

Povečanje stopnje uporabe novih tehnologij s strani oblasti in financiranih gospodarskih družb

Splošni cilj je zelo širok in ga izbrani kazalniki ne merijo.

Severno območje (usmeritev C)

Izboljšanje učinkovitosti politik in instrumentov regionalnega razvoja in kohezije s povezovanjem v omrežja zlasti za regije, katerih razvoj je v zaostanku ali v prilagajanju.

—

—

—

Cilji usmeritve C in njenih programov pobude Skupnosti še vedno niso zadostno opredeljeni. Kazalniki še niso oblikovani.

Image

Image

Image

---

(1)  Prerazporeditev deleža iz leta 2000 v leta 2002 do 2006, ker v letu 2000 ni bil sprejet noben program pobude Skupnosti Interreg.

(2)  Prerazporeditev za „inovativne ukrepe“ zaradi zamud pri sprejemanju nekaterih programov pobude Skupnosti ali zamud določenih držav članic. V letu 2001: Grčija-Albanija (usmeritev A), Grčija-Fyrom (usmeritev A), Italija-Albanija (usmeritev A), Italija-Jadran (usmeritev A), Karibi (usmeritev B), Reunion (usmeritev B) in Južno območje (usmeritev C). V letu 2002: Grčija-Italija (usmeritev A), Grčija-Turčija (usmeritev A), Archimed (usmeritev B) in Zahodno sredozemlje (usmeritev B).

(3)  Prenesena sredstva iz 2001 v 2002 zaradi zamud pri sprejemanju nekaterih programov pobud Skupnosti: Irska-Severna Irska (usmeritev A), Grčija-Ciper (usmeritev A), Španija-Atlantik (usmeritev B), Severozahodna Evropa (usmeritev B) in Zahodno območje (usmeritev C).

(4)  Stopnja 100 % ob upoštevanju, da se deli proračunske obveznosti prevzemajo na letni podlagi do 30. aprila (člen 31 Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999).

(5)  Višina prerazporeditev odobritev plačil in razveljavljenih sredstev, kot tudi nizka stopnja izvršitve. Tak položaj je nastal zaradi zamud pri sprejemanju programov pobude Skupnosti s strani Komisije in časa, potrebnega za izbor in začetek prvih projektov (glej odstavke 35–39). Približno 70 % zneskov, plačanih v letih 2001, 2002 in 2003 ustreza avtomatskemu 7 % predplačilu, ki ga prispeva ERSS za sprejete programe pobude Skupnosti.

Opomba: Glej letno poročilo v zvezi s proračunskim letom 2001, odstavke 3.7–3.8 in 3.34 (UL C 295, 28.11.2002).

Vir: Izkaz prihodkov in odhodkov ter GD REGIO.

(6)  Ozemlje Unije je razdeljeno na štiri dele, od katerih vsakega pokriva en program pobude Skupnosti iz usmeritve C. Da se vsi stroški projekta odtegnejo od programa pobude Skupnosti, zadostuje, da vodja projekta prebiva v območju, ki izpolnjuje pogoje za program pobude Skupnosti, medtem ko ostali partnerji lahko prebivajo izven območja, ki izpolnjuje pogoje. Površina območja, ki izpolnjuje pogoje, torej ne predstavlja pomembnega podatka.

(7)  Izraz „učinek“ se nanaša na dolgoročne vplive, medtem ko se izraz „rezultat“ nanaša na neposredne in takojšnje vplive.

---

ODGOVORI KOMISIJE

POVZETEK

| III. | Ob upoštevanju številnih čezmejnih programov, različnosti zadevnih območij kot tudi prednostnega cilja o razvoju čezmejnih gospodarskih in družbenih polov je Komisija v svojih usmeritvah izbrala pristop „od spodaj navzgor“. Zaradi tega usmeritve za dela A in C na razmeroma obsežen in neizčrpen način omenjajo prednostna področja. Korist je v razvoju čezmejnih sodelovanj in združujočih učinkih, ki iz tega sledijo. Kazalci morajo meriti na tem področju dosežen napredek. Vendarle je neotipljivost velikega števila ukrepov otežila dokončno oblikovanje ciljnih kazalcev.
  Glavni akterji so poznali glavne poteze usmeritev in Komisija je imela z njimi redne stike dolgo pred objavo usmeritev. |
| --- | --- |

III.

Ob upoštevanju številnih čezmejnih programov, različnosti zadevnih območij kot tudi prednostnega cilja o razvoju čezmejnih gospodarskih in družbenih polov je Komisija v svojih usmeritvah izbrala pristop „od spodaj navzgor“. Zaradi tega usmeritve za dela A in C na razmeroma obsežen in neizčrpen način omenjajo prednostna področja. Korist je v razvoju čezmejnih sodelovanj in združujočih učinkih, ki iz tega sledijo. Kazalci morajo meriti na tem področju dosežen napredek. Vendarle je neotipljivost velikega števila ukrepov otežila dokončno oblikovanje ciljnih kazalcev.

Glavni akterji so poznali glavne poteze usmeritev in Komisija je imela z njimi redne stike dolgo pred objavo usmeritev.

| IV. | Čeprav so izboljšave vedno mogoče, Komisija meni, da je v mejah, ki ji jih je nalagal pogajalski položaj, na zadovoljiv način pripravila postopke in dosegla odpravo poglavitnih pomanjkljivosti. Zamude so v veliki meri nastale zaradi časa, ki je bil potreben za odpravljanje teh pomanjkljivosti, ker je bilo treba pridobiti soglasje vseh zadevnih držav članic. Učinek zamud na začetek izvajanja programov je bil omejen. |
| --- | --- |

IV.

Čeprav so izboljšave vedno mogoče, Komisija meni, da je v mejah, ki ji jih je nalagal pogajalski položaj, na zadovoljiv način pripravila postopke in dosegla odpravo poglavitnih pomanjkljivosti. Zamude so v veliki meri nastale zaradi časa, ki je bil potreben za odpravljanje teh pomanjkljivosti, ker je bilo treba pridobiti soglasje vseh zadevnih držav članic. Učinek zamud na začetek izvajanja programov je bil omejen.

| V. | Oblikovanje resničnih skupnih upravljalnih struktur s statusom pravne osebe bo olajšalo izvajanje programov sodelovanja. Komisija je v svojem tretjem poročilu o ekonomski in socialni koheziji napovedala, da namerava Svetu predlagati nov pravni instrument v obliki strukture evropskega sodelovanja. |
| --- | --- |

V.

Oblikovanje resničnih skupnih upravljalnih struktur s statusom pravne osebe bo olajšalo izvajanje programov sodelovanja. Komisija je v svojem tretjem poročilu o ekonomski in socialni koheziji napovedala, da namerava Svetu predlagati nov pravni instrument v obliki strukture evropskega sodelovanja.

| VI. | Pristop „od spodaj navzgor“ je pokazal skrbi, ki jih izvedenske analize niso ugotovile, so jih pa izrazili regionalni in lokalni organi oblasti, ki skrbijo za strategijo in izbiro prednostnih nalog. Ker je okvirni cilj čezmejnih programov pobud Skupnosti prispevati k razvoju čezmejnih gospodarskih in družbenih polov, lahko k temu cilju prispeva vsak projekt, ki olajšuje sodelovanje. |
| --- | --- |

VI.

Pristop „od spodaj navzgor“ je pokazal skrbi, ki jih izvedenske analize niso ugotovile, so jih pa izrazili regionalni in lokalni organi oblasti, ki skrbijo za strategijo in izbiro prednostnih nalog. Ker je okvirni cilj čezmejnih programov pobud Skupnosti prispevati k razvoju čezmejnih gospodarskih in družbenih polov, lahko k temu cilju prispeva vsak projekt, ki olajšuje sodelovanje.

| VII. | Komisija ugotavlja, da je težko najti primerne kazalce, ker se korist pobude Interreg kaže v različnih oblikah. Vrste kazalcev v posameznih programih Interreg III so vendarle obetaven začetek v tej smeri.
  Komisija je spodbudila države članice k vzpostavitvi informacijskih sistemov za vodenje projektov ter podatkovnih baz, v katerih se bodo zbirale informacije o kazalcih. |
| --- | --- |

VII.

Komisija ugotavlja, da je težko najti primerne kazalce, ker se korist pobude Interreg kaže v različnih oblikah. Vrste kazalcev v posameznih programih Interreg III so vendarle obetaven začetek v tej smeri.

Komisija je spodbudila države članice k vzpostavitvi informacijskih sistemov za vodenje projektov ter podatkovnih baz, v katerih se bodo zbirale informacije o kazalcih.

| VIII. | Komisija je po opravljenem vmesnem vrednotenju pri organih upravljanja programov pogosto vztrajala pri izboljšavi sistemov kazalcev. Komisija je v okviru poenostavljanja pozvala države članice, da poenostavijo in omejijo število njihovih kazalcev rezultatov. |
| --- | --- |

VIII.

Komisija je po opravljenem vmesnem vrednotenju pri organih upravljanja programov pogosto vztrajala pri izboljšavi sistemov kazalcev. Komisija je v okviru poenostavljanja pozvala države članice, da poenostavijo in omejijo število njihovih kazalcev rezultatov.

| IX. | Komisija meni, da je korist večja, če programi pobud Skupnosti prispevajo k nastanku čezmejnih gospodarskih polov, kot če prispevajo samo k reševanju preostalih težav na mejah. Izbira tega pristopa vpliva na možnost predvidevanja standardnih kazalcev, čeprav so na tem področju možne izboljšave. |
| --- | --- |

IX.

Komisija meni, da je korist večja, če programi pobud Skupnosti prispevajo k nastanku čezmejnih gospodarskih polov, kot če prispevajo samo k reševanju preostalih težav na mejah. Izbira tega pristopa vpliva na možnost predvidevanja standardnih kazalcev, čeprav so na tem področju možne izboljšave.

| X. | Komisija bo metodološke usmeritve in dokumente predstavila precej pred začetkom naslednjega programskega obdobja. Komisija premišljuje o vlogi predhodne ocenitve v okviru priprav na novo zakonodajo. |
| --- | --- |

X.

Komisija bo metodološke usmeritve in dokumente predstavila precej pred začetkom naslednjega programskega obdobja. Komisija premišljuje o vlogi predhodne ocenitve v okviru priprav na novo zakonodajo.

| XI. | Komisija bo preučila priporočila Sodišča v okviru priprav na prihodnje programsko obdobje. Pripravlja pravne instrumente sodelovanja. |
| --- | --- |

XI.

Komisija bo preučila priporočila Sodišča v okviru priprav na prihodnje programsko obdobje. Pripravlja pravne instrumente sodelovanja.

INTRODUCTION

| 4. | (a) | The Commission would point out that the recommendation made in 4(a) has been taken into account in the guidelines for Interreg III. It would refer to the Court’s observations at 7(b). |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

The Commission would point out that the recommendation made in 4(a) has been taken into account in the guidelines for Interreg III. It would refer to the Court’s observations at 7(b).

THE COMMISSION GUIDELINES

| 12. | The Commission shares the Court’s view that it is important that guidelines are adopted before the preparation of programmes starts.
  On the question of making available the guidelines for Interreg III, the Commission would refer to its reply to paragraph 28. On the question of specific operational and measurable objectives and targeted measures, it would refer to its replies in paragraphs 17 to 25. |
| --- | --- |

12.

The Commission shares the Court’s view that it is important that guidelines are adopted before the preparation of programmes starts.

On the question of making available the guidelines for Interreg III, the Commission would refer to its reply to paragraph 28. On the question of specific operational and measurable objectives and targeted measures, it would refer to its replies in paragraphs 17 to 25.

| 15. | (b) | Cross-border institutions had been involved in Interreg programmes in some regions. However, the different national legal situations meant that the Commission could not prescribe cooperation structures and the guidelines therefore limited themselves to requiring joint governing bodies. |
| --- | --- | --- |

15.

(b)

Cross-border institutions had been involved in Interreg programmes in some regions. However, the different national legal situations meant that the Commission could not prescribe cooperation structures and the guidelines therefore limited themselves to requiring joint governing bodies.

| 16. | In its guidelines the Commission gives European economic interest groupings (EEIGs) as one of the avenues to be explored; this was done in a number of programmes but the results were rather disappointing, as is stated in paragraph 44. The Final Report on the ex post evaluation of Interreg II published in December 2003 has since confirmed that the EEIG instrument is not geared towards cooperation between public law based authorities and that it is very time and resource consuming to set up and created practical difficulties in operation.
  On completion of the work carried out in the wake of the study on legal cooperation instruments, the Commission envisaged, in the proposals contained in the third report on economic and social cohesion, creating a legal instrument to facilitate the management of cooperation programmes. |
| --- | --- |

16.

In its guidelines the Commission gives European economic interest groupings (EEIGs) as one of the avenues to be explored; this was done in a number of programmes but the results were rather disappointing, as is stated in paragraph 44. The Final Report on the ex post evaluation of Interreg II published in December 2003 has since confirmed that the EEIG instrument is not geared towards cooperation between public law based authorities and that it is very time and resource consuming to set up and created practical difficulties in operation.

On completion of the work carried out in the wake of the study on legal cooperation instruments, the Commission envisaged, in the proposals contained in the third report on economic and social cohesion, creating a legal instrument to facilitate the management of cooperation programmes.

| 17. | (a) | Cross-border programmes have similar objectives to those of traditional Structural Fund programmes, but with the specific feature set out in point 9 of the guidelines, namely the development of cross-border economic and social centres. This can only be achieved by developing as many links as possible between neighbouring socio-economic fabrics which, because of borders, have no links. The fundamental problem for border areas is the limited exchanges between actors on the two sides of the border. |
| --- | --- | --- |

17.

(a)

Cross-border programmes have similar objectives to those of traditional Structural Fund programmes, but with the specific feature set out in point 9 of the guidelines, namely the development of cross-border economic and social centres. This can only be achieved by developing as many links as possible between neighbouring socio-economic fabrics which, because of borders, have no links. The fundamental problem for border areas is the limited exchanges between actors on the two sides of the border.

| (b) | The intangible nature of a great many Interreg operations make it difficult to quantify the impact. The Commission would refer to its remarks in paragraph 21(a). |
| --- | --- |

(b)

The intangible nature of a great many Interreg operations make it difficult to quantify the impact. The Commission would refer to its remarks in paragraph 21(a).

| 18. | The Commission believes that the analyses at its disposal were adequate for defining the general objectives in the guidelines. |
| --- | --- |

18.

The Commission believes that the analyses at its disposal were adequate for defining the general objectives in the guidelines.

| 19. | The Interreg III guidelines state the general aims and objectives to be pursued. It is, however, the situation in a particular border region that should determine the specific types of action that need to be covered by a programme. |
| --- | --- |

19.

The Interreg III guidelines state the general aims and objectives to be pursued. It is, however, the situation in a particular border region that should determine the specific types of action that need to be covered by a programme.

| 20. | The definition of the concrete objectives and priorities for the programmes by the Member States’ authorities on the bases of the Interreg guidelines is in line with the principle of subsidiarity. |
| --- | --- |

20.

The definition of the concrete objectives and priorities for the programmes by the Member States’ authorities on the bases of the Interreg guidelines is in line with the principle of subsidiarity.

| 21. | Given the diverse situations the Commission preferred not to set common indicators ex ante; instead it suggested examples of indicators to Member States. Defining indicators is a process which must be carried out on an ongoing basis and in partnership between the Commission, the management authorities and the monitoring and steering committees.






  (a) | Some of the most important benefits of Interreg are not quantifiable. One of the main ones is to create, often for the first time, a context where cooperation between individuals, public and private institutions and enterprises across borders can take place.
  The greater the intangible content of projects, the greater the difficulty of developing indicators. The Commission has concentrated on developing indicators to measure the concrete results of cross-border and transnational cooperation in particular programmes. The current sets of indicators in individual Interreg III programmes represent a start in this direction. |
| --- | --- | --- |

21.

Given the diverse situations the Commission preferred not to set common indicators ex ante; instead it suggested examples of indicators to Member States. Defining indicators is a process which must be carried out on an ongoing basis and in partnership between the Commission, the management authorities and the monitoring and steering committees.

(a)

Some of the most important benefits of Interreg are not quantifiable. One of the main ones is to create, often for the first time, a context where cooperation between individuals, public and private institutions and enterprises across borders can take place.

The greater the intangible content of projects, the greater the difficulty of developing indicators. The Commission has concentrated on developing indicators to measure the concrete results of cross-border and transnational cooperation in particular programmes. The current sets of indicators in individual Interreg III programmes represent a start in this direction.

| (b) | Despite the inherent difficulty of quantifying effects that are largely intangible, the Commission aimed in its documents to give examples of indicators that could be used in practice. In the light of the experience gained in using the indicators, the Commission recognises that there is room for improvement in the guidance on indicators. |
| --- | --- |

(b)

Despite the inherent difficulty of quantifying effects that are largely intangible, the Commission aimed in its documents to give examples of indicators that could be used in practice. In the light of the experience gained in using the indicators, the Commission recognises that there is room for improvement in the guidance on indicators.

| (c) | The Commission was aware of the needs in terms of interregional cooperation (strand C). Over the period 1994 to 1999, it had organised five calls for proposals which had attracted over 1 500 applications each representing a number of partners. In response to these calls it financed and monitored some 150 cooperation projects. On the basis of this experience the Commission decided to focus this type of cooperation on improving the effectiveness of regional development and cohesion policies and instruments. The Commission would emphasise the usefulness of this type of cooperation in an enlarged, 25-member Union with many bodies and authorities conducting policies or managing regional development measures. |
| --- | --- |

(c)

The Commission was aware of the needs in terms of interregional cooperation (strand C). Over the period 1994 to 1999, it had organised five calls for proposals which had attracted over 1 500 applications each representing a number of partners. In response to these calls it financed and monitored some 150 cooperation projects. On the basis of this experience the Commission decided to focus this type of cooperation on improving the effectiveness of regional development and cohesion policies and instruments. The Commission would emphasise the usefulness of this type of cooperation in an enlarged, 25-member Union with many bodies and authorities conducting policies or managing regional development measures.

| 22. | The Commission adopted the approach of a basket of options from which the Member States could choose because of the diversity of situations in the regions. Both in the guidelines and during the negotiations the Member States were recommended, inter alia, because of the limited funds available, to focus the actions in each programme on certain prioritised measures deriving from the socio-economic analysis of the situation in the regions concerned.
  Only NUTS III areas along the border could be included. Such regions may be disadvantaged in comparison with the average of the NUTS II regions to which they belong. For example the NUTS III areas on the Bavarian-Czech border face a different socio-economic situation than the average of the NUTS II areas of Niederbayern or Oberpfalz, which are close to the 2001 EU15 average. |
| --- | --- |

22.

The Commission adopted the approach of a basket of options from which the Member States could choose because of the diversity of situations in the regions. Both in the guidelines and during the negotiations the Member States were recommended, inter alia, because of the limited funds available, to focus the actions in each programme on certain prioritised measures deriving from the socio-economic analysis of the situation in the regions concerned.

Only NUTS III areas along the border could be included. Such regions may be disadvantaged in comparison with the average of the NUTS II regions to which they belong. For example the NUTS III areas on the Bavarian-Czech border face a different socio-economic situation than the average of the NUTS II areas of Niederbayern or Oberpfalz, which are close to the 2001 EU15 average.

| 24. | The Commission wanted to leave the decentralised public authorities the choice of areas in which they wished to cooperate to improve their development policies and instruments. This allows steering committees to select the projects best suited to the regional development and cohesion objectives. |
| --- | --- |

24.

The Commission wanted to leave the decentralised public authorities the choice of areas in which they wished to cooperate to improve their development policies and instruments. This allows steering committees to select the projects best suited to the regional development and cohesion objectives.

| 25. | In concentrating operations, preference is given to projects with a heavy cooperation content, whatever the area, for the reasons explained in paragraphs 17 and 22 for cross-border projects and 24 for interregional projects. Sectoral concentration is appropriate in regions which have marked sectoral problems but not for a territory confronted with the general problem of weak socio-economic links because of the border. In this area at least it is the intangible nature of the effects of cooperation, in particular, which limits the possibilities of precise indicators for evaluation purposes. |
| --- | --- |

25.

In concentrating operations, preference is given to projects with a heavy cooperation content, whatever the area, for the reasons explained in paragraphs 17 and 22 for cross-border projects and 24 for interregional projects. Sectoral concentration is appropriate in regions which have marked sectoral problems but not for a territory confronted with the general problem of weak socio-economic links because of the border. In this area at least it is the intangible nature of the effects of cooperation, in particular, which limits the possibilities of precise indicators for evaluation purposes.

| 26. | The Commission was concerned not to complicate programme management, as any definition of areas not based on NUTS III would make analyses and the organisation of partnership more difficult and would also lead to disputes about the geographical eligibility of projects. |
| --- | --- |

26.

The Commission was concerned not to complicate programme management, as any definition of areas not based on NUTS III would make analyses and the organisation of partnership more difficult and would also lead to disputes about the geographical eligibility of projects.

| 28. | The Commission discussed drafts of the guidelines with the Committee for the Development and Conversion of Regions on 30 November and 13 and 20 December 1999. Before the formal approval of the guidelines the Commission services were also in regular contact with the regions and gave advice on the drafting of programmes. Drafts of the specific guidance on ex ante evaluation and indicators for Interreg III were available to Member States in the Technical Group on Evaluation as early as November 1999. |
| --- | --- |

28.

The Commission discussed drafts of the guidelines with the Committee for the Development and Conversion of Regions on 30 November and 13 and 20 December 1999. Before the formal approval of the guidelines the Commission services were also in regular contact with the regions and gave advice on the drafting of programmes. Drafts of the specific guidance on ex ante evaluation and indicators for Interreg III were available to Member States in the Technical Group on Evaluation as early as November 1999.

| 29. | As stated in paragraph 28 the content of the guidelines was known well before they were finally published. The Commission does not therefore believe that the date of publication affected the quality of the proposals. |
| --- | --- |

29.

As stated in paragraph 28 the content of the guidelines was known well before they were finally published. The Commission does not therefore believe that the date of publication affected the quality of the proposals.

THE COMMISSION'S PROCEDURE FOR EXAMINING CIP PROPOSALS

| 32. | The second phase of the examination of proposals involved inter-service consultations and culminated in a position paper. This was drawn up in accordance with internal instructions intended to ensure that the programmes were of good quality. It served as a basis for negotiations with the Member States’ authorities. All the comments made during the inter-service consultation and all correspondence with the Member States were filed in the computer system and in hard copy. Desk officers systematically followed up the points raised in the position papers and discussed in the negotiation meetings. |
| --- | --- |

32.

The second phase of the examination of proposals involved inter-service consultations and culminated in a position paper. This was drawn up in accordance with internal instructions intended to ensure that the programmes were of good quality. It served as a basis for negotiations with the Member States’ authorities. All the comments made during the inter-service consultation and all correspondence with the Member States were filed in the computer system and in hard copy. Desk officers systematically followed up the points raised in the position papers and discussed in the negotiation meetings.

| 33. | The Commission had to find a balanced solution in partnership with the Member States.






  (a) | The first version of the Spain-Portugal CIP provided only for the creation of secretariats working separately just for the subprogrammes. The corrected version of the programme, which was judged admissible, added the creation of a genuine JTS for support for the overall management of the programme (in the managing authority) and of the subprogrammes as regards operations coming under the responsibility of the central authorities of the two countries.
  In order not to delay programme start-up, the Commission accepted this proposal which it felt was not ideal but was an improvement. Subsequently the Commission took a number of steps to ask for the position of the JTS to be improved. |
| --- | --- | --- |

33.

The Commission had to find a balanced solution in partnership with the Member States.

(a)

The first version of the Spain-Portugal CIP provided only for the creation of secretariats working separately just for the subprogrammes. The corrected version of the programme, which was judged admissible, added the creation of a genuine JTS for support for the overall management of the programme (in the managing authority) and of the subprogrammes as regards operations coming under the responsibility of the central authorities of the two countries.

In order not to delay programme start-up, the Commission accepted this proposal which it felt was not ideal but was an improvement. Subsequently the Commission took a number of steps to ask for the position of the JTS to be improved.

| (b) | The Spain-Portugal programme proposal was found inadmissible after the check of the first proposal of 18 December 2000. The proposal was found admissible on 14 February 2001 after additional documentation had been supplied.
  The comments of the coordination unit on the admissibility of the MEDOC programme were of a qualitative nature and could not be used to justify declaring the programme proposal inadmissible. The comments were of a type to be considered in the context of the position paper. |
| --- | --- |

(b)

The Spain-Portugal programme proposal was found inadmissible after the check of the first proposal of 18 December 2000. The proposal was found admissible on 14 February 2001 after additional documentation had been supplied.

The comments of the coordination unit on the admissibility of the MEDOC programme were of a qualitative nature and could not be used to justify declaring the programme proposal inadmissible. The comments were of a type to be considered in the context of the position paper.

| 34. | The Commission considers that the internal instructions were adequate to ensure a consistent and transparent treatment of the programmes, while allowing the necessary flexibility to deal with the wide variety of programme areas and of quality in the programme proposals. It also considers that the Member States received adequate instructions for drafting proposals (see reply to paragraph 28). Further instructions would have run counter to the principle of subsidiarity and to the need to keep rules as simple as possible. |
| --- | --- |

34.

The Commission considers that the internal instructions were adequate to ensure a consistent and transparent treatment of the programmes, while allowing the necessary flexibility to deal with the wide variety of programme areas and of quality in the programme proposals. It also considers that the Member States received adequate instructions for drafting proposals (see reply to paragraph 28). Further instructions would have run counter to the principle of subsidiarity and to the need to keep rules as simple as possible.

| 36. | The exceeding of the time limit for the approval of programmes was largely due to delays in programme authorities’ revision of their proposals, which first had to be agreed with their partners (see the Court’s observation in paragraph 37(c)). Within the Commission, too, it was a considerable challenge to process a large volume of dossiers at the same time, with nearly half of the programme proposals arriving within the space of a few weeks around the deadline for submission.
  As stated in its reply to paragraph 19 of Special Report No 7/2003 (see FN 19), the Commission believes that the regulation time limits were not very realistic, particularly for Interreg. |
| --- | --- |

36.

The exceeding of the time limit for the approval of programmes was largely due to delays in programme authorities’ revision of their proposals, which first had to be agreed with their partners (see the Court’s observation in paragraph 37(c)). Within the Commission, too, it was a considerable challenge to process a large volume of dossiers at the same time, with nearly half of the programme proposals arriving within the space of a few weeks around the deadline for submission.

As stated in its reply to paragraph 19 of Special Report No 7/2003 (see FN 19), the Commission believes that the regulation time limits were not very realistic, particularly for Interreg.

| 37 | (c) | The Commission would refer to its reply to paragraph 36. |
| --- | --- | --- |

37

(c)

The Commission would refer to its reply to paragraph 36.

| 38. | The Commission has announced that programme complements will be dropped for the next programming period. |
| --- | --- |

38.

The Commission has announced that programme complements will be dropped for the next programming period.

| 39. | Many actors were still occupied with projects under the old Interreg II programmes, which could be implemented until the end of 2001. This reduced in practice the potential for new projects under the new programmes and therefore also reduced the effect of the delay in the publication of the guidelines and in the approval of programmes. The Commission would also refer to its communication of 20 September 2002 (COM(2002) 528) on the evolution of budget execution of the Structural Funds, in particular outstanding commitments (RAL). |
| --- | --- |

39.

Many actors were still occupied with projects under the old Interreg II programmes, which could be implemented until the end of 2001. This reduced in practice the potential for new projects under the new programmes and therefore also reduced the effect of the delay in the publication of the guidelines and in the approval of programmes. The Commission would also refer to its communication of 20 September 2002 (COM(2002) 528) on the evolution of budget execution of the Structural Funds, in particular outstanding commitments (RAL).

COOPERATION DURING PREPARATION AND IMPLEMENTATION

| 41. | Due to the specificities of the three strands, the involvement of the various partners was different. As laid down in the guidelines (paragraphs 22 and 23), cross-border cooperation programmes were to be drawn up by the regional or local authorities in partnership with the national authorities, whereas transnational cooperation programmes were to be drawn up by the national authorities in close cooperation with the regional or local authorities. |
| --- | --- |

41.

Due to the specificities of the three strands, the involvement of the various partners was different. As laid down in the guidelines (paragraphs 22 and 23), cross-border cooperation programmes were to be drawn up by the regional or local authorities in partnership with the national authorities, whereas transnational cooperation programmes were to be drawn up by the national authorities in close cooperation with the regional or local authorities.

| 42. | The Commission would refer to its replies to paragraphs 59 to 63. |
| --- | --- |

42.

The Commission would refer to its replies to paragraphs 59 to 63.

| 44. | An attempt was made in the north-west Region Interreg III B programme to set up a transnational association in the form of a European Economic Interest Grouping to host the managing authority and the joint technical secretariat of the programme. However, it was found during the negotiations that not all Member States provide for this type of institution with public responsibilities in their legislative systems. Concerning a possible new legal instrument for cooperation in the new period, the Commission refers to its reply to at point 16. |
| --- | --- |

44.

An attempt was made in the north-west Region Interreg III B programme to set up a transnational association in the form of a European Economic Interest Grouping to host the managing authority and the joint technical secretariat of the programme. However, it was found during the negotiations that not all Member States provide for this type of institution with public responsibilities in their legislative systems. Concerning a possible new legal instrument for cooperation in the new period, the Commission refers to its reply to at point 16.

| 45. | The guidelines state that the joint technical secretariat should assist the managing authority with the implementation and operational management of the programmes. Emphasis is placed on effectiveness and operational aspects, while the strategic aspects are left to the managing authority and the monitoring committee. For this reason, a JTS set up in a single location and consisting of representatives of the Member States concerned is, as a rule, better adapted to the guidelines. |
| --- | --- |

45.

The guidelines state that the joint technical secretariat should assist the managing authority with the implementation and operational management of the programmes. Emphasis is placed on effectiveness and operational aspects, while the strategic aspects are left to the managing authority and the monitoring committee. For this reason, a JTS set up in a single location and consisting of representatives of the Member States concerned is, as a rule, better adapted to the guidelines.

| 48. | In the guidelines the Commission had suggested that the system of financial management should allow a transfer from the ERDF, but preferably also national co-financing (point 25 of the guidelines). |
| --- | --- |

48.

In the guidelines the Commission had suggested that the system of financial management should allow a transfer from the ERDF, but preferably also national co-financing (point 25 of the guidelines).

CONSISTENCY BETWEEN THE INITIAL ANALYSIS AND CHOICE OF MEASURES AND THE ADDED VALUE OF THE FIRST PROJECTS TO BE ADOPTED

| 52. | The Commission would refer to methodology working document No 2 ‘Ex ante evaluation of Structural Fund operations’ which recommends an independent and objective evaluation, underlines the principle of proportionality, advocates an interactive link between ex ante evaluation and preparation of the strategy and proposes that the work of the evaluators be transmitted to the Commission either as an annex or as a document or series of separate documents. |
| --- | --- |

52.

The Commission would refer to methodology working document No 2 ‘Ex ante evaluation of Structural Fund operations’ which recommends an independent and objective evaluation, underlines the principle of proportionality, advocates an interactive link between ex ante evaluation and preparation of the strategy and proposes that the work of the evaluators be transmitted to the Commission either as an annex or as a document or series of separate documents.

| 54. | The cooperation projects managed as ERDF innovative actions were completed at the end of 2002, i.e. after strand C was launched. Although there was no external evaluation of these projects, the experience acquired helped the secretariats responsible for implementing the CIPs of this strand. |
| --- | --- |

54.

The cooperation projects managed as ERDF innovative actions were completed at the end of 2002, i.e. after strand C was launched. Although there was no external evaluation of these projects, the experience acquired helped the secretariats responsible for implementing the CIPs of this strand.

| 56. | (a) | The Commission would refer to its replies to paragraphs 57 and 63 to 66. |
| --- | --- | --- |

56.

(a)

The Commission would refer to its replies to paragraphs 57 and 63 to 66.

| (b) | The Commission would refer to its reply to paragraph 63. |
| --- | --- |

(b)

The Commission would refer to its reply to paragraph 63.

| 57. | In focusing strand C on the objective of improving the effectiveness of regional development policies and instruments, the Commission believes that it is for the decentralised public authorities to identify areas of cooperation. |
| --- | --- |

57.

In focusing strand C on the objective of improving the effectiveness of regional development policies and instruments, the Commission believes that it is for the decentralised public authorities to identify areas of cooperation.

| 58. | It is quite right that descriptions should present development-related problems, because the main problem created by borders is that of the inadequate intensity of economic and social relations between neighbouring actors, which is an obstacle to development. This is a tricky problem which takes time to resolve, as it involves developing cooperation between administrations and organisations of all kinds on both sides of the border. The missing links therefore concern a great many sectors of activity. On this point see the reply to paragraph 17.






  (b) | The examples show the differences in cooperation needs between different programmes. They also confirm the Commission’s opinion that regions should have considerable scope to choose for themselves the types of cooperation they find most urgent. |
| --- | --- | --- |

58.

It is quite right that descriptions should present development-related problems, because the main problem created by borders is that of the inadequate intensity of economic and social relations between neighbouring actors, which is an obstacle to development. This is a tricky problem which takes time to resolve, as it involves developing cooperation between administrations and organisations of all kinds on both sides of the border. The missing links therefore concern a great many sectors of activity. On this point see the reply to paragraph 17.

(b)

The examples show the differences in cooperation needs between different programmes. They also confirm the Commission’s opinion that regions should have considerable scope to choose for themselves the types of cooperation they find most urgent.

It is true that the bottom-up approach, which the Commission considers essential in regional development, is potentially at odds with the principle of concentrating financial resources ‘on a limited number of topics and measures’ (point 11 of the guidelines). In particular, for programmes where there is long experience of cooperation and a limited development gap (at old internal borders), the tendency is to cover a large number of topics in order to take cooperation further, rather than concentrate on a limited number of topics.

| 60. | The strand A Interreg programmes differ from traditional operation programmes in that they are directed at cooperation and use rather innovative mechanisms to achieve this goal. In view of the problems facing these areas as set out in paragraphs 17, 21, 22 and 58, it is normal that the topics covered should be the same as in traditional programmes. |
| --- | --- |

60.

The strand A Interreg programmes differ from traditional operation programmes in that they are directed at cooperation and use rather innovative mechanisms to achieve this goal. In view of the problems facing these areas as set out in paragraphs 17, 21, 22 and 58, it is normal that the topics covered should be the same as in traditional programmes.

| 61. | What distinguishes strand B from strand A is that those who devised these programmes followed the recommendations of the ESDP to structure their cooperation. As a result virtually all the strand B CIPs have a structure related to the ESDP priorities, namely polycentric spatial development and a new urban-rural relationship, clarity of access to infrastructure and knowledge and wise management of the natural and cultural heritage. The Commission does, however, acknowledge that some of these CIPs could have been more targeted, but this is not always possible in trans-national partnership. |
| --- | --- |

61.

What distinguishes strand B from strand A is that those who devised these programmes followed the recommendations of the ESDP to structure their cooperation. As a result virtually all the strand B CIPs have a structure related to the ESDP priorities, namely polycentric spatial development and a new urban-rural relationship, clarity of access to infrastructure and knowledge and wise management of the natural and cultural heritage. The Commission does, however, acknowledge that some of these CIPs could have been more targeted, but this is not always possible in trans-national partnership.

| 62. | The Commission would refer to its reply to paragraph 57. |
| --- | --- |

62.

The Commission would refer to its reply to paragraph 57.

| 63. | There are at least four reasons why strategy and priorities do not flow solely from the SWOT analyses: 1. the territories concerned do not come under a single public authority; 2. the statistics do not relate to all the territories concerned; 3. as the major problem is the weakness of cooperation links as explained in paragraph 17, the best way of identifying what steps needs to be taken is by a bottom-up approach; 4. the programmes are the outcome of a negotiation process between partners in different Member States trying to find a consensus.
  The Commission considers that, for the four reasons given above, for cross-border CIPs a bottom-up approach gives better results. This inevitably means less targeting than with a top-down approach, but it must still take into account programme strategy and priorities. It is also closer to the concerns of authorities which are responsible for development matters and of local actors. The steps referred to at 3 and 4 should be explained in the CIPs and integrated in the SWOT analysis.
  Finally, in the field of cross-border cooperation, even with more targeting the problems connected with borders would not all be resolved, some of them (e.g. differences between taxation and social security systems) are outside the scope of the ERDF or can only be addressed in part (e.g. judicial and administrative cooperation — See Annex II, point 7). Applying solutions in these areas is the sole responsibility of the Member States.
  As regards transnational CIPs, the Commission can go along with the Court’s analysis and its criticism of inadequate targeting. The Member States concerned were, in some areas, not sufficiently involved in identifying projects which genuinely created structures for the territories concerned. In future consideration should be given, for this strand, to developing more top-down working methods involving national administrations. |
| --- | --- |

63.

There are at least four reasons why strategy and priorities do not flow solely from the SWOT analyses: 1. the territories concerned do not come under a single public authority; 2. the statistics do not relate to all the territories concerned; 3. as the major problem is the weakness of cooperation links as explained in paragraph 17, the best way of identifying what steps needs to be taken is by a bottom-up approach; 4. the programmes are the outcome of a negotiation process between partners in different Member States trying to find a consensus.

The Commission considers that, for the four reasons given above, for cross-border CIPs a bottom-up approach gives better results. This inevitably means less targeting than with a top-down approach, but it must still take into account programme strategy and priorities. It is also closer to the concerns of authorities which are responsible for development matters and of local actors. The steps referred to at 3 and 4 should be explained in the CIPs and integrated in the SWOT analysis.

Finally, in the field of cross-border cooperation, even with more targeting the problems connected with borders would not all be resolved, some of them (e.g. differences between taxation and social security systems) are outside the scope of the ERDF or can only be addressed in part (e.g. judicial and administrative cooperation — See Annex II, point 7). Applying solutions in these areas is the sole responsibility of the Member States.

As regards transnational CIPs, the Commission can go along with the Court’s analysis and its criticism of inadequate targeting. The Member States concerned were, in some areas, not sufficiently involved in identifying projects which genuinely created structures for the territories concerned. In future consideration should be given, for this strand, to developing more top-down working methods involving national administrations.

| 64. | Complementarity lies principally in the cross-border cooperation aspect which comes on top of the traditional and economic and social development. For instance, two border regions will include the financing of business support in their regional programmes and, by way of complement, the exchange of experience in financing such services in Interreg. |
| --- | --- |

64.

Complementarity lies principally in the cross-border cooperation aspect which comes on top of the traditional and economic and social development. For instance, two border regions will include the financing of business support in their regional programmes and, by way of complement, the exchange of experience in financing such services in Interreg.

| 65. | For strand B, complementarity is achieved in that the CIPs finance transnational projects which are too complex for mainstream financing. For strand C complementarity derives from the objective of improving regional policies and instruments, some of which are used for implementing mainstream actions. |
| --- | --- |

65.

For strand B, complementarity is achieved in that the CIPs finance transnational projects which are too complex for mainstream financing. For strand C complementarity derives from the objective of improving regional policies and instruments, some of which are used for implementing mainstream actions.

| 66. | The selection committee must be in a position to base its decisions on its appraisal of the quality of the projects, as it is possible, with the quantified criteria, to quickly identify the strengths and weaknesses of each project and to discuss them in the steering committee. The Commission agrees with the Court that defining minimum quality would improve the selection system for certain programmes. |
| --- | --- |

66.

The selection committee must be in a position to base its decisions on its appraisal of the quality of the projects, as it is possible, with the quantified criteria, to quickly identify the strengths and weaknesses of each project and to discuss them in the steering committee. The Commission agrees with the Court that defining minimum quality would improve the selection system for certain programmes.

| 67. | The trans-European nature of projects is one of the principal requirements of the guidelines. The Court is quite right in underlining that some strand A projects financed by Interreg are not carried out jointly by partners on both sides of a border. This is authorised by the guidelines where significant impact can be demonstrated on the other side of the border. |
| --- | --- |

67.

The trans-European nature of projects is one of the principal requirements of the guidelines. The Court is quite right in underlining that some strand A projects financed by Interreg are not carried out jointly by partners on both sides of a border. This is authorised by the guidelines where significant impact can be demonstrated on the other side of the border.

| 68. | The Commission considers that exchange of experience is a way for the bodies involved in these exchanges to improve their know-how. In some cases they may then be in a position to carry out more effectively local development actions financed, for instance, under mainstream or Interreg financed cross-border programmes. This applies to improvement in business support and the prevention of coastal erosion. |
| --- | --- |

68.

The Commission considers that exchange of experience is a way for the bodies involved in these exchanges to improve their know-how. In some cases they may then be in a position to carry out more effectively local development actions financed, for instance, under mainstream or Interreg financed cross-border programmes. This applies to improvement in business support and the prevention of coastal erosion.

| 69. | The Commission believes that projects for the exchange of experience are often a prerequisite for the development of innovative action and better use of public funds. As regards the observation on the lack of targeting, the Commission would refer to its reply to paragraph 63. |
| --- | --- |

69.

The Commission believes that projects for the exchange of experience are often a prerequisite for the development of innovative action and better use of public funds. As regards the observation on the lack of targeting, the Commission would refer to its reply to paragraph 63.

THE FEASIBILITY OF MEASURING PROGRESS EX POST

| 71. | As explained in the reply to paragraph 63, the bottom-up approach means taking into account the opinions of partners in determining objectives and not only the SWOT analysis. In addition, the general objective of cross-border CIPs of developing cooperation between administrations and organisations of all kinds on both sides of the border (see paragraph 63) and the intangible nature of a good many of the activities chosen make it difficult to quantify exactly the impact of the operation (see paragraphs 21 and 22). |
| --- | --- |

71.

As explained in the reply to paragraph 63, the bottom-up approach means taking into account the opinions of partners in determining objectives and not only the SWOT analysis. In addition, the general objective of cross-border CIPs of developing cooperation between administrations and organisations of all kinds on both sides of the border (see paragraph 63) and the intangible nature of a good many of the activities chosen make it difficult to quantify exactly the impact of the operation (see paragraphs 21 and 22).

| 73. | Commission staff are in the process of analysing in detail the mid-term evaluation reports; this exercise will help to remedy the problems and shortcomings detected by the Court concerning the relevance of the indicators. What the Commission has seen so far is that one point criticised in a good many reports is that project partners can each determine their own indicators; in its official reaction to the reports the Commission will recommend that project partners be required to use the indicators stipulated in the programming documents (programme and complement). The lack of accuracy of the measurement of impact is mainly due to the intangible nature of the large number of activities financed. |
| --- | --- |

73.

Commission staff are in the process of analysing in detail the mid-term evaluation reports; this exercise will help to remedy the problems and shortcomings detected by the Court concerning the relevance of the indicators. What the Commission has seen so far is that one point criticised in a good many reports is that project partners can each determine their own indicators; in its official reaction to the reports the Commission will recommend that project partners be required to use the indicators stipulated in the programming documents (programme and complement). The lack of accuracy of the measurement of impact is mainly due to the intangible nature of the large number of activities financed.

| 74. | The context indicators proper serve to define the starting situation, giving a snapshot of the region to which reference can be made to see whether the programme has had any impact on this situation. It is true that these indicators are not necessarily influenced by the operation, and that their value as far as the programme is concerned can be limited. Many earlier Interreg evaluations found that impact objectives cannot be quantified if this starting situation is not known. The Commission notes that a first step has been taken, but that harmonious application to all the CIPs would have been of more use. |
| --- | --- |

74.

The context indicators proper serve to define the starting situation, giving a snapshot of the region to which reference can be made to see whether the programme has had any impact on this situation. It is true that these indicators are not necessarily influenced by the operation, and that their value as far as the programme is concerned can be limited. Many earlier Interreg evaluations found that impact objectives cannot be quantified if this starting situation is not known. The Commission notes that a first step has been taken, but that harmonious application to all the CIPs would have been of more use.

| 75. | As regards quantifiable indicators, i.e. of outputs and outcomes, as a rule it is the beneficiaries who state in their reports what has been achieved or, for some indicators, it is the joint secretariat.
  It is only to be expected that contributions to overall objectives made by specific projects should be difficult to determine. |
| --- | --- |

75.

As regards quantifiable indicators, i.e. of outputs and outcomes, as a rule it is the beneficiaries who state in their reports what has been achieved or, for some indicators, it is the joint secretariat.

It is only to be expected that contributions to overall objectives made by specific projects should be difficult to determine.

| 77. | The Commission urged Member States to select only a limited number of relevant indicators. It reminded Member States of this recommendation in the simplification exercise (Communication of 25 April 2003 (C(2003) 1255)). |
| --- | --- |

77.

The Commission urged Member States to select only a limited number of relevant indicators. It reminded Member States of this recommendation in the simplification exercise (Communication of 25 April 2003 (C(2003) 1255)).

| 78. | The Commission urged Member Stats to put in place computerised project management systems and databases to compile information for use as indicators. |
| --- | --- |

78.

The Commission urged Member Stats to put in place computerised project management systems and databases to compile information for use as indicators.

CONCLUSION AND RECOMMENDATIONS

| 79. | The delays in the publication of guidelines and in the approval of programmes did not have any decisive effect on the quality of programmes (see replies to paragraphs 28, 29 and 36 to 39). As regards evaluation, some progress was made through the increased quantification of objectives, even though this progress was limited because of the intangible nature of many of them (see the reply to paragraph 21). |
| --- | --- |

79.

The delays in the publication of guidelines and in the approval of programmes did not have any decisive effect on the quality of programmes (see replies to paragraphs 28, 29 and 36 to 39). As regards evaluation, some progress was made through the increased quantification of objectives, even though this progress was limited because of the intangible nature of many of them (see the reply to paragraph 21).

| 80. | The Commission guidelines have produced significant advances in the CIP management system compared with the previous period. Further progress is expected on the basis of current experience and exchanges between management bodies under the Interact programme. The Commission is also planning to propose that the Council should introduce for the next programming period a new legal instrument to facilitate the creation of joint structures. |
| --- | --- |

80.

The Commission guidelines have produced significant advances in the CIP management system compared with the previous period. Further progress is expected on the basis of current experience and exchanges between management bodies under the Interact programme. The Commission is also planning to propose that the Council should introduce for the next programming period a new legal instrument to facilitate the creation of joint structures.

| 81. | On the matter of the analyses available, the Commission would refer to its replies to the observations in paragraph 18. As stated in paragraphs 17 and 58, the general objective of cross-border cooperation is the development of a cross-border economy by developing cross-border socio-economic centres out of the two economies separated by the border. This means that any opportunity for developing cooperation between administrations and socio-economic actors located on either side of the border should be promoted. Hence the guidelines deliberately provide a relatively wide field of action. In some CIPs, however, specific cross-border problems were identified, by reference to which targeted and measurable objectives were defined and resources were concentrated on these objectives. These two approaches are not therefore mutually exclusive, as is shown by the examples of targeting on specific problems that the Court quotes in paragraph 58. |
| --- | --- |

81.

On the matter of the analyses available, the Commission would refer to its replies to the observations in paragraph 18. As stated in paragraphs 17 and 58, the general objective of cross-border cooperation is the development of a cross-border economy by developing cross-border socio-economic centres out of the two economies separated by the border. This means that any opportunity for developing cooperation between administrations and socio-economic actors located on either side of the border should be promoted. Hence the guidelines deliberately provide a relatively wide field of action. In some CIPs, however, specific cross-border problems were identified, by reference to which targeted and measurable objectives were defined and resources were concentrated on these objectives. These two approaches are not therefore mutually exclusive, as is shown by the examples of targeting on specific problems that the Court quotes in paragraph 58.

| 82. | The Commission would refer to its replies to paragraphs 26 and 55. |
| --- | --- |

82.

The Commission would refer to its replies to paragraphs 26 and 55.

| 83. | As the Member States were aware of the essential aspects of the guidelines before they were published and as the Commission was in regular contact with the regions while the proposals were being prepared, the Commission does not think that programmes suffered in quality because of the delay in publishing the guidelines. It would refer to its reply to paragraph 28. |
| --- | --- |

83.

As the Member States were aware of the essential aspects of the guidelines before they were published and as the Commission was in regular contact with the regions while the proposals were being prepared, the Commission does not think that programmes suffered in quality because of the delay in publishing the guidelines. It would refer to its reply to paragraph 28.

| 84. | The Commission organised systematic assessment of the quality of the proposals and monitored the action taken on its observations. Where, on occasion, it was unable to impose its demands, this was because it was involved in complex negotiations with a set of partners who also had to negotiate the adjustments requested between themselves. |
| --- | --- |

84.

The Commission organised systematic assessment of the quality of the proposals and monitored the action taken on its observations. Where, on occasion, it was unable to impose its demands, this was because it was involved in complex negotiations with a set of partners who also had to negotiate the adjustments requested between themselves.

| 85. | The delays that occurred were not only when the Commission was examining the proposals. They were also the result of the time taken by Member States, who had to talk to each other and reach agreement on the improvements requested by the Commission. As explained in paragraphs 37 and 38, as a rule they took longer in doing this than the Commission did in examining the proposals.
  As regards the low take-up of payment appropriations, the Commission would refer to its reply to paragraph 39. |
| --- | --- |

85.

The delays that occurred were not only when the Commission was examining the proposals. They were also the result of the time taken by Member States, who had to talk to each other and reach agreement on the improvements requested by the Commission. As explained in paragraphs 37 and 38, as a rule they took longer in doing this than the Commission did in examining the proposals.

As regards the low take-up of payment appropriations, the Commission would refer to its reply to paragraph 39.

| 86. | Because of the search for the essential consensus in programmes involving a number of Member States and the very purpose of the programmes, CIPs are targeted at enhanced cooperation and not at predetermined sectors of activity. The Commission would also refer to its replies to paragraphs 58 and 59. |
| --- | --- |

86.

Because of the search for the essential consensus in programmes involving a number of Member States and the very purpose of the programmes, CIPs are targeted at enhanced cooperation and not at predetermined sectors of activity. The Commission would also refer to its replies to paragraphs 58 and 59.

| 87. | The Commission believes that improvements are still necessary in terms of shared structures, and it is reassuring to note that in most cases there is a single financial plan, despite the fact that the resources allocated to the structural funds are distributed by Member States. |
| --- | --- |

87.

The Commission believes that improvements are still necessary in terms of shared structures, and it is reassuring to note that in most cases there is a single financial plan, despite the fact that the resources allocated to the structural funds are distributed by Member States.

| 88. | The Commission would refer to its reply to paragraph 52. |
| --- | --- |

88.

The Commission would refer to its reply to paragraph 52.

| 89. | As the Commission explained in paragraph 63, the bottom-up approach brings out concerns not identified by expert analysis. These concerns of regional and local authorities are used in cross-border areas in addition to expert studies to determine strategy and priorities. It is difficult to measure the impact of CIPs because of the intangible nature of cooperation objectives (see the reply to paragraph 73). The Commission pays attention to the analysis of the starting situation. It is for this reason that it proposed context indicators. |
| --- | --- |

89.

As the Commission explained in paragraph 63, the bottom-up approach brings out concerns not identified by expert analysis. These concerns of regional and local authorities are used in cross-border areas in addition to expert studies to determine strategy and priorities. It is difficult to measure the impact of CIPs because of the intangible nature of cooperation objectives (see the reply to paragraph 73). The Commission pays attention to the analysis of the starting situation. It is for this reason that it proposed context indicators.

| 90. | The principal objective of cross-border CIPs is to develop cross-border economic and social centres through joint strategies for sustainable territorial development and not only to resolve problems directly linked to borders. The main concern is to overcome the major handicap of these areas which lies in the weak links between actors who are located close to each other but in different Member States. Programmes do, none the less, seek to resolve certain specific problems linked to the existence of borders. |
| --- | --- |

90.

The principal objective of cross-border CIPs is to develop cross-border economic and social centres through joint strategies for sustainable territorial development and not only to resolve problems directly linked to borders. The main concern is to overcome the major handicap of these areas which lies in the weak links between actors who are located close to each other but in different Member States. Programmes do, none the less, seek to resolve certain specific problems linked to the existence of borders.

| 91. | The priorities and measures are directed at resolving the major problem of limited links between actors, and not only to seek out specific problems which would justify sectoral targeting of actions. Targeting does exist, but it concerns the processes which generate cooperation and not sectors of activity, given that the key objective is to generate cross-border economic centres. |
| --- | --- |

91.

The priorities and measures are directed at resolving the major problem of limited links between actors, and not only to seek out specific problems which would justify sectoral targeting of actions. Targeting does exist, but it concerns the processes which generate cooperation and not sectors of activity, given that the key objective is to generate cross-border economic centres.

| 92. | The objective set by the Commission in its guidelines for strand C, namely ‘improving regional development policies and instruments’, responds to a need which can be identified only by the public authorities concerned by comparing their own policies with those of their counterparts in other Member States. The bottom-up approach is therefore fully justified. It is, of course, difficult to provide a theoretical definition of relevant indicators for such an objective. The Commission and the Member States therefore agreed to define indicators pragmatically after examining the first series of selected projects. |
| --- | --- |

92.

The objective set by the Commission in its guidelines for strand C, namely ‘improving regional development policies and instruments’, responds to a need which can be identified only by the public authorities concerned by comparing their own policies with those of their counterparts in other Member States. The bottom-up approach is therefore fully justified. It is, of course, difficult to provide a theoretical definition of relevant indicators for such an objective. The Commission and the Member States therefore agreed to define indicators pragmatically after examining the first series of selected projects.

| 93. | Complementarity is to be found principally in the cross-border cooperation element which is additional to traditional economic development. |
| --- | --- |

93.

Complementarity is to be found principally in the cross-border cooperation element which is additional to traditional economic development.

| 94. | The wide range of measures financed derives from the bottom-up approach. In this connection the Commission believes that exchange of experience is a way of improving the know-how of the bodies involved and, in some cases, a prerequisite for the development of innovative actions and better use of public funds. |
| --- | --- |

94.

The wide range of measures financed derives from the bottom-up approach. In this connection the Commission believes that exchange of experience is a way of improving the know-how of the bodies involved and, in some cases, a prerequisite for the development of innovative actions and better use of public funds.

| 95. | As explained in the reply to paragraph 63, the bottom-up approach involves taking account of the partners’ opinions in determining objectives and not just the SWOT analysis. In addition, the general objective of cross-border CIPs is to develop cooperation between administrations and organisations of all kinds located on the two sides of the border (see paragraph 58). |
| --- | --- |

95.

As explained in the reply to paragraph 63, the bottom-up approach involves taking account of the partners’ opinions in determining objectives and not just the SWOT analysis. In addition, the general objective of cross-border CIPs is to develop cooperation between administrations and organisations of all kinds located on the two sides of the border (see paragraph 58).

| 96. | The Commission acknowledges that in many cases there are too many indicators. But certain intangible objectives, which are a feature of Interreg programmes, cannot easily be measured by quantifiable indicators. |
| --- | --- |

96.

The Commission acknowledges that in many cases there are too many indicators. But certain intangible objectives, which are a feature of Interreg programmes, cannot easily be measured by quantifiable indicators.

| 97. | The Interact programme is an indication of the importance the Commission and the Member States attach to improving the design and implementation of these programmes by exchanging methods and experience between managers, Member States and the Commission.






  (a) | The Commission is looking into the problems with indicators in the mid-term reviews (see reply to paragraph 73). |
| --- | --- | --- |

97.

The Interact programme is an indication of the importance the Commission and the Member States attach to improving the design and implementation of these programmes by exchanging methods and experience between managers, Member States and the Commission.

(a)

The Commission is looking into the problems with indicators in the mid-term reviews (see reply to paragraph 73).

| (b) | The Court itself observes (paragraph 67) that most of the projects selected so far satisfy the trans-European criterion. The Commission does not believe that projects should be concerned solely with resolving specific border-related problems (see paragraphs 58 and 63). |
| --- | --- |

(b)

The Court itself observes (paragraph 67) that most of the projects selected so far satisfy the trans-European criterion. The Commission does not believe that projects should be concerned solely with resolving specific border-related problems (see paragraphs 58 and 63).

| 98. | (a) | The Interact programme also helps to prepare the future. However, the Commission believes that in view of the different situations which exist, the analyses must be conducted border by border within a wide-ranging partnership on the responsibility of the authorities in charge of the cross-border programmes and not on the Commission’s responsibility. |
| --- | --- | --- |

98.

(a)

The Interact programme also helps to prepare the future. However, the Commission believes that in view of the different situations which exist, the analyses must be conducted border by border within a wide-ranging partnership on the responsibility of the authorities in charge of the cross-border programmes and not on the Commission’s responsibility.

| (b) | For all the objectives of the forthcoming programming period 2007 to 2013, the Commission will propose that the Council adopt strategic EU guidelines for cohesion policy. These guidelines will serve as a framework for preparing and implementing fund programming, including the European territorial cooperation objective. |
| --- | --- |

(b)

For all the objectives of the forthcoming programming period 2007 to 2013, the Commission will propose that the Council adopt strategic EU guidelines for cohesion policy. These guidelines will serve as a framework for preparing and implementing fund programming, including the European territorial cooperation objective.

| (e) | The Commission will present the guidelines and methodology documents before the next programming period gets under way. |
| --- | --- |

(e)

The Commission will present the guidelines and methodology documents before the next programming period gets under way.

| (g) | The Commission has announced that programme complements will be dropped in the next programming period. |
| --- | --- |

(g)

The Commission has announced that programme complements will be dropped in the next programming period.

| (h) | The Commission will consider the Court’s recommendation when preparing the new period. |
| --- | --- |

(h)

The Commission will consider the Court’s recommendation when preparing the new period.

| (i) | The Commission will propose a specific Council regulation on this subject. |
| --- | --- |

(i)

The Commission will propose a specific Council regulation on this subject.

---