# Euroopa Liidu C 303/7. d

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 303 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 47. köide7. detsember 2004 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 303

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

47. köide7. detsember 2004

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Kontrollikoda |
| 2004/C 303/1 | Eriaruanne nr 4/2004, üleeuroopalist koostööd puudutava ühenduse algatuse Interreg III programmitöö kohta koos komisjoni vastustega | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Kontrollikoda

2004/C 303/1

Eriaruanne nr 4/2004, üleeuroopalist koostööd puudutava ühenduse algatuse Interreg III programmitöö kohta koos komisjoni vastustega

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Kontrollikoda

| 7.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 303/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 303/1

---

ERIARUANNE nr 4/2004,

üleeuroopalist koostööd puudutava ühenduse algatuse Interreg III programmitöö kohta koos komisjoni vastustega

(esitatud vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)

(2004/C 303/01)

SISUKORD

| I–XI | KOKKUVÕTE |
| --- | --- |

I–XI

| 1–11 | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1–11

| 1–5 | Taust |
| --- | --- |

1–5

| 6–9 | Algatuse põhijooned perioodil 2000–2006 |
| --- | --- |

6–9

| 10–11 | Kontrollikoja audit |
| --- | --- |

10–11

| 12–29 | KOMISJONI SUUNISED |
| --- | --- |

12–29

| 13–14 | Kas suunistes antakse “üleeuroopalise projekti” piisav määratlus? |
| --- | --- |

13–14

| 15–16 | Kas suunised sisaldavad konkreetseid rakendusjuhiseid? |
| --- | --- |

15–16

| 17–25 | Kas suunised sisaldavad konkreetseid ja mõõdetavaid eesmärke ning eesmärgistatud meetmeid? |
| --- | --- |

17–25

| 19–21 | Eesmärgid ja näitajad |
| --- | --- |

19–21

| 22–25 | Meetmete eesmärgistamine |
| --- | --- |

22–25

| 26–27 | Kas abikõlblikud piirkonnad on täpselt määratletud? |
| --- | --- |

26–27

| 28–29 | Kas suunised ja metoodikaalased dokumendid olid liikmesriikidele õigeaegselt kättesaadavad? |
| --- | --- |

28–29

| 30–39 | ÜHENDUSE ALGATUSPROGRAMMI ETTEPANEKUTE LÄBIVAATAMINE KOMISJONI POOLT |
| --- | --- |

30–39

| 31–34 | Kas läbivaatamine on soodustanud ühenduse algatusprogrammi kvaliteedi paranemist? |
| --- | --- |

31–34

| 35–39 | Kas komisjon andis ühenduse algatusprogrammidele heakskiidu ettenähtud tähtaja jooksul? |
| --- | --- |

35–39

| 40–50 | KOOSTÖÖ ETTEVALMISTUS- JA ELLUVIIMISETAPIL |
| --- | --- |

40–50

| 41–42 | Kas ühenduse algatusprogrammide ettevalmistamine hõlmas konsultatsiooniprotsesse? |
| --- | --- |

41–42

| 43–50 | Kas liikmesriigid teevad ühenduse algatusprogrammi rakendamisel koostööd? |
| --- | --- |

43–50

| 51–69 | JÄRJEPIDEVUS ESIALGSE ANALÜÜSI JA MEETMETE VALIKU VAHEL NING ESIMESTE VASTUVÕETUD PROJEKTIDE LISAVÄÄRTUS |
| --- | --- |

51–69

| 52 | Kas eelhindamine toetab programmide ettevalmistamist? |
| --- | --- |

52

| 53–54 | Kas eelmise programmitöö perioodi tulemusi võeti arvesse? |
| --- | --- |

53–54

| 55–57 | Kas viidi läbi piirkondade olukorra integreeritud analüüs? |
| --- | --- |

55–57

| 58 | Kas täheldatud probleemid võivad tuleneda piiride olemasolust? |
| --- | --- |

58

| 59–63 | Kas programmide prioriteedid vastavad väljaselgitatud vajadustele? |
| --- | --- |

59–63

| 64–65 | Kas Interreg III ühenduse algatusprogrammid ja traditsioonilised ERF sekkumistegevused täiendavad üksteist? |
| --- | --- |

64–65

| 66–69 | Kas esimesed vastuvõetud projektid on üleeuroopalist laadi ja kas nad annavad lisaväärtust? |
| --- | --- |

66–69

| 70–78 | SAAVUTATUD EDU JÄRELHINDAMISE VÕIMALUS |
| --- | --- |

70–78

| 71–72 | Kas programmide eesmärgid on selge ülesehitusega? |
| --- | --- |

71–72

| 73–78 | Kas eesmärgid on mõõdetavad ja arvuliselt väljendatavad? |
| --- | --- |

73–78

| 79–99 | JÄRELDUS JA SOOVITUSED |
| --- | --- |

79–99

| 79–96 | Järeldus |
| --- | --- |

79–96

| 80–83 | Suunised keskenduvad tegevusviisidele, kuid on tehtud kättesaadavaks hilinemisega ning sisaldavad liiga üldiseid eesmärke |
| --- | --- |

80–83

| 84–85 | Ühenduse algatusprogrammide ettepanekute läbivaatamise korda tuleb parandada |
| --- | --- |

84–85

| 86–87 | Ettevalmistus- ja käivitusprotsessi alguses tehakse üldiselt koostööd |
| --- | --- |

86–87

| 88–94 | Analüüsid on üldiselt integreeritud, kuid neist on vähe tulu; puudub seos analüüside ja programmimeetmete vahel; projektide lisaväärtust tuleb tõsta |
| --- | --- |

88–94

| 95–96 | Olemasolevate vahenditega ei saa mõõta ühenduse algatusprogrammide mõju nende eesmärkide seisukohast |
| --- | --- |

95–96

| 97–99 | Soovitused |
| --- | --- |

97–99

Komisjoni vastused

LÜHENDID JA SÕNASTIK

| ERF | Euroopa Regionaalarengu Fond |
| --- | --- |
| Ettevalmistav komitee | Komitee, kes tagab projektide ühise väljavalimise ning järelevalve nende projektide käivitamise üle. Komitee koosneb eri riikide esindajatest. Ettevalmistava komitee ülesandeid võib vajadusel täita järelevalvekomitee. |
| Euroopa majandushuvigrupp | Tegemist on õigusliku struktuuriga, mis asutati nõukogu 25. juuli 1985.aasta määrusega (EMÜ) nr 2137/85 (EÜT L 199, 31.7.1985, lk 1). Euroopa majandushuvigrupp võimaldab eri liikmesriikide juriidilistel ja füüsilistel isikutel õiguslikul alusel ühendusi moodustada. |
| Euroopa ruumi arenguplaan | Valitsustevaheline soovitusliku iseloomuga ja õiguslikke piiranguid mittekehtestav dokument, mis võeti vastu Potsdamis 1999. aasta mais toimunud maakorralduse eest vastutavate ministrite mitteametlikul nõukogul. Tegemist on poliitiliste suundumuste raamistikuga, mille eesmärgiks on parandada koostööd ühenduse sektoripõhiste poliitikate osas, millel on märkimisväärne mõju territooriumile. |
| Haldusasutus | Ametivõim või asutus, kelle ülesandeks on tegevusprogrammi haldamine. Haldusasutus vastutab ühelt poolt halduse tõhususe ja õiguspärasuse ning teiselt poolt programmi elluviimisega seotud küsimuste eest (tegevusettepanekute vastuvõtmine, läbivaatus ja hindamine, andmete kogumine, aastaaruannete ja vahehinnangute esitamine jne). |
| Järelevalvekomitee | Asutus, mille on liikmesriigid määranud igale programmile. Järelevalvekomitee ülesandeks on kontrollida haldusasutuse teostatavat programmihaldust, tagada programmi elluviimise prioriteetide ja meetodite arvessevõtmist ning jälgida programmi hindamist. |
| Makseasutus | Ametivõim või asutus, kelle ülesandeks on koostada ja esitada maksetaotlusi ning võtta vastu komisjoni makseid. |
| NUTS | Statistiliste territoriaalüksuste klassifikatsioon, (Nomenclature of Territorial Statistical Units), millega jaotatakse kõik liikmesriigid hierarhiliselt NUTS I tasandi piirkondadeks, mis omakorda jagunevad NUTS II tasandi piirkondadeks, ja need omakorda NUTS III tasandi piirkondadeks. Euroopa Liidu territoorium jaguneb 78 NUTS I, 210 NUTS II ja 1 093 NUTS III piirkonnaks. |
| SF | Struktuurifondid |
| Eesmärk 1 | Üks kolmest struktuurifondide prioriteetsest eesmärgist. Eesmärk 1 on suunatud arengus mahajäänud piirkondade arengu ja struktuurilise ühtlustamise edendamisele. Üldiselt toetavad nendele piirkondadele suunatud meetmeid kõik fondid. |
| Eesmärk 2 | Üks kolmest struktuurifondide prioriteetsest eesmärgist. Eesmärk 2 on suunatud struktuurilisi raskusi kogevate piirkondade majandusliku ja sotsiaalse ümberkorraldamise toetamisele. Eesmärgi 2 raames tegutsevad üksnes Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) ja Euroopa Sotsiaalfond (ESF). |
| SWOT | Strengths, Weaknesses, Opportunities and Threats (Tugevad küljed, nõrgad küljed, võimalused ja ohud). SWOT analüüs on strateegia määratlemise abivahend. Teatava territooriumi kohta koostatakse tugevate külgede, nõrkade külgede, võimaluste ja ohtude loendid. |
| Ühenduse algatus | Üks struktuurifondide ellurakendamise viise tegevusprogrammide, tehnilise abi ja innovaatiliste meetmete kõrval. Ühenduse algatusi on neli – Interreg, Urban, Leader ja Equal. |
| Ühendatud tehniline sekretariaat | Haldusasutus, mille ülesandeks on programmi eesmärkide elluviimine. |
| Üleeuroopaline | Üldises tähenduses kasutatav mõiste, mis hõlmab algatuse kolme tegevussuunda: piiriülene koostöö (tegevussuund A), riikidevaheline koostöö (tegevussuund B) ja regioonidevaheline koostöö (tegevussuund C). |

ERF

Euroopa Regionaalarengu Fond

Ettevalmistav komitee

Komitee, kes tagab projektide ühise väljavalimise ning järelevalve nende projektide käivitamise üle. Komitee koosneb eri riikide esindajatest. Ettevalmistava komitee ülesandeid võib vajadusel täita järelevalvekomitee.

Euroopa majandushuvigrupp

Tegemist on õigusliku struktuuriga, mis asutati nõukogu 25. juuli 1985.aasta määrusega (EMÜ) nr 2137/85 (EÜT L 199, 31.7.1985, lk 1). Euroopa majandushuvigrupp võimaldab eri liikmesriikide juriidilistel ja füüsilistel isikutel õiguslikul alusel ühendusi moodustada.

Euroopa ruumi arenguplaan

Valitsustevaheline soovitusliku iseloomuga ja õiguslikke piiranguid mittekehtestav dokument, mis võeti vastu Potsdamis 1999. aasta mais toimunud maakorralduse eest vastutavate ministrite mitteametlikul nõukogul. Tegemist on poliitiliste suundumuste raamistikuga, mille eesmärgiks on parandada koostööd ühenduse sektoripõhiste poliitikate osas, millel on märkimisväärne mõju territooriumile.

Haldusasutus

Ametivõim või asutus, kelle ülesandeks on tegevusprogrammi haldamine. Haldusasutus vastutab ühelt poolt halduse tõhususe ja õiguspärasuse ning teiselt poolt programmi elluviimisega seotud küsimuste eest (tegevusettepanekute vastuvõtmine, läbivaatus ja hindamine, andmete kogumine, aastaaruannete ja vahehinnangute esitamine jne).

Järelevalvekomitee

Asutus, mille on liikmesriigid määranud igale programmile. Järelevalvekomitee ülesandeks on kontrollida haldusasutuse teostatavat programmihaldust, tagada programmi elluviimise prioriteetide ja meetodite arvessevõtmist ning jälgida programmi hindamist.

Makseasutus

Ametivõim või asutus, kelle ülesandeks on koostada ja esitada maksetaotlusi ning võtta vastu komisjoni makseid.

NUTS

Statistiliste territoriaalüksuste klassifikatsioon, (Nomenclature of Territorial Statistical Units), millega jaotatakse kõik liikmesriigid hierarhiliselt NUTS I tasandi piirkondadeks, mis omakorda jagunevad NUTS II tasandi piirkondadeks, ja need omakorda NUTS III tasandi piirkondadeks. Euroopa Liidu territoorium jaguneb 78 NUTS I, 210 NUTS II ja 1 093 NUTS III piirkonnaks.

SF

Struktuurifondid

Eesmärk 1

Üks kolmest struktuurifondide prioriteetsest eesmärgist. Eesmärk 1 on suunatud arengus mahajäänud piirkondade arengu ja struktuurilise ühtlustamise edendamisele. Üldiselt toetavad nendele piirkondadele suunatud meetmeid kõik fondid.

Eesmärk 2

Üks kolmest struktuurifondide prioriteetsest eesmärgist. Eesmärk 2 on suunatud struktuurilisi raskusi kogevate piirkondade majandusliku ja sotsiaalse ümberkorraldamise toetamisele. Eesmärgi 2 raames tegutsevad üksnes Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) ja Euroopa Sotsiaalfond (ESF).

SWOT

Strengths, Weaknesses, Opportunities and Threats (Tugevad küljed, nõrgad küljed, võimalused ja ohud). SWOT analüüs on strateegia määratlemise abivahend. Teatava territooriumi kohta koostatakse tugevate külgede, nõrkade külgede, võimaluste ja ohtude loendid.

Ühenduse algatus

Üks struktuurifondide ellurakendamise viise tegevusprogrammide, tehnilise abi ja innovaatiliste meetmete kõrval. Ühenduse algatusi on neli – Interreg, Urban, Leader ja Equal.

Ühendatud tehniline sekretariaat

Haldusasutus, mille ülesandeks on programmi eesmärkide elluviimine.

Üleeuroopaline

Üldises tähenduses kasutatav mõiste, mis hõlmab algatuse kolme tegevussuunda: piiriülene koostöö (tegevussuund A), riikidevaheline koostöö (tegevussuund B) ja regioonidevaheline koostöö (tegevussuund C).

KOKKUVÕTE

| I. | Ühenduse algatus Interreg loodi 1990. aastal, et vähendada piirialade eraldatust. See annab võimaluse koostööks erinevate liikmesriikide partnerite vahel ning aitab seega kaasa piiride avamisele. Algatust uuendati aastateks 1994–1999 (Interreg II) ja 2000–2006 (Interreg III). Interreg III assigneeringud moodustavad 4 875 miljonit eurot, seega on tegu kõige suuremahulisema ühenduse algatusega. |
| --- | --- |

I.

Ühenduse algatus Interreg loodi 1990. aastal, et vähendada piirialade eraldatust. See annab võimaluse koostööks erinevate liikmesriikide partnerite vahel ning aitab seega kaasa piiride avamisele. Algatust uuendati aastateks 1994–1999 (Interreg II) ja 2000–2006 (Interreg III). Interreg III assigneeringud moodustavad 4 875 miljonit eurot, seega on tegu kõige suuremahulisema ühenduse algatusega.

| II. | Kontrollikoja audit Interreg III osas hõlmas ajavahemikku komisjoni suuniste ettevalmistamisest kuni esimeste heakskiitvate otsusteni abisaajate projektide suhtes. Eesmärk oli vastata järgmistele küsimustele:






  a) | Kas suunised hõlbustavad ühenduse algatuse eesmärkide saavutamist? |
| --- | --- | --- |

II.

Kontrollikoja audit Interreg III osas hõlmas ajavahemikku komisjoni suuniste ettevalmistamisest kuni esimeste heakskiitvate otsusteni abisaajate projektide suhtes. Eesmärk oli vastata järgmistele küsimustele:

a)

Kas suunised hõlbustavad ühenduse algatuse eesmärkide saavutamist?

| b) | Kas komisjon kasutas ühenduse algatusprogrammi ettepanekute läbivaatamisel sobivat menetlust ja kas otsused tehti kokkulepitud ajaks? |
| --- | --- |

b)

Kas komisjon kasutas ühenduse algatusprogrammi ettepanekute läbivaatamisel sobivat menetlust ja kas otsused tehti kokkulepitud ajaks?

| c) | Kas erinevad partnerid tegid koostööd vastavalt suunistele? |
| --- | --- |

c)

Kas erinevad partnerid tegid koostööd vastavalt suunistele?

| d) | Kas iga piirkonna esialgne analüüs vastas ühenduse algatusprogrammi prioriteetidele ja meetmetele, nagu suunistes ette nähtud? |
| --- | --- |

d)

Kas iga piirkonna esialgne analüüs vastas ühenduse algatusprogrammi prioriteetidele ja meetmetele, nagu suunistes ette nähtud?

| e) | Kas saavutatud edu on võimalik tagantjärele mõõta? |
| --- | --- |

e)

Kas saavutatud edu on võimalik tagantjärele mõõta?

| III. | Interreg III suunistes keskendutakse programmide rakendamise viisidele, mille abil koostööd tõhustada. Suunised võeti kasutusele aga alles siis, kui ühenduse algatusprogrammi ettepanekute ettevalmistamine oli kestnud vähemalt aasta. Neis ei esitata kindlasuunalisi, mõõdetavaid ega kvantitatiivselt väljendatavaid eesmärke. Puuduvad näitajad, mille abil hinnata saavutatud edu üldisel tasandil. |
| --- | --- |

III.

Interreg III suunistes keskendutakse programmide rakendamise viisidele, mille abil koostööd tõhustada. Suunised võeti kasutusele aga alles siis, kui ühenduse algatusprogrammi ettepanekute ettevalmistamine oli kestnud vähemalt aasta. Neis ei esitata kindlasuunalisi, mõõdetavaid ega kvantitatiivselt väljendatavaid eesmärke. Puuduvad näitajad, mille abil hinnata saavutatud edu üldisel tasandil.

| IV. | Menetlused, mille abil komisjon saab ühenduse algatusprogrammi ettepanekuid läbi vaadata, töötati välja ja viidi ellu. Hindamiskriteeriumid olid aga puudulikult ette valmistatud ja ettepanekutes leitud oluliste puuduste osas ei tehtud vajalikke parandusi. Programmide vastuvõtt hilines, mis põhjustas koostöö katkemise abikõlblike piirkondade vahel ning olemasolevate assigneeringute alakasutamise. |
| --- | --- |

IV.

Menetlused, mille abil komisjon saab ühenduse algatusprogrammi ettepanekuid läbi vaadata, töötati välja ja viidi ellu. Hindamiskriteeriumid olid aga puudulikult ette valmistatud ja ettepanekutes leitud oluliste puuduste osas ei tehtud vajalikke parandusi. Programmide vastuvõtt hilines, mis põhjustas koostöö katkemise abikõlblike piirkondade vahel ning olemasolevate assigneeringute alakasutamise.

| V. | Vastavalt suunistes antud soovitustele valmistati programmid ette nõuandemenetluse käigus. Partnerid erinevatest liikmesriikidest teevad üldjuhul rakendusprotsessi osas meelsasti koostööd. Takistusi esineb aga ühiste struktuuride loomisel ühenduse algatusprogrammi rakendamiseks ja ERF-i rahaliste vahendite eraldamisel. |
| --- | --- |

V.

Vastavalt suunistes antud soovitustele valmistati programmid ette nõuandemenetluse käigus. Partnerid erinevatest liikmesriikidest teevad üldjuhul rakendusprotsessi osas meelsasti koostööd. Takistusi esineb aga ühiste struktuuride loomisel ühenduse algatusprogrammi rakendamiseks ja ERF-i rahaliste vahendite eraldamisel.

| VI. | Järjepidevuse seisukohalt võib tõdeda, et programmivaldkonnad A ja B koondavad hulgaliselt analüüse. Neist on aga vähe abi. Prioriteedid ja meetmed koostati teiste probleemide põhjal, mida programmides ei selgitata. Seetõttu ei tehtud otsust lahendamaks piiriga seonduvaid probleeme ning analüüsid ei aita määratleda algset olukorda, mille kaudu oleks võimalik arengut mõõta. Esimesed heakskiidetud projektid valmistati ette ja viiakse ellu osalevate partnerite vahelises koostöös. Projektide panus piiridega seonduvate probleemide lahendamisse ei ole aga alati kuigi märkimisväärne, kuna osa neist piirdub kogemuste vahetamisega. |
| --- | --- |

VI.

Järjepidevuse seisukohalt võib tõdeda, et programmivaldkonnad A ja B koondavad hulgaliselt analüüse. Neist on aga vähe abi. Prioriteedid ja meetmed koostati teiste probleemide põhjal, mida programmides ei selgitata. Seetõttu ei tehtud otsust lahendamaks piiriga seonduvaid probleeme ning analüüsid ei aita määratleda algset olukorda, mille kaudu oleks võimalik arengut mõõta. Esimesed heakskiidetud projektid valmistati ette ja viiakse ellu osalevate partnerite vahelises koostöös. Projektide panus piiridega seonduvate probleemide lahendamisse ei ole aga alati kuigi märkimisväärne, kuna osa neist piirdub kogemuste vahetamisega.

| VII. | Näitajad ei sobi saavutatud arengu järelhindamiseks. Nad ei vasta küllalt täpselt eesmärkidele. Peale selle tuleks osa näitajaid selgemalt määratleda ja nende koostamisel kasutatud teabeallikaid täpsustada. Enamikul analüüsitud juhtudest ei kasutatud veel arvutirakendusi. |
| --- | --- |

VII.

Näitajad ei sobi saavutatud arengu järelhindamiseks. Nad ei vasta küllalt täpselt eesmärkidele. Peale selle tuleks osa näitajaid selgemalt määratleda ja nende koostamisel kasutatud teabeallikaid täpsustada. Enamikul analüüsitud juhtudest ei kasutatud veel arvutirakendusi.

| VIII. | Kontrollikoda soovitab käimasolevaks perioodiks iga ühenduse algatusprogrammi osas kasutatavate näitajate süsteeme lihtsustada ja tõhustada, et nende mõju oleks võimalik paremini mõõta. Projektide valikukriteeriume tuleks karmistada, et suurendada projektide lisaväärtust, st nende panust piiriga seotud probleemide lahendamisse. |
| --- | --- |

VIII.

Kontrollikoda soovitab käimasolevaks perioodiks iga ühenduse algatusprogrammi osas kasutatavate näitajate süsteeme lihtsustada ja tõhustada, et nende mõju oleks võimalik paremini mõõta. Projektide valikukriteeriume tuleks karmistada, et suurendada projektide lisaväärtust, st nende panust piiriga seotud probleemide lahendamisse.

| IX. | Kui algatust pärast 2006. aastat uuendatakse, peaks komisjon korraldama uuringu, et välja selgitada, millised on piiridega seonduvad probleemid. Olenemata lähenemisviisist aitaks uuring määratleda konkreetseid eesmärke, mis oleksid ühenduse algatuses esmatähtsad ja annaksid sellele lisaväärtust. Seega tuleks määratleda näitajad iga programmivaldkonna kaupa. Sellest tulenevalt peaks üksikasjalike kriteeriumide määratlemine, mille alusel komisjon annab hinnangu ühenduse algatusprogrammi ettepanekutele, võimaldama aktiivsemat lähenemist liikmesriikide suhtes. Iga ühenduse algatusprogrammi osas nõutavad analüüsid peaksid kaasa aitama konkreetsete eesmärkide sõnastamisele ja arengu hindamisele. |
| --- | --- |

IX.

Kui algatust pärast 2006. aastat uuendatakse, peaks komisjon korraldama uuringu, et välja selgitada, millised on piiridega seonduvad probleemid. Olenemata lähenemisviisist aitaks uuring määratleda konkreetseid eesmärke, mis oleksid ühenduse algatuses esmatähtsad ja annaksid sellele lisaväärtust. Seega tuleks määratleda näitajad iga programmivaldkonna kaupa. Sellest tulenevalt peaks üksikasjalike kriteeriumide määratlemine, mille alusel komisjon annab hinnangu ühenduse algatusprogrammi ettepanekutele, võimaldama aktiivsemat lähenemist liikmesriikide suhtes. Iga ühenduse algatusprogrammi osas nõutavad analüüsid peaksid kaasa aitama konkreetsete eesmärkide sõnastamisele ja arengu hindamisele.

| X. | Suunised ja metoodilised dokumendid tuleks teha kättesaadavaks enne ühenduse algatusprogrammi ettevalmistustööga alustamist, samuti on vaja selgemini määratleda järelhindaja roll ja programmitöö täiendamise sisu. |
| --- | --- |

X.

Suunised ja metoodilised dokumendid tuleks teha kättesaadavaks enne ühenduse algatusprogrammi ettevalmistustööga alustamist, samuti on vaja selgemini määratleda järelhindaja roll ja programmitöö täiendamise sisu.

| XI. | Koostöö hoogustamiseks ei peaks algatusele rahaliste vahendite eraldamine enam toimuma liikmesriikide kaupa ning juriidilise koostöö vahendite alal alustatud töö tuleks lõpule viia ja soovitused ellu viia. |
| --- | --- |

XI.

Koostöö hoogustamiseks ei peaks algatusele rahaliste vahendite eraldamine enam toimuma liikmesriikide kaupa ning juriidilise koostöö vahendite alal alustatud töö tuleks lõpule viia ja soovitused ellu viia.

SISSEJUHATUS

Taust

| 1. | Ühenduse algatus Interreg loodi 1990. aastal, et vähendada piirialade eraldatust. Riigipiirid on takistuseks Euroopa territooriumi tasakaalustatud arengule ja lõimimisele — ühelt poolt eraldavad need piiriäärseid piirkondi majanduslikult, sotsiaalselt ja kultuuriliselt ning on sel viisil takistuseks nende sidusale haldamisele, (1) teiselt poolt kaldub siseriiklik poliitika äärealasid kõrvale jätma, mistõttu need jäävad riigi territooriumil teisejärgulisse rolli. Ühenduse algatust uuendati ajavahemikuks 1994–1999 (Interreg II) ja ajavahemikuks 2000–2006 (Interreg III). Püüdes soodustada eri liikmesriikide piirkondade vahelist koostööd, on sel algatusel Euroopa integratsiooni seisukohalt keskne roll. |
| --- | --- |

1.

Ühenduse algatus Interreg loodi 1990. aastal, et vähendada piirialade eraldatust. Riigipiirid on takistuseks Euroopa territooriumi tasakaalustatud arengule ja lõimimisele — ühelt poolt eraldavad need piiriäärseid piirkondi majanduslikult, sotsiaalselt ja kultuuriliselt ning on sel viisil takistuseks nende sidusale haldamisele, (1) teiselt poolt kaldub siseriiklik poliitika äärealasid kõrvale jätma, mistõttu need jäävad riigi territooriumil teisejärgulisse rolli. Ühenduse algatust uuendati ajavahemikuks 1994–1999 (Interreg II) ja ajavahemikuks 2000–2006 (Interreg III). Püüdes soodustada eri liikmesriikide piirkondade vahelist koostööd, on sel algatusel Euroopa integratsiooni seisukohalt keskne roll.

| 2. | Interregile on selgesõnaliselt viidatud struktuurifondide (SF) aluseks olevas põhiaktis. (2) Programm käivitati komisjoni algatusel ning komisjon kinnitas ka programmi suunised, tuues välja selle eesmärgid, rakendusala ja elluviimismeetodid. Tabelis 1 on välja toodud protsess, mis ühendab programmi aluseks olevad seadusaktid ja konkreetsed projektid, mis abisaajate poolt programmi raames ellu viiakse. |
| --- | --- |

2.

Interregile on selgesõnaliselt viidatud struktuurifondide (SF) aluseks olevas põhiaktis. (2) Programm käivitati komisjoni algatusel ning komisjon kinnitas ka programmi suunised, tuues välja selle eesmärgid, rakendusala ja elluviimismeetodid. Tabelis 1 on välja toodud protsess, mis ühendab programmi aluseks olevad seadusaktid ja konkreetsed projektid, mis abisaajate poolt programmi raames ellu viiakse.

| 3. | Programmiperioodiks 2000–2006 on Interregile III eraldatud 4 875 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena sekkumistegevuseks ERF-i raames. ERF on üks neljast struktuurifondist ning kokku rahastatakse nelja ühenduse algatust 10 432,5 miljoni euro ulatuses. (3) Programmi Interreg rahastamine on seega kõige ulatuslikum. Tabelis 2 on esitatud ülevaade olemasolevate assigneeringute kasutamisest alates programmiperioodi algusest. |
| --- | --- |

3.

Programmiperioodiks 2000–2006 on Interregile III eraldatud 4 875 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena sekkumistegevuseks ERF-i raames. ERF on üks neljast struktuurifondist ning kokku rahastatakse nelja ühenduse algatust 10 432,5 miljoni euro ulatuses. (3) Programmi Interreg rahastamine on seega kõige ulatuslikum. Tabelis 2 on esitatud ülevaade olemasolevate assigneeringute kasutamisest alates programmiperioodi algusest.

| 4. | Kontrollikoda kontrollis ühenduse algatust Interreg juba selle esimese etapi (Interreg I) (4) elluviimise lõpuperioodil. Kontrollikoja peamised järeldused puudutasid järgmisi valdkondi:






  a) | projektide piiriülese iseloomu ja piiriülese koostöö puudumine, sealhulgas ka ühenduse algatusprogrammide haldamise osas; |
| --- | --- | --- |

4.

Kontrollikoda kontrollis ühenduse algatust Interreg juba selle esimese etapi (Interreg I) (4) elluviimise lõpuperioodil. Kontrollikoja peamised järeldused puudutasid järgmisi valdkondi:

a)

projektide piiriülese iseloomu ja piiriülese koostöö puudumine, sealhulgas ka ühenduse algatusprogrammide haldamise osas;

| b) | näitajate puudumine ja ühenduse algatusprogrammide mõju ebapiisav hinnang; |
| --- | --- |

b)

näitajate puudumine ja ühenduse algatusprogrammide mõju ebapiisav hinnang;

| c) | komisjonipoolne hilinemine programmide vastuvõtmisel. |
| --- | --- |

c)

komisjonipoolne hilinemine programmide vastuvõtmisel.

| 5. | Komisjon leidis teise rakendamisperioodil (Interreg II) lõppedes, et tuleks tugevdada projektide piiriülest iseloomu ning parandada eelhindamist ja näitajate süsteemi. (5) |
| --- | --- |

5.

Komisjon leidis teise rakendamisperioodil (Interreg II) lõppedes, et tuleks tugevdada projektide piiriülest iseloomu ning parandada eelhindamist ja näitajate süsteemi. (5)

Algatuse põhijooned perioodil 2000–2006

| 6. | Interreg III hõlmab kolme tegevussuunda: (6) tegevussuund A, mis seondub piiriülese koostööga naaberpiirkondade vahel (53 ühenduse algatusprogrammi), tegevussuund B, mis seondub riikidevahelise koostööga suurte piirkonnagruppide vahel (13 ühenduse algatusprogrammi) ja tegevussuund C, mis seondub piirkondadevahelise koostööga kogu ühenduse territooriumi ulatuses (4 ühenduse algatusprogrammi). Nende tegevussuundade põhitunnused on toodud tabelis 3. Algatus ei piirdu seega enam üksnes piiriülese koostööga, nagu see oli algatuse loomisel 1990. aastal. Nüüdseks on tegemist üleeuroopalise koostöö algatusega (vt sõnastik). (7) |
| --- | --- |

6.

Interreg III hõlmab kolme tegevussuunda: (6) tegevussuund A, mis seondub piiriülese koostööga naaberpiirkondade vahel (53 ühenduse algatusprogrammi), tegevussuund B, mis seondub riikidevahelise koostööga suurte piirkonnagruppide vahel (13 ühenduse algatusprogrammi) ja tegevussuund C, mis seondub piirkondadevahelise koostööga kogu ühenduse territooriumi ulatuses (4 ühenduse algatusprogrammi). Nende tegevussuundade põhitunnused on toodud tabelis 3. Algatus ei piirdu seega enam üksnes piiriülese koostööga, nagu see oli algatuse loomisel 1990. aastal. Nüüdseks on tegemist üleeuroopalise koostöö algatusega (vt sõnastik). (7)

| 7. | Algatuse varasemate etappidega võrreldes on Interreg III suunistes märkimisväärselt tugevdatud meetmeid, mis on suunatud senisest paremale koostööle, eeskätt järgmistes valdkondades:






  a) | ühine strateegia programmi abikõlblike piirkondade osas; |
| --- | --- | --- |

7.

Algatuse varasemate etappidega võrreldes on Interreg III suunistes märkimisväärselt tugevdatud meetmeid, mis on suunatud senisest paremale koostööle, eeskätt järgmistes valdkondades:

a)

ühine strateegia programmi abikõlblike piirkondade osas;

| b) | ühenduse algatusprogrammide rakendamisasutuste ainulaadsus — igal programmil peab olema üks haldusasutus, üks makseasutus, ühendatud tehniline sekretariaat, eri riikide esindajatest koosnev ettevalmistav komitee ning üks järelevalvekomitee (vt sõnastik); kõik toetuslepingud peavad olema sõlmitud ühe konkreetse seaduslikult vastutava abisaajaga, kes peab seejärel lepinguliselt määratlema oma õigused ja kohustused partnerite suhtes konkreetse projekti raames; (8) |
| --- | --- |

b)

ühenduse algatusprogrammide rakendamisasutuste ainulaadsus — igal programmil peab olema üks haldusasutus, üks makseasutus, ühendatud tehniline sekretariaat, eri riikide esindajatest koosnev ettevalmistav komitee ning üks järelevalvekomitee (vt sõnastik); kõik toetuslepingud peavad olema sõlmitud ühe konkreetse seaduslikult vastutava abisaajaga, kes peab seejärel lepinguliselt määratlema oma õigused ja kohustused partnerite suhtes konkreetse projekti raames; (8)

| c) | ühenduse algatusprogrammide rahastamise ainulaadsus: rahastamine peab toimuma ühe konkreetse rahastamisplaani alusel, kuna ERF-i osalemine ei toimu enam liikmesriigi vahendusel; peab olema määratud üks konkreetne arveldusarve, millele teostatakse ERF-i makseid. (9) |
| --- | --- |

c)

ühenduse algatusprogrammide rahastamise ainulaadsus: rahastamine peab toimuma ühe konkreetse rahastamisplaani alusel, kuna ERF-i osalemine ei toimu enam liikmesriigi vahendusel; peab olema määratud üks konkreetne arveldusarve, millele teostatakse ERF-i makseid. (9)

| 8. | Üheainsa rakendusasutuse ja üheainsa rahastamisviisi kasutamine peaks põhimõtteliselt soodustama ühtse strateegia ja lähenemisviisi kasutuselevõttu konkreetse piirkonna osas. Lisaks sellele võimaldab see lihtsustada ühenduse algatusprogrammide haldamist komisjoni poolt, kes varem pidi iga ühenduse algatusprogrammi osas tegelema nii mitme osapoole ja maksetaotlusega, kui palju oli antud programmiga hõlmatud liikmesriike. |
| --- | --- |

8.

Üheainsa rakendusasutuse ja üheainsa rahastamisviisi kasutamine peaks põhimõtteliselt soodustama ühtse strateegia ja lähenemisviisi kasutuselevõttu konkreetse piirkonna osas. Lisaks sellele võimaldab see lihtsustada ühenduse algatusprogrammide haldamist komisjoni poolt, kes varem pidi iga ühenduse algatusprogrammi osas tegelema nii mitme osapoole ja maksetaotlusega, kui palju oli antud programmiga hõlmatud liikmesriike.

| 9. | Lisaks sellele tuuakse uutes suunistes välja vajadus suurendada täiendavust struktuurifondide teiste sekkumistegevustega. Korralduse lihtsustamise huvides toimub Interregi rahastamine praegu üksnes ERF-i vahendusel. |
| --- | --- |

9.

Lisaks sellele tuuakse uutes suunistes välja vajadus suurendada täiendavust struktuurifondide teiste sekkumistegevustega. Korralduse lihtsustamise huvides toimub Interregi rahastamine praegu üksnes ERF-i vahendusel.

Kontrollikoja audit

| 10. | Arvestades algatuse olulisust (vt punkt 3), probleeme, millega varem kokku puututi (vt punktid 4–5) ning programmiperioodi 2000–2006 osas tehtud olulisi muudatusi (vt punkt 7), auditeeris kontrollikoda Interreg III programmitööd. Eesmärk oli leida vastused alljärgnevatele küsimustele ning uurida, kuidas on reageeritud kontrollikoja esimese auditi tulemusena esitatud tähelepanekutele (vt punkt 4):






  a) | Kas suunised oma olemuselt toetavad ühenduse algatuse eesmärkide saavutamist? |
| --- | --- | --- |

10.

Arvestades algatuse olulisust (vt punkt 3), probleeme, millega varem kokku puututi (vt punktid 4–5) ning programmiperioodi 2000–2006 osas tehtud olulisi muudatusi (vt punkt 7), auditeeris kontrollikoda Interreg III programmitööd. Eesmärk oli leida vastused alljärgnevatele küsimustele ning uurida, kuidas on reageeritud kontrollikoja esimese auditi tulemusena esitatud tähelepanekutele (vt punkt 4):

a)

Kas suunised oma olemuselt toetavad ühenduse algatuse eesmärkide saavutamist?

| b) | Kas komisjon vaatas ühenduse algatusprogrammi ettepanekud läbi vastavalt asjakohasele menetlusele ja kas otsused võeti vastu ettenähtud tähtaegade jooksul? |
| --- | --- |

b)

Kas komisjon vaatas ühenduse algatusprogrammi ettepanekud läbi vastavalt asjakohasele menetlusele ja kas otsused võeti vastu ettenähtud tähtaegade jooksul?

| c) | Kas eri osapoolte koostöö toimub vastavalt suunistele? |
| --- | --- |

c)

Kas eri osapoolte koostöö toimub vastavalt suunistele?

| d) | Kas on olemas sidusus antud konkreetse piirkonna lähtehinnangu ja ühenduse algatusprogrammi prioriteetide ja meetmete vahel, nagu see on nõutud suunistes? |
| --- | --- |

d)

Kas on olemas sidusus antud konkreetse piirkonna lähtehinnangu ja ühenduse algatusprogrammi prioriteetide ja meetmete vahel, nagu see on nõutud suunistes?

| e) | Kas on võimalik saavutatud tulemuste järelhindamine? |
| --- | --- |

e)

Kas on võimalik saavutatud tulemuste järelhindamine?

| 11. | Audit hõlmas ajavahemikku komisjoni suuniste ettevalmistamisest kuni esimeste abisaajate projektide heakskiitmisotsusteni. Nende projektidega seoses ei esitatud veel kulude kalkulatsiooni. Kaht esimest eespool toodud küsimustest vaadeldi komisjoni tasandil ja kolme ülejäänut liikmesriikide tasandil. Valiti välja kaheksa ühenduse algatusprogrammi, mis moodustasid esinduslikku valim ettetulnud olukordadest, st igast ühenduse suunistega ettenähtud tegevussuunast ning erinevatest kontekstidest (vt tabel 4). Valitud algatusprogrammid moodustavad 20 % algatusele eraldatud eelarveraamistikust. Audit ei hõlmanud välispiiridega seotud koostöö küsimusi, kuivõrd nende puhul on tegemist spetsiifilise problemaatikaga, eeskätt koostöö osas teiste rahastamisinstrumentidega. (10) |
| --- | --- |

11.

Audit hõlmas ajavahemikku komisjoni suuniste ettevalmistamisest kuni esimeste abisaajate projektide heakskiitmisotsusteni. Nende projektidega seoses ei esitatud veel kulude kalkulatsiooni. Kaht esimest eespool toodud küsimustest vaadeldi komisjoni tasandil ja kolme ülejäänut liikmesriikide tasandil. Valiti välja kaheksa ühenduse algatusprogrammi, mis moodustasid esinduslikku valim ettetulnud olukordadest, st igast ühenduse suunistega ettenähtud tegevussuunast ning erinevatest kontekstidest (vt tabel 4). Valitud algatusprogrammid moodustavad 20 % algatusele eraldatud eelarveraamistikust. Audit ei hõlmanud välispiiridega seotud koostöö küsimusi, kuivõrd nende puhul on tegemist spetsiifilise problemaatikaga, eeskätt koostöö osas teiste rahastamisinstrumentidega. (10)

KOMISJONI SUUNISED

| 12. | Komisjon määrab kõigi ühenduse algatuste osas suunised, mille eesmärgiks on tagada lisaväärtust võrreldes eesmärkide 1 ja 2 (vt sõnastikku) osas rakendatavate tavapäraste meetmetega. Kontrollikoda leiab, et suunised peaksid määrama abisaajate poolt elluviidavatele projektidele esitatavad konkreetsed nõudmised, ühenduse algatusprogrammide konkreetsed tegevusmeetodid ja abikõlblikud piirkonnad. Samuti tuleb kindlaks määrata konkreetsed saavutatavad ja mõõdetavad tegevuseesmärgid ning eesmärgistatud meetmed. Et nimetatud suuniseid oleks võimalik rahuldaval määral arvesse võtta, peavad suunised olema kättesaadavad enne ühenduse algatusprogrammide ettevalmistuse algust. |
| --- | --- |

12.

Komisjon määrab kõigi ühenduse algatuste osas suunised, mille eesmärgiks on tagada lisaväärtust võrreldes eesmärkide 1 ja 2 (vt sõnastikku) osas rakendatavate tavapäraste meetmetega. Kontrollikoda leiab, et suunised peaksid määrama abisaajate poolt elluviidavatele projektidele esitatavad konkreetsed nõudmised, ühenduse algatusprogrammide konkreetsed tegevusmeetodid ja abikõlblikud piirkonnad. Samuti tuleb kindlaks määrata konkreetsed saavutatavad ja mõõdetavad tegevuseesmärgid ning eesmärgistatud meetmed. Et nimetatud suuniseid oleks võimalik rahuldaval määral arvesse võtta, peavad suunised olema kättesaadavad enne ühenduse algatusprogrammide ettevalmistuse algust.

Kas suunistes antakse “üleeuroopalise projekti” piisav määratlus?

| 13. | Üleeuroopaline projekt (11) on komisjoni poolt suunistes määratletud lähtuvalt selle rakendamisest ja mõjust alljärgnevalt: tegevused peavad olema “ühiselt valitud ja rakendatud kas kahe või enama liikmesriigi või asjassepuutuva kolmanda riigi poolt või üheainsa liikmesriigi poolt, eeldusel, et on võimalik näidata selle tegevuse olulist mõju teiste liikmesriikide või kolmandate riikide jaoks.” (12) Suunistes täpsustatakse samuti, et kõikide meetmete ja projektide puhul tuleb ära näidata üleeuroopalise lähenemisega saavutatav lisaväärtus. |
| --- | --- |

13.

Üleeuroopaline projekt (11) on komisjoni poolt suunistes määratletud lähtuvalt selle rakendamisest ja mõjust alljärgnevalt: tegevused peavad olema “ühiselt valitud ja rakendatud kas kahe või enama liikmesriigi või asjassepuutuva kolmanda riigi poolt või üheainsa liikmesriigi poolt, eeldusel, et on võimalik näidata selle tegevuse olulist mõju teiste liikmesriikide või kolmandate riikide jaoks.” (12) Suunistes täpsustatakse samuti, et kõikide meetmete ja projektide puhul tuleb ära näidata üleeuroopalise lähenemisega saavutatav lisaväärtus.

| 14. | Ühenduse iga konkreetse algatusprogrammi tasandil tuleb võtta kasutusele üleeuroopalise projekti määratlus, kusjuures tuleb tagada, et projektid oleks suunatud selliste probleemide lahendamisele, mis on seotud riigipiiride olemasoluga (vt punktid 66–69). |
| --- | --- |

14.

Ühenduse iga konkreetse algatusprogrammi tasandil tuleb võtta kasutusele üleeuroopalise projekti määratlus, kusjuures tuleb tagada, et projektid oleks suunatud selliste probleemide lahendamisele, mis on seotud riigipiiride olemasoluga (vt punktid 66–69).

Kas suunised sisaldavad konkreetseid rakendusjuhiseid?

| 15. | Mitmesugused rakendusalased soovitused on esitatud juba komisjoni tellimusel koostatud Interreg I järelhinnangus. Hilisemalt on projekti Linkage Assistance and Cooperation for the European border regions (LACE) (13) raames välja töötatud Interreg II ühenduse algatusprogrammide tüpoloogia, mille aluseks on programmide rakendamise kord ja mis tugineb enim ühtlustatud töövormidele. Suunistes sisalduvad soovitused (vt punkt 7) käsitlevad eeskätt järgmisi valdkondi:






  a) | kõikide sektorite, sealhulgas erasektori ja mittekaubandusliku sektori võimalikult laialdane kaasamine juba ühenduse algatusprogrammi ettevalmistusetapist alates; |
| --- | --- | --- |

15.

Mitmesugused rakendusalased soovitused on esitatud juba komisjoni tellimusel koostatud Interreg I järelhinnangus. Hilisemalt on projekti Linkage Assistance and Cooperation for the European border regions (LACE) (13) raames välja töötatud Interreg II ühenduse algatusprogrammide tüpoloogia, mille aluseks on programmide rakendamise kord ja mis tugineb enim ühtlustatud töövormidele. Suunistes sisalduvad soovitused (vt punkt 7) käsitlevad eeskätt järgmisi valdkondi:

a)

kõikide sektorite, sealhulgas erasektori ja mittekaubandusliku sektori võimalikult laialdane kaasamine juba ühenduse algatusprogrammi ettevalmistusetapist alates;

| b) | ühine ettevalmistamine ja juhtimine, eelistatavalt alalise piiriülese asutuse kaudu. Seoses sellega peaks komisjon toetama alaliste piiriüleste struktuuride loomist ning valmistama ette piirkondadevahelised tüüplepingud; |
| --- | --- |

b)

ühine ettevalmistamine ja juhtimine, eelistatavalt alalise piiriülese asutuse kaudu. Seoses sellega peaks komisjon toetama alaliste piiriüleste struktuuride loomist ning valmistama ette piirkondadevahelised tüüplepingud;

| c) | üheainsa arveldusarve kasutamine ühenduse rahaliste vahendite jaoks, kusjuures seda arveldusarvet võib kasutada ka siseriiklike vahendite jaoks; |
| --- | --- |

c)

üheainsa arveldusarve kasutamine ühenduse rahaliste vahendite jaoks, kusjuures seda arveldusarvet võib kasutada ka siseriiklike vahendite jaoks;

| d) | iga toetusleping tuleb sõlmida ühe konkreetse partneriga, kellele toetussummad üle kantakse. See abisaaja omakorda sõlmib lepingud oma partneritega mõlemal pool piiri. |
| --- | --- |

d)

iga toetusleping tuleb sõlmida ühe konkreetse partneriga, kellele toetussummad üle kantakse. See abisaaja omakorda sõlmib lepingud oma partneritega mõlemal pool piiri.

| 16. | Suunistes nähakse ette Euroopa majandushuvigruppide loomist, mis võimaldab koostööd ellu viia reaalsete ühiste struktuuride kaudu. Mõned liikmesriigid on samas juhtinud tähelepanu õigusalastele probleemidele, millega komisjon ei ole ajapuudusel jõudnud üksikasjalikumalt tegeleda (vt punkt 44). 2003. aasta jaanuaris käivitas komisjon uuringu üleeuroopalise koostöö raames kasutatavate õiguslike instrumentide kohta. |
| --- | --- |

16.

Suunistes nähakse ette Euroopa majandushuvigruppide loomist, mis võimaldab koostööd ellu viia reaalsete ühiste struktuuride kaudu. Mõned liikmesriigid on samas juhtinud tähelepanu õigusalastele probleemidele, millega komisjon ei ole ajapuudusel jõudnud üksikasjalikumalt tegeleda (vt punkt 44). 2003. aasta jaanuaris käivitas komisjon uuringu üleeuroopalise koostöö raames kasutatavate õiguslike instrumentide kohta.

Kas suunised sisaldavad konkreetseid ja mõõdetavaid eesmärke ning eesmärgistatud meetmeid?

| 17. | Eesmärkide ja näitajate osas juhiti juba Interreg I järelhinnangus tähelepanu järgmistele asjaoludele:






  a) | vajadus täpsustada koostöö objekti, võttes arvesse, et Interrregi programmide eesmärgid on sarnased tavapäraste programmide omadele, kuid Interrregi programmide rahalised ressursid on märkimisväärselt suuremad. Samuti tuleb arvesse võtta, et mitte kõikide abikõlblike piirkondade puhul ei ole tegemist arenguraskustega; |
| --- | --- | --- |

17.

Eesmärkide ja näitajate osas juhiti juba Interreg I järelhinnangus tähelepanu järgmistele asjaoludele:

a)

vajadus täpsustada koostöö objekti, võttes arvesse, et Interrregi programmide eesmärgid on sarnased tavapäraste programmide omadele, kuid Interrregi programmide rahalised ressursid on märkimisväärselt suuremad. Samuti tuleb arvesse võtta, et mitte kõikide abikõlblike piirkondade puhul ei ole tegemist arenguraskustega;

| b) | selgete ja mõõdetavate lähte-eesmärkide puudumine; |
| --- | --- |

b)

selgete ja mõõdetavate lähte-eesmärkide puudumine;

| c) | asjakohaste näitajate määratlemise vajadus. |
| --- | --- |

c)

asjakohaste näitajate määratlemise vajadus.

| 18. | Komisjon koostas parlamendi arvamuse alusel Interreg III suuniste kohta lühikese infodokumendi, mis hõlmab Interreg II esialgset ülevaadet. (14) Tegemist on siiski väga üldise dokumendiga, mis käsitleb programmi rakendamisküsimusi. Vaatamata punktis 15 nimetatud analüüsidele ja Interreg II vahehinnangutele ei olnud komisjoni käsutuses ei Interreg I ega Interreg II osas üldist analüüsi olukorra kohta abikõlblikes piirkondades ega teavet saavutatud edusammude kohta ühenduse algatuste üldiste või iga ühenduse algatusprogrammi konkreetsete eesmärkide täitmisel. Selline olukord raskendas konkreetsete spetsiifiliste eesmärkide kindlaksmääramist. |
| --- | --- |

18.

Komisjon koostas parlamendi arvamuse alusel Interreg III suuniste kohta lühikese infodokumendi, mis hõlmab Interreg II esialgset ülevaadet. (14) Tegemist on siiski väga üldise dokumendiga, mis käsitleb programmi rakendamisküsimusi. Vaatamata punktis 15 nimetatud analüüsidele ja Interreg II vahehinnangutele ei olnud komisjoni käsutuses ei Interreg I ega Interreg II osas üldist analüüsi olukorra kohta abikõlblikes piirkondades ega teavet saavutatud edusammude kohta ühenduse algatuste üldiste või iga ühenduse algatusprogrammi konkreetsete eesmärkide täitmisel. Selline olukord raskendas konkreetsete spetsiifiliste eesmärkide kindlaksmääramist.

Eesmärgid ja näitajad

| 19. | Interreg III suunistes on igal tegevussuunal laiaulatuslikud konkreetsed eesmärgid (vt tabel 3). Lisaks sellele, võttes arvesse struktuurifondide üldsuuniseid ja ühenduse poliitikat, on prioriteetsed ka tööhõive, konkurentsivõime, säästev areng ning meeste ja naiste võrdsete võimaluste tagamine. |
| --- | --- |

19.

Interreg III suunistes on igal tegevussuunal laiaulatuslikud konkreetsed eesmärgid (vt tabel 3). Lisaks sellele, võttes arvesse struktuurifondide üldsuuniseid ja ühenduse poliitikat, on prioriteetsed ka tööhõive, konkurentsivõime, säästev areng ning meeste ja naiste võrdsete võimaluste tagamine.

| 20. | Komisjon on jätnud ühenduse algatusprogrammide eest liikmesriikides vastutavate ametiasutuste ülesandeks määrata kindlaks konkreetsed eesmärgid riigipiiridega seotud probleemide analüüsi põhjal. Kuigi komisjon on määranud kindlaks projektide rakendamiseeskirjad (vt punktid 7 ja 15–16), ei ole ta määratlenud konkreetseid ja mõõdetavaid eesmärke. Seetõttu on liikmesriikide programmiettepanekute läbivaatamisel eriti oluline pöörata tähelepanu sellele, et valikud oleks põhjendatud ja eesmärgistatud. |
| --- | --- |

20.

Komisjon on jätnud ühenduse algatusprogrammide eest liikmesriikides vastutavate ametiasutuste ülesandeks määrata kindlaks konkreetsed eesmärgid riigipiiridega seotud probleemide analüüsi põhjal. Kuigi komisjon on määranud kindlaks projektide rakendamiseeskirjad (vt punktid 7 ja 15–16), ei ole ta määratlenud konkreetseid ja mõõdetavaid eesmärke. Seetõttu on liikmesriikide programmiettepanekute läbivaatamisel eriti oluline pöörata tähelepanu sellele, et valikud oleks põhjendatud ja eesmärgistatud.

| 21. | Dokumendid, mille ülesandeks on aidata nimetatud ametiasutusi ühenduse algatusprogrammide ettevalmistamisel eelhinnangute ja Interrregile omaste näitajate kaudu, (15) peaksid eriti selgelt välja tooma komisjoni prioriteetidest tulenevaid aluspõhimõtteid, seda eeskätt järelhinnangu vajadusi arvestades. Sellel alusel ja lähtuvalt ühenduse algatuse kahe eelmise etapi jooksul saadud kogemustest oleks olnud otstarbekas määrata kindlaks minimaalne ühine näitajate süsteem, mida saaks rakendada kõigile ühe tegevussuuna programmidele. Tegelikkuses aga:






  a) | on eriti rõhutatud eelhinnangu andmise, tegevusprioriteetide määramise ja programmide mõju mõõtmisega seotud probleeme; dokumentidest on vähe kasu ühenduse algatusprogrammide mõju hindamise süsteemi rajamisel; |
| --- | --- | --- |

21.

Dokumendid, mille ülesandeks on aidata nimetatud ametiasutusi ühenduse algatusprogrammide ettevalmistamisel eelhinnangute ja Interrregile omaste näitajate kaudu, (15) peaksid eriti selgelt välja tooma komisjoni prioriteetidest tulenevaid aluspõhimõtteid, seda eeskätt järelhinnangu vajadusi arvestades. Sellel alusel ja lähtuvalt ühenduse algatuse kahe eelmise etapi jooksul saadud kogemustest oleks olnud otstarbekas määrata kindlaks minimaalne ühine näitajate süsteem, mida saaks rakendada kõigile ühe tegevussuuna programmidele. Tegelikkuses aga:

a)

on eriti rõhutatud eelhinnangu andmise, tegevusprioriteetide määramise ja programmide mõju mõõtmisega seotud probleeme; dokumentidest on vähe kasu ühenduse algatusprogrammide mõju hindamise süsteemi rajamisel;

| b) | on dokumendid mõnevõrra ebaselged näitajate osas — kuigi pooldatakse näitajate arvu piiramist, tuuakse seejärel välja konteksti-, mõju-, koostöö-/integratsiooni-, rakendus- ja tulemusnäitajad ning võtmenäitajad, samuti soovitatakse kvalitatiivsete näitajate kasutamist. Esitatud näited käsitlevad rakendamist, tulemusi ja mõju, mõnevõrra segaseks jääb nende erisuguste kategooriate määratlus, eeskätt vahetegemine rakendus- ja tulemusnäitajate vahel, nii vaadeldakse näiteks projektis osalejate arvu mõnikord tulemusnäitajana; |
| --- | --- |

b)

on dokumendid mõnevõrra ebaselged näitajate osas — kuigi pooldatakse näitajate arvu piiramist, tuuakse seejärel välja konteksti-, mõju-, koostöö-/integratsiooni-, rakendus- ja tulemusnäitajad ning võtmenäitajad, samuti soovitatakse kvalitatiivsete näitajate kasutamist. Esitatud näited käsitlevad rakendamist, tulemusi ja mõju, mõnevõrra segaseks jääb nende erisuguste kategooriate määratlus, eeskätt vahetegemine rakendus- ja tulemusnäitajate vahel, nii vaadeldakse näiteks projektis osalejate arvu mõnikord tulemusnäitajana;

| c) | ei käsitle dokumendid tegevussuunda C, mille kohta on kokku lepitud, et vastavad näitajad määratakse kindlaks töö käigus. Komisjon moodustas selle tegevussuuna koostööraamistikuna, tundmata täpselt olemasolevaid vajadusi ning vastavaid eesmärke (vt punkt 24); kuigi ERF on piirkondadevahelise koostöö projekte toetanud juba alates 1995. aastast, ei olnud komisjoni käsutuses tegevussuuna C suuniste ettevalmistamisel neid projekte hõlmavaid hinnanguid. |
| --- | --- |

c)

ei käsitle dokumendid tegevussuunda C, mille kohta on kokku lepitud, et vastavad näitajad määratakse kindlaks töö käigus. Komisjon moodustas selle tegevussuuna koostööraamistikuna, tundmata täpselt olemasolevaid vajadusi ning vastavaid eesmärke (vt punkt 24); kuigi ERF on piirkondadevahelise koostöö projekte toetanud juba alates 1995. aastast, ei olnud komisjoni käsutuses tegevussuuna C suuniste ettevalmistamisel neid projekte hõlmavaid hinnanguid.

Meetmete eesmärgistamine

| 22. | Algatuse tegevussuuna A osas sisaldavad komisjoni suunised üksnes soovituslikuga iseloomuga meetmete loendit. Komisjon jätab liikmesriikidele võimaluse välja töötada väga laia ulatusega programme. Lisaks eesmärkide 1 ja 2 sekkumisprogrammidele võivad need programmid hõlmata meetmeid majanduse, sotsiaalsfääri, kultuuri ja keskkonnakaitse valdkonnas, kuid nende rakendamine sõltub spetsiaalsetest tingimustest, mille eesmärgiks on tugevdada piiriülest koostööd. Samal ajal on nende programmide rahalised ressursid märkimisväärselt väiksemad kui tavaliste programmide omad, eriti kui võtta arvesse ühenduse algatusprogrammide suhtes abikõlblike territooriumide ulatust. Need territooriumid võivad hõlmata piirkondi, mis ei ole abikõlblikud ERF-i eesmärkidele 1 ja 2 suunatud programmide raames, see tähendab piirkondi, milles ei esine arengu või taastamisega seotud probleeme. Need asjaolud on täiendavateks põhjusteks (vt punkt 20), miks komisjon peab liikmesriikide programmiettepanekute läbivaatamisel veenduma, et programmides sisalduvad meetmed oleksid eesmärgistatud (vt punktid 59–63). |
| --- | --- |

22.

Algatuse tegevussuuna A osas sisaldavad komisjoni suunised üksnes soovituslikuga iseloomuga meetmete loendit. Komisjon jätab liikmesriikidele võimaluse välja töötada väga laia ulatusega programme. Lisaks eesmärkide 1 ja 2 sekkumisprogrammidele võivad need programmid hõlmata meetmeid majanduse, sotsiaalsfääri, kultuuri ja keskkonnakaitse valdkonnas, kuid nende rakendamine sõltub spetsiaalsetest tingimustest, mille eesmärgiks on tugevdada piiriülest koostööd. Samal ajal on nende programmide rahalised ressursid märkimisväärselt väiksemad kui tavaliste programmide omad, eriti kui võtta arvesse ühenduse algatusprogrammide suhtes abikõlblike territooriumide ulatust. Need territooriumid võivad hõlmata piirkondi, mis ei ole abikõlblikud ERF-i eesmärkidele 1 ja 2 suunatud programmide raames, see tähendab piirkondi, milles ei esine arengu või taastamisega seotud probleeme. Need asjaolud on täiendavateks põhjusteks (vt punkt 20), miks komisjon peab liikmesriikide programmiettepanekute läbivaatamisel veenduma, et programmides sisalduvad meetmed oleksid eesmärgistatud (vt punktid 59–63).

| 23. | Tegevussuuna B osas näevad suunised ette, et võetakse arvesse ühenduse poliitika prioriteete, eeskätt üleeuroopalisi võrke, samuti piirkondliku arengu alaseid soovitusi, mis on esitatud Euroopa ruumi arenguplaanis (vt sõnastik). See asjaolu annab tegevussuunale mõnevõrra erilise iseloomu, kuigi hõlmatav territoorium on väga laiaulatuslik ja rahalised vahendid piiratud, mis omakorda nõuab, et eri sekkumisvõimaluste hulgast tuleb teha valik. |
| --- | --- |

23.

Tegevussuuna B osas näevad suunised ette, et võetakse arvesse ühenduse poliitika prioriteete, eeskätt üleeuroopalisi võrke, samuti piirkondliku arengu alaseid soovitusi, mis on esitatud Euroopa ruumi arenguplaanis (vt sõnastik). See asjaolu annab tegevussuunale mõnevõrra erilise iseloomu, kuigi hõlmatav territoorium on väga laiaulatuslik ja rahalised vahendid piiratud, mis omakorda nõuab, et eri sekkumisvõimaluste hulgast tuleb teha valik.

| 24. | Tegevussuuna C osas esitavad komisjoni esialgsed suunised üksnes üldise eesmärgi, milleks on piirkondliku arengu ja sidususe poliitikate ja vahendite mõju suurendamine (vt tabel 3). Teises teatises, mis avaldati 15. mail 2001, täpsustati mõnevõrra selle eesmärgi sisu, nähes ette viis piirkondadevahelise koostöö teemat, (16) mis muuhulgas sisaldavad ka rubriiki “teised valdkonnad”. Ühenduse selle tegevussuuna algatusprogrammide käivitamisest alates seondub enamik abitaotlusi ja konkursse nimetatud rubriigiga, millest on näha, et tegevussuuna iseloom on liiga laialivalguv. |
| --- | --- |

24.

Tegevussuuna C osas esitavad komisjoni esialgsed suunised üksnes üldise eesmärgi, milleks on piirkondliku arengu ja sidususe poliitikate ja vahendite mõju suurendamine (vt tabel 3). Teises teatises, mis avaldati 15. mail 2001, täpsustati mõnevõrra selle eesmärgi sisu, nähes ette viis piirkondadevahelise koostöö teemat, (16) mis muuhulgas sisaldavad ka rubriiki “teised valdkonnad”. Ühenduse selle tegevussuuna algatusprogrammide käivitamisest alates seondub enamik abitaotlusi ja konkursse nimetatud rubriigiga, millest on näha, et tegevussuuna iseloom on liiga laialivalguv.

| 25. | Kokkuvõtteks võib öelda, et komisjoni suunistes esitatud eesmärkide näol on tegemist üldiste eesmärkidega. Samuti ei paku olemasolevad töödokumendid projektijuhtidele piisavat tuge sobilike tegevusnäitajate kehtestamiseks, mille alusel eesmärkide saavutamist hinnata. Seetõttu on rakendatavad meetmed ebaühtlased ja võimaldavad projektide suurt hajusust. Komisjon rõhutab oma töödokumendis nr 6 nimelt neid tingimusi, põhjendades varasemate programmide ebarahuldavat hindamist. Samas on abi kontsentreerimine struktuurifondide üks olulisi tegevuspõhimõtteid, mis peab tagama sekkumise tõhususe. Kui ühenduse algatusprogrammi tasandil ei ole konkreetsete eesmärkide ja tegevusvaldkonna määramisel tehtud asjakohaseid valikuid, toob see kaasa ressursside laialivalgumise ning saavutatud edusamme on väga raske mõõta. |
| --- | --- |

25.

Kokkuvõtteks võib öelda, et komisjoni suunistes esitatud eesmärkide näol on tegemist üldiste eesmärkidega. Samuti ei paku olemasolevad töödokumendid projektijuhtidele piisavat tuge sobilike tegevusnäitajate kehtestamiseks, mille alusel eesmärkide saavutamist hinnata. Seetõttu on rakendatavad meetmed ebaühtlased ja võimaldavad projektide suurt hajusust. Komisjon rõhutab oma töödokumendis nr 6 nimelt neid tingimusi, põhjendades varasemate programmide ebarahuldavat hindamist. Samas on abi kontsentreerimine struktuurifondide üks olulisi tegevuspõhimõtteid, mis peab tagama sekkumise tõhususe. Kui ühenduse algatusprogrammi tasandil ei ole konkreetsete eesmärkide ja tegevusvaldkonna määramisel tehtud asjakohaseid valikuid, toob see kaasa ressursside laialivalgumise ning saavutatud edusamme on väga raske mõõta.

Kas abikõlblikud piirkonnad on täpselt määratletud?

| 26. | Uute suuniste ettevalmistamisel tõstatus küsimus tegevussuunale A abikõlblike piirkondade määratlemisest. Piirist 50–70 kilomeetrit eemal hakkab piiriülese koostöö tõhusus vähenema. Täpsema jaotuspõhimõtte puudumisel määratleti piirkonnad taas NUTS III klassifikatsiooni (vt sõnastikku) alusel, mille tulemusena ulatuvad mõned piirkonnad 200 kilomeetrini piirist ja mõnede liikmesriikide puhul isegi kaugemale. Peaaegu kõik tegevussuunda A kuuluvatest analüüsitud ühenduse algatusprogrammidest hõlmasid abikõlblikke piirkondi, mis ulatuvad piirist enam kui 70 kilomeetri kaugusele (Ems-Dollarti piirkonna, Alpide, Iirimaa-Wales’i, Hispaania-Portugali ühenduse algatusprogrammid). |
| --- | --- |

26.

Uute suuniste ettevalmistamisel tõstatus küsimus tegevussuunale A abikõlblike piirkondade määratlemisest. Piirist 50–70 kilomeetrit eemal hakkab piiriülese koostöö tõhusus vähenema. Täpsema jaotuspõhimõtte puudumisel määratleti piirkonnad taas NUTS III klassifikatsiooni (vt sõnastikku) alusel, mille tulemusena ulatuvad mõned piirkonnad 200 kilomeetrini piirist ja mõnede liikmesriikide puhul isegi kaugemale. Peaaegu kõik tegevussuunda A kuuluvatest analüüsitud ühenduse algatusprogrammidest hõlmasid abikõlblikke piirkondi, mis ulatuvad piirist enam kui 70 kilomeetri kaugusele (Ems-Dollarti piirkonna, Alpide, Iirimaa-Wales’i, Hispaania-Portugali ühenduse algatusprogrammid).

| 27. | Tegevussuundi B ja C see küsimus ei puuduta, kuivõrd nende puhul ei ole tegemist naabruskoostööga, nagu tegevussuuna A puhul. |
| --- | --- |

27.

Tegevussuundi B ja C see küsimus ei puuduta, kuivõrd nende puhul ei ole tegemist naabruskoostööga, nagu tegevussuuna A puhul.

Kas suunised ja metoodikaalased dokumendid olid liikmesriikidele õigeaegselt kättesaadavad?

| 28. | Komisjoni esimesed arutelud Interreg III strateegia üle toimusid 1997. aasta lõpul. 1998. aasta märtsis koostati dokument, mis hõlmas põhiseisukohti. (17) Komisjoni suuniste koostamine viidi lõpule alles 2000. aasta jaanuari ja mai vahel, tegevussuuna C osas aga alles 2001. aasta alguses. Kuid arvesse võttes Interrregi programmide ettevalmistamisega seotud erilisi raskusi, olid liikmesriigid selleks ajaks juba alustanud omapoolseid tegevusi. Samasugune olukord tekkis komisjoni poolt spetsiaalselt Interrregi jaoks koostatud erinevate metoodikaalaste töödokumentidega (vt punkt 21). |
| --- | --- |

28.

Komisjoni esimesed arutelud Interreg III strateegia üle toimusid 1997. aasta lõpul. 1998. aasta märtsis koostati dokument, mis hõlmas põhiseisukohti. (17) Komisjoni suuniste koostamine viidi lõpule alles 2000. aasta jaanuari ja mai vahel, tegevussuuna C osas aga alles 2001. aasta alguses. Kuid arvesse võttes Interrregi programmide ettevalmistamisega seotud erilisi raskusi, olid liikmesriigid selleks ajaks juba alustanud omapoolseid tegevusi. Samasugune olukord tekkis komisjoni poolt spetsiaalselt Interrregi jaoks koostatud erinevate metoodikaalaste töödokumentidega (vt punkt 21).

| 29. | Ühenduse algatuse Interreg keerukus ning suuniste ja metoodikaalaste dokumentide kättesaadavaks tegemise hilinemine tõi kaasa ka hilinemise ühenduse algatusprogrammide käivitamisel. Samuti võisid need asjaolud soodustada mõnede ühenduse algatusprogrammide ettepanekute ebapiisavat kvaliteeti. |
| --- | --- |

29.

Ühenduse algatuse Interreg keerukus ning suuniste ja metoodikaalaste dokumentide kättesaadavaks tegemise hilinemine tõi kaasa ka hilinemise ühenduse algatusprogrammide käivitamisel. Samuti võisid need asjaolud soodustada mõnede ühenduse algatusprogrammide ettepanekute ebapiisavat kvaliteeti.

ÜHENDUSE ALGATUSPROGRAMMI ETTEPANEKUTE LÄBIVAATAMINE KOMISJONI POOLT

| 30. | Komisjon kontrollib ühenduse algatusprogrammide vastavust suunistele. Kontrollikoda leiab, et läbivaatusmenetlus peaks olema piisavalt üksikasjalik ning et esiletõstetud puuduste alusel peaks ühenduse algatusprogrammide kvaliteeti parandama. Sealjuures on oluline, et ühenduse algatusprogrammide heakskiitmine toimuks viivituseta, et vältida Interreg II raames käivitatud koostöö katkemist ning võimaldada olemasolevate rahaliste vahendite ärakasutamist. |
| --- | --- |

30.

Komisjon kontrollib ühenduse algatusprogrammide vastavust suunistele. Kontrollikoda leiab, et läbivaatusmenetlus peaks olema piisavalt üksikasjalik ning et esiletõstetud puuduste alusel peaks ühenduse algatusprogrammide kvaliteeti parandama. Sealjuures on oluline, et ühenduse algatusprogrammide heakskiitmine toimuks viivituseta, et vältida Interreg II raames käivitatud koostöö katkemist ning võimaldada olemasolevate rahaliste vahendite ärakasutamist.

Kas läbivaatamine on soodustanud ühenduse algatusprogrammi kvaliteedi paranemist?

| 31. | Menetlused programmiettepanekute läbivaatamiseks on määratletud ja käivitatud. Need menetlused hõlmavad kaht etappi. Esimesel etapil uuritakse programmide vastuvõetavust ning vastavust ühenduse õigusaktidele. Teine etapp hõlmab programmide kvaliteeti, olles aluseks programmi sisulistele täiendustele, mida tehakse liikmesriikidega läbirääkimise käigus. |
| --- | --- |

31.

Menetlused programmiettepanekute läbivaatamiseks on määratletud ja käivitatud. Need menetlused hõlmavad kaht etappi. Esimesel etapil uuritakse programmide vastuvõetavust ning vastavust ühenduse õigusaktidele. Teine etapp hõlmab programmide kvaliteeti, olles aluseks programmi sisulistele täiendustele, mida tehakse liikmesriikidega läbirääkimise käigus.

| 32. | Komisjoni talitused kasutasid ühenduse algatusprogrammide ettepanekute läbivaatamisel kriteeriumide loendit üksnes esimesel etapil. Loend on küllalt üldine ja kontrollimise eemärgiks on üksnes tagada programmide ettepanekutes teatavate vormiliste elementide olemasolu. Kontrollikoja teostatud kontrollimisel ei osutunud võimalikuks selgelt tuvastada kõiki teisel etapil esile tõstetud ja komisjoni poolt liikmesriikidele edastatud märkuste aluseid. Toimikud ei sisaldanud alati järelevalvedokumenti, millest oleks nähtunud, kuidas on reageeritud liikmesriikidele saadetud kirjas esitatud nõuetele või märkustele (välja arvatud Iirimaa-Wales’i, Alpenrhein-Bodensee-Hochrheini ja Ems-Dollarti piirkonna ühenduse algatusprogrammid ning osaliselt ka Vahemere lääneosa algatusprogramm). |
| --- | --- |

32.

Komisjoni talitused kasutasid ühenduse algatusprogrammide ettepanekute läbivaatamisel kriteeriumide loendit üksnes esimesel etapil. Loend on küllalt üldine ja kontrollimise eemärgiks on üksnes tagada programmide ettepanekutes teatavate vormiliste elementide olemasolu. Kontrollikoja teostatud kontrollimisel ei osutunud võimalikuks selgelt tuvastada kõiki teisel etapil esile tõstetud ja komisjoni poolt liikmesriikidele edastatud märkuste aluseid. Toimikud ei sisaldanud alati järelevalvedokumenti, millest oleks nähtunud, kuidas on reageeritud liikmesriikidele saadetud kirjas esitatud nõuetele või märkustele (välja arvatud Iirimaa-Wales’i, Alpenrhein-Bodensee-Hochrheini ja Ems-Dollarti piirkonna ühenduse algatusprogrammid ning osaliselt ka Vahemere lääneosa algatusprogramm).

| 33. | Ühenduse algatusprogrammide ettepanekute läbivaatamine ei ole alati viinud programmide kvaliteedi paranemisele:






  a) | asjaolusid, mille tõttu on programmi esialgne ettepanek tunnistatud vastuvõetamatuks, ei ole alati piisavalt arvestatud. Hispaania-Portugali ühenduse algatusprogrammi puhul oli otsustatud, et ühendatud sekretariaadi tegevus ei vasta suunistele. See küsimus kerkis taas esile komisjoni ja liikmesriikide läbirääkimiste käigus. Kuigi programmiettepanekut sisuliselt ei muudetud, kiitis komisjon selle hiljem heaks; |
| --- | --- | --- |

33.

Ühenduse algatusprogrammide ettepanekute läbivaatamine ei ole alati viinud programmide kvaliteedi paranemisele:

a)

asjaolusid, mille tõttu on programmi esialgne ettepanek tunnistatud vastuvõetamatuks, ei ole alati piisavalt arvestatud. Hispaania-Portugali ühenduse algatusprogrammi puhul oli otsustatud, et ühendatud sekretariaadi tegevus ei vasta suunistele. See küsimus kerkis taas esile komisjoni ja liikmesriikide läbirääkimiste käigus. Kuigi programmiettepanekut sisuliselt ei muudetud, kiitis komisjon selle hiljem heaks;

| b) | kuigi ühenduse algatusprogrammidesse viidi sisse mitmeid muudatusi, jäid mitmed puudused endiselt alles. Siiski tuvastati juba läbivaatuse esimeses etapis olulisi puudujääke näiteks strateegia ja näitajate osas (Alpide, Hispaania-Portugali ja Vahemere lääneosa algatusprogrammid). Teatavatel juhtudel (Hispaania-Portugali ja Vahemere lääneosa) on komisjoni talitused, kelle ülesandeks on eeskätt regionaalpoliitika hindamine, soovitanud isegi tunnistada ühenduse algatusprogrammide ettepanekud vastuvõetamatuks. |
| --- | --- |

b)

kuigi ühenduse algatusprogrammidesse viidi sisse mitmeid muudatusi, jäid mitmed puudused endiselt alles. Siiski tuvastati juba läbivaatuse esimeses etapis olulisi puudujääke näiteks strateegia ja näitajate osas (Alpide, Hispaania-Portugali ja Vahemere lääneosa algatusprogrammid). Teatavatel juhtudel (Hispaania-Portugali ja Vahemere lääneosa) on komisjoni talitused, kelle ülesandeks on eeskätt regionaalpoliitika hindamine, soovitanud isegi tunnistada ühenduse algatusprogrammide ettepanekud vastuvõetamatuks.

| 34. | Võttes arvesse analüüsitavate programmide suurt hulka ja läbivaatamise keerukust, võib eeldada, et algatusprogrammide sisulist parandamist oleks võinud saavutada paremini struktureeritud lähenemisega, mis tugineb üksikasjalikele kriteeriumidele ja on suunatud läbipaistva, ühtlustatud hinnangu andmisele (vt punktid 51–78). Need kriteeriumid oleks tulnud sel juhul komisjoni koostatud töödokumendis (vt punkt 21) edastada liikmesriikidele enne ühenduse algatusprogrammide ettevalmistamise algust. |
| --- | --- |

34.

Võttes arvesse analüüsitavate programmide suurt hulka ja läbivaatamise keerukust, võib eeldada, et algatusprogrammide sisulist parandamist oleks võinud saavutada paremini struktureeritud lähenemisega, mis tugineb üksikasjalikele kriteeriumidele ja on suunatud läbipaistva, ühtlustatud hinnangu andmisele (vt punktid 51–78). Need kriteeriumid oleks tulnud sel juhul komisjoni koostatud töödokumendis (vt punkt 21) edastada liikmesriikidele enne ühenduse algatusprogrammide ettevalmistamise algust.

Kas komisjon andis ühenduse algatusprogrammidele heakskiidu ettenähtud tähtaja jooksul?

| 35. | Eeskirjadekohased tähtajad programmide ettepanekute heakskiitmiseks komisjonis olid järgmised:






  a) | liikmesriikidel tuli avaldada ettepanekud kuue kuu jooksul alates komisjoni teatise avaldamisest Euroopa Ühenduste Teatajas, ehk 2000. aasta 22. novembriks tegevussuundade A ja B kohta ning 2001. aasta 14. novembriks tegevussuuna C kohta; |
| --- | --- | --- |

35.

Eeskirjadekohased tähtajad programmide ettepanekute heakskiitmiseks komisjonis olid järgmised:

a)

liikmesriikidel tuli avaldada ettepanekud kuue kuu jooksul alates komisjoni teatise avaldamisest Euroopa Ühenduste Teatajas, ehk 2000. aasta 22. novembriks tegevussuundade A ja B kohta ning 2001. aasta 14. novembriks tegevussuuna C kohta;

| b) | komisjonil tuli langetada otsus hiljemalt viie kuu jooksul alates vastuvõetava ettepaneku kättesaamisest, ehk hiljemalt 2001. aasta 21. aprilliks tegevussuundade A ja B kohta ning 2002. aasta 13. aprilliks tegevussuuna C kohta. |
| --- | --- |

b)

komisjonil tuli langetada otsus hiljemalt viie kuu jooksul alates vastuvõetava ettepaneku kättesaamisest, ehk hiljemalt 2001. aasta 21. aprilliks tegevussuundade A ja B kohta ning 2002. aasta 13. aprilliks tegevussuuna C kohta.

| 36. | Ettenähtud tähtaegu ületati väga suures ulatuses. Tegevussuundade A ja B alla kuuluvast 66st ühenduse algatusprogrammi ettepanekust esitati ainult 27 ettenähtud tähtaja jooksul. Mitte ühtegi ettepanekut ei kiidetud heaks ettenähtud viie kuu jooksul, heakskiitmise aeg ulatus seitsmest kuust kuni neljateistkümne ja poole kuuni ja oli keskmiselt ligikaudu üks aasta. |
| --- | --- |

36.

Ettenähtud tähtaegu ületati väga suures ulatuses. Tegevussuundade A ja B alla kuuluvast 66st ühenduse algatusprogrammi ettepanekust esitati ainult 27 ettenähtud tähtaja jooksul. Mitte ühtegi ettepanekut ei kiidetud heaks ettenähtud viie kuu jooksul, heakskiitmise aeg ulatus seitsmest kuust kuni neljateistkümne ja poole kuuni ja oli keskmiselt ligikaudu üks aasta.

| 37. | Otsustamisprotsessi analüüsimisel kaheksa programmi valimi põhjal ilmnes, et keskmine vastuvõtmiseks kuluv aeg jaguneb üldiselt järgmiselt:






  a) | ligikaudu üks kuu programmi kuulutamiseks vastuvõetavaks; |
| --- | --- | --- |

37.

Otsustamisprotsessi analüüsimisel kaheksa programmi valimi põhjal ilmnes, et keskmine vastuvõtmiseks kuluv aeg jaguneb üldiselt järgmiselt:

a)

ligikaudu üks kuu programmi kuulutamiseks vastuvõetavaks;

| b) | peaaegu kolm täiendavat kuud saadud ettepaneku kohta tehtud kirjalike märkuste saatmiseks liikmesriikidele; |
| --- | --- |

b)

peaaegu kolm täiendavat kuud saadud ettepaneku kohta tehtud kirjalike märkuste saatmiseks liikmesriikidele;

| c) | kaheksa kuud liikmesriikidega läbirääkimisteks, parandatud ettepaneku saamiseks, selle analüüsimiseks ja heakskiitmiseks. Kui programm on liikmesriikidega kooskõlastatud, kulub otsuse tegemiseks keskmiselt üks kuu. |
| --- | --- |

c)

kaheksa kuud liikmesriikidega läbirääkimisteks, parandatud ettepaneku saamiseks, selle analüüsimiseks ja heakskiitmiseks. Kui programm on liikmesriikidega kooskõlastatud, kulub otsuse tegemiseks keskmiselt üks kuu.

| 38. | Lõpuks tuli igal ühenduse algatusprogrammi järelevalvekomiteel koostada ja kinnitada programmilisa kolme kuu jooksul pärast programmi heakskiitmist komisjonis. Selle dokumendi eesmärk on täpsustada mõningaid programmi rakendamisega ja järelevalvega seotud aspekte. Mitme vaadeldud programmi puhul ei olnud programmilisa võimalik komisjonis ettenähtud tähtaja jooksul kinnitada (Iirimaa-Wales’i ja Hispaania-Portugali ühenduse algatusprogrammid). Teatavatel juhtudel oli dokumentide sõnastus nii halb, et komisjon sai need heaks kiita alles aasta pärast või veelgi hiljem (Alpenrhein-Bodensee-Hochrheini ja Ems-Dollarti piirkonna ühenduse algatusprogrammid). Nimetatud programmilisad sisaldavad arvukaid kordusi ning on muutnud ettevalmistamisprotsessi oluliselt keerulisemaks. (18) |
| --- | --- |

38.

Lõpuks tuli igal ühenduse algatusprogrammi järelevalvekomiteel koostada ja kinnitada programmilisa kolme kuu jooksul pärast programmi heakskiitmist komisjonis. Selle dokumendi eesmärk on täpsustada mõningaid programmi rakendamisega ja järelevalvega seotud aspekte. Mitme vaadeldud programmi puhul ei olnud programmilisa võimalik komisjonis ettenähtud tähtaja jooksul kinnitada (Iirimaa-Wales’i ja Hispaania-Portugali ühenduse algatusprogrammid). Teatavatel juhtudel oli dokumentide sõnastus nii halb, et komisjon sai need heaks kiita alles aasta pärast või veelgi hiljem (Alpenrhein-Bodensee-Hochrheini ja Ems-Dollarti piirkonna ühenduse algatusprogrammid). Nimetatud programmilisad sisaldavad arvukaid kordusi ning on muutnud ettevalmistamisprotsessi oluliselt keerulisemaks. (18)

| 39. | Hilinemine programmide vastuvõtmisel ei mõjuta abisaajate kulutuste abikõlblikkusperioodi algust liikmesriikides. See periood määratakse lähtuvalt ühenduse algatusprogrammi vastuvõetava ettepaneku komisjonis kättesaamise kuupäevast. Samas toob hilinemine siiski kaasa koostööprotsessi katkemise. Põhjuseks on see, et abisaajad eelistavad enne projekti rakendamise alustamist oodata oma ettepaneku heakskiitmist, see aga on võimalik alles pärast programmi vastuvõtmist komisjonis ning teiste elementide, näiteks projektide valikukriteeriumide, määratlemist. Need hilinemised, millele lisandub ka suuniste avaldamise hilinemine, on osaks põhjustest, mis tingisid 2000. aasta assigneeringute ümberjaotamise ning 2001., 2002. ja 2003. aasta assigneeringute suhteliselt vähese kasutuse (vt tabel 2). |
| --- | --- |

39.

Hilinemine programmide vastuvõtmisel ei mõjuta abisaajate kulutuste abikõlblikkusperioodi algust liikmesriikides. See periood määratakse lähtuvalt ühenduse algatusprogrammi vastuvõetava ettepaneku komisjonis kättesaamise kuupäevast. Samas toob hilinemine siiski kaasa koostööprotsessi katkemise. Põhjuseks on see, et abisaajad eelistavad enne projekti rakendamise alustamist oodata oma ettepaneku heakskiitmist, see aga on võimalik alles pärast programmi vastuvõtmist komisjonis ning teiste elementide, näiteks projektide valikukriteeriumide, määratlemist. Need hilinemised, millele lisandub ka suuniste avaldamise hilinemine, on osaks põhjustest, mis tingisid 2000. aasta assigneeringute ümberjaotamise ning 2001., 2002. ja 2003. aasta assigneeringute suhteliselt vähese kasutuse (vt tabel 2).

KOOSTÖÖ ETTEVALMISTUS- JA ELLUVIIMISETAPIL

| 40. | Suunistes nähakse ette, et ühenduse algatusprogrammide ettevalmistamine ja elluviimine toimub koostöös, eeskätt selleks, et soodustada abikõlblikule piirkonnale ühise strateegia väljatöötamist ning tõsta sel viisil abisaajate projektide kvaliteeti. |
| --- | --- |

40.

Suunistes nähakse ette, et ühenduse algatusprogrammide ettevalmistamine ja elluviimine toimub koostöös, eeskätt selleks, et soodustada abikõlblikule piirkonnale ühise strateegia väljatöötamist ning tõsta sel viisil abisaajate projektide kvaliteeti.

Kas ühenduse algatusprogrammide ettevalmistamine hõlmas konsultatsiooniprotsesse?

| 41. | Suunistes toetatakse erasektori, ülikoolide ja valitsusväliste organisatsioonide osalemist ühenduse algatusprogrammide ettevalmistamises. Need sektorid olid tõepoolest kaasatud tegevussuuna A ühenduse algatusprogrammide ettevalmistamisse juba kõige esimestest aruteludest alates, ühel juhul (Hispaania-Portugali ühenduse algatusprogramm) küll mõningase hilinemisega. Tegevussuuna B ühenduse algatusprogrammide osas, mis hõlmavad suurt arvu liikmesriike, toimusid konsultatsioonid üksnes osaliselt või ei toimunud üldse, kuivõrd ettevalmistus oli juba niigi äärmiselt keeruline. Isegi juhul kui sellised konsultatsioonid toimusid, olid nende tulemused tagasihoidlikud. Tegevussuuna C osas toimus ühenduse algatusprogrammide ettevalmistamine komisjoni ja vastavate programmide sekretariaatide koostöös. |
| --- | --- |

41.

Suunistes toetatakse erasektori, ülikoolide ja valitsusväliste organisatsioonide osalemist ühenduse algatusprogrammide ettevalmistamises. Need sektorid olid tõepoolest kaasatud tegevussuuna A ühenduse algatusprogrammide ettevalmistamisse juba kõige esimestest aruteludest alates, ühel juhul (Hispaania-Portugali ühenduse algatusprogramm) küll mõningase hilinemisega. Tegevussuuna B ühenduse algatusprogrammide osas, mis hõlmavad suurt arvu liikmesriike, toimusid konsultatsioonid üksnes osaliselt või ei toimunud üldse, kuivõrd ettevalmistus oli juba niigi äärmiselt keeruline. Isegi juhul kui sellised konsultatsioonid toimusid, olid nende tulemused tagasihoidlikud. Tegevussuuna C osas toimus ühenduse algatusprogrammide ettevalmistamine komisjoni ja vastavate programmide sekretariaatide koostöös.

| 42. | Samas, kuivõrd sellise “alt-üles” toimuva korralduse käigus ei järgnenud tegevusprioriteetide kindlaksmääramisega seotud valikut, viis see väga laiaulatuslike sekkumisprogrammide tekkimisele, millega hõlmatavad meetmed olid ebaühtlased ja millega kaasnes olemasolevate ressursside laialivalgumine (vt punktid 59–63). |
| --- | --- |

42.

Samas, kuivõrd sellise “alt-üles” toimuva korralduse käigus ei järgnenud tegevusprioriteetide kindlaksmääramisega seotud valikut, viis see väga laiaulatuslike sekkumisprogrammide tekkimisele, millega hõlmatavad meetmed olid ebaühtlased ja millega kaasnes olemasolevate ressursside laialivalgumine (vt punktid 59–63).

Kas liikmesriigid teevad ühenduse algatusprogrammi rakendamisel koostööd?

| 43. | Interregi kolmanda etapi programmide osas tehtavate suuremate muudatuste hulka (vt punkt 7) kuulub üheainsa haldusasutuse, makseasutuse ja järelevalvekomitee loomine, samuti ühtse rahastamisplaani ja ERF-i toetuse ülekandmiseks ühtse arveldusarve kasutuselevõtt ning ühtse tehnilise sekretariaadi ning ettevalmistava komitee loomine. |
| --- | --- |

43.

Interregi kolmanda etapi programmide osas tehtavate suuremate muudatuste hulka (vt punkt 7) kuulub üheainsa haldusasutuse, makseasutuse ja järelevalvekomitee loomine, samuti ühtse rahastamisplaani ja ERF-i toetuse ülekandmiseks ühtse arveldusarve kasutuselevõtt ning ühtse tehnilise sekretariaadi ning ettevalmistava komitee loomine.

| 44. | Iga programmi jaoks määrati üks haldusasutus ja üks makseasutus. Loodi kõigi asjasepuutuvate riikide esindajatest koosnev ettevalmistav komitee. Vaatamata komisjoni toetusele ei õnnestunud asutada Euroopa majandushuvigruppe kui Interrregi programmide rakendamise üht osapoolt (Alpide ja Loode-Euroopa ühenduse algatusprogrammid) (vt punkt 16). Samas võimaldaksid sellised juriidilised isikud kaasata ühenduse algatusprogrammi eri liikmesriike, mida ei juhtu, kui kohalikud valitsusorganid on ainsad osalevad asutused, nagu see oli vaadeldavate programmide puhul. |
| --- | --- |

44.

Iga programmi jaoks määrati üks haldusasutus ja üks makseasutus. Loodi kõigi asjasepuutuvate riikide esindajatest koosnev ettevalmistav komitee. Vaatamata komisjoni toetusele ei õnnestunud asutada Euroopa majandushuvigruppe kui Interrregi programmide rakendamise üht osapoolt (Alpide ja Loode-Euroopa ühenduse algatusprogrammid) (vt punkt 16). Samas võimaldaksid sellised juriidilised isikud kaasata ühenduse algatusprogrammi eri liikmesriike, mida ei juhtu, kui kohalikud valitsusorganid on ainsad osalevad asutused, nagu see oli vaadeldavate programmide puhul.

| 45. | Ühendatud tehnilised sekretariaadid moodustati vahel hoopis teistel alustel kui suuniste põhimõtted, kus julgustatakse koostööd ühenduse algatusprogramme elluviivate eri asutuste vahel. Komisjon nõustus siiski nimetatud sekretariaatidega, et programmide vastuvõtmine veelgi rohkem ei hilineks:






  a) | kõige levinuma mudeli järgi paiknes sekretariaat ühes kohas, hõlmas erinevate asjassepuutuvate liikmesriikide esindajaid ja omas üldjuhul esindusi mõningates või kõikides liikmesriikides. Parimal juhul (Ems-Dollarti piirkonna ühenduse algatusprogramm) oli sekretariaat liikmesriikide asutatud üleeuroopalise koostööasutuse koosseisus; teisel juhul kuulus sekretariaat ühenduse algatusprogrammi mitterakendava asutuse koosseisu, omades siiski üleeuroopalist iseloomu (Loode-Euroopa ühenduse algatusprogramm); viimasel juhul (Alpide ühenduse algatusprogramm) allus sekretariaat õiguslikult haldusasutusele, kuid paiknes eraldi ning hõlmas esindajaid liikmesriikide eri piirkondadest; |
| --- | --- | --- |

45.

Ühendatud tehnilised sekretariaadid moodustati vahel hoopis teistel alustel kui suuniste põhimõtted, kus julgustatakse koostööd ühenduse algatusprogramme elluviivate eri asutuste vahel. Komisjon nõustus siiski nimetatud sekretariaatidega, et programmide vastuvõtmine veelgi rohkem ei hilineks:

a)

kõige levinuma mudeli järgi paiknes sekretariaat ühes kohas, hõlmas erinevate asjassepuutuvate liikmesriikide esindajaid ja omas üldjuhul esindusi mõningates või kõikides liikmesriikides. Parimal juhul (Ems-Dollarti piirkonna ühenduse algatusprogramm) oli sekretariaat liikmesriikide asutatud üleeuroopalise koostööasutuse koosseisus; teisel juhul kuulus sekretariaat ühenduse algatusprogrammi mitterakendava asutuse koosseisu, omades siiski üleeuroopalist iseloomu (Loode-Euroopa ühenduse algatusprogramm); viimasel juhul (Alpide ühenduse algatusprogramm) allus sekretariaat õiguslikult haldusasutusele, kuid paiknes eraldi ning hõlmas esindajaid liikmesriikide eri piirkondadest;

| b) | teise mudeli kohaselt, mis vastas vähem suuniste põhimõtetele, kuulus sekretariaat haldusasutuse koosseisu, hõlmamata teiste liikmesriikide esindajaid, kuigi nendega siiski konsulteeriti (Iirimaa-Wales’i ja Alpenrhein-Bodense-Hochrheini ühenduse algatusprogrammid); |
| --- | --- |

b)

teise mudeli kohaselt, mis vastas vähem suuniste põhimõtetele, kuulus sekretariaat haldusasutuse koosseisu, hõlmamata teiste liikmesriikide esindajaid, kuigi nendega siiski konsulteeriti (Iirimaa-Wales’i ja Alpenrhein-Bodense-Hochrheini ühenduse algatusprogrammid);

| c) | kolmanda mudeli puhul, mis eemaldus suunistest veelgi (Hispaania-Portugali ühenduse algatusprogramm), olid esindused üksnes mõlemal pool piiri piirkondlike haldusasutuste koosseisus, asudes sageli väljaspool abikõlblikke piirkondi, mis ulatuvad juba ise piirist väga kaugele — nii jääb piiriäärne ala ilma ühenduse algatusprogrammi edendavast allikast. |
| --- | --- |

c)

kolmanda mudeli puhul, mis eemaldus suunistest veelgi (Hispaania-Portugali ühenduse algatusprogramm), olid esindused üksnes mõlemal pool piiri piirkondlike haldusasutuste koosseisus, asudes sageli väljaspool abikõlblikke piirkondi, mis ulatuvad juba ise piirist väga kaugele — nii jääb piiriäärne ala ilma ühenduse algatusprogrammi edendavast allikast.

| 46. | Igal vaadeldud programmil oli üks pangakonto, kuhu laekusid ühenduse vahendid. |
| --- | --- |

46.

Igal vaadeldud programmil oli üks pangakonto, kuhu laekusid ühenduse vahendid.

| 47. | Kõikidel vaadeldud ühenduse algatusprogrammidel oli ka üksainus rahastamisplaan, mis ei näidanud liikmesriigi osalust. Teatud juhtudel esitati rahastamisplaani jaotus liikmesriigiti programmilisas, mille sisu oli komisjonis kontrollitud (Alpide ühenduse algatusprogramm), või näidati algatusprogrammis iga liikmesriigi osa ERF-i toetusest (Hispaania-Portugali ja Vahemere lääneosa algatusprogrammid). Ühel juhul oli siiski ühenduse algatusprogrammi reklaammaterjalis mainitud kahest liikmesriigist vaid ühe osa (Hispaania-Portugali ühenduse algatusprogramm). |
| --- | --- |

47.

Kõikidel vaadeldud ühenduse algatusprogrammidel oli ka üksainus rahastamisplaan, mis ei näidanud liikmesriigi osalust. Teatud juhtudel esitati rahastamisplaani jaotus liikmesriigiti programmilisas, mille sisu oli komisjonis kontrollitud (Alpide ühenduse algatusprogramm), või näidati algatusprogrammis iga liikmesriigi osa ERF-i toetusest (Hispaania-Portugali ja Vahemere lääneosa algatusprogrammid). Ühel juhul oli siiski ühenduse algatusprogrammi reklaammaterjalis mainitud kahest liikmesriigist vaid ühe osa (Hispaania-Portugali ühenduse algatusprogramm).

| 48. | Üldiselt on siiski hoolikalt jälgitud assigneeringute kasutamist, mille iga liikmesriik on algatusprogrammi rahastamisplaanis eraldanud. Igale ühenduse algatusprogrammile on koostatud ühtne rahastamisplaan, mis ühelt poolt sisaldab ERF-i eraldatud vahendite jaotust liikmesriigiti ja sekkumisliigi alusel, (19) teiselt poolt aga viisi, kuidas iga liikmesriik jaotab ressursse Interregi programmide vahel lähtuvalt oma prioriteetidest. |
| --- | --- |

48.

Üldiselt on siiski hoolikalt jälgitud assigneeringute kasutamist, mille iga liikmesriik on algatusprogrammi rahastamisplaanis eraldanud. Igale ühenduse algatusprogrammile on koostatud ühtne rahastamisplaan, mis ühelt poolt sisaldab ERF-i eraldatud vahendite jaotust liikmesriigiti ja sekkumisliigi alusel, (19) teiselt poolt aga viisi, kuidas iga liikmesriik jaotab ressursse Interregi programmide vahel lähtuvalt oma prioriteetidest.

| 49. | Suunistes soovitatakse, et toetuslepingud oleks sõlmitud üheainsa abisaajaga, kes määratakse vastutavaks isikuks ja kes omakorda lepib oma õiguste ja kohustuste osas kokku oma üleeuroopaliste partneritega konkreetse projekti raames. Seda põhimõtet oli järgitud kõikides vaadeldavates programmides, välja arvatud ühel juhul, mil kõikidele toetusettepanekutele olid alla kirjutanud projekti kõiki osapooled (Iirimaa-Wales’i ühenduse algatusprogramm). |
| --- | --- |

49.

Suunistes soovitatakse, et toetuslepingud oleks sõlmitud üheainsa abisaajaga, kes määratakse vastutavaks isikuks ja kes omakorda lepib oma õiguste ja kohustuste osas kokku oma üleeuroopaliste partneritega konkreetse projekti raames. Seda põhimõtet oli järgitud kõikides vaadeldavates programmides, välja arvatud ühel juhul, mil kõikidele toetusettepanekutele olid alla kirjutanud projekti kõiki osapooled (Iirimaa-Wales’i ühenduse algatusprogramm).

| 50. | Takistused ühenduse algatusprogrammide kõikide partnerite koostööks on endiselt alles. Need puudutavad õiguslikke aspekte ja ERF-i rahaliste vahendite eraldamist ühenduse algatustele. Interreg III suunised on siiski võimaldanud tugevdada kõikide partnerite vahelist koostööd, kuigi panus koostöösse on programmiti erinev. |
| --- | --- |

50.

Takistused ühenduse algatusprogrammide kõikide partnerite koostööks on endiselt alles. Need puudutavad õiguslikke aspekte ja ERF-i rahaliste vahendite eraldamist ühenduse algatustele. Interreg III suunised on siiski võimaldanud tugevdada kõikide partnerite vahelist koostööd, kuigi panus koostöösse on programmiti erinev.

JÄRJEPIDEVUS ESIALGSE ANALÜÜSI JA MEETMETE VALIKU VAHEL NING ESIMESTE VASTUVÕETUD PROJEKTIDE LISAVÄÄRTUS

| 51. | Suunistes nähakse ette, et ühenduse algatusprogrammide ettevalmistusmenetlus peaks olema analoogiline struktuurifondide aluseks olevas õigusaktis sätestatule. Selle menetluse kohaselt valitakse abisaajate projektide abikõlblikkuse meetmed piirkonna olukorra analüüsi põhjal. Nii analüüsis kui planeerimises arvestatakse liikmesriikide poolt valitud hindaja arvamust. Ühenduse algatuse edukus sõltub nimelt selle menetluse sidususest, täpsemalt meetmete vastavusest väljatoodud probleemidele. Projektid peavad andma panuse piiridega seotud probleemide lahendamisse, ei piisa üksnes nende üleeuroopalisest iseloomust. |
| --- | --- |

51.

Suunistes nähakse ette, et ühenduse algatusprogrammide ettevalmistusmenetlus peaks olema analoogiline struktuurifondide aluseks olevas õigusaktis sätestatule. Selle menetluse kohaselt valitakse abisaajate projektide abikõlblikkuse meetmed piirkonna olukorra analüüsi põhjal. Nii analüüsis kui planeerimises arvestatakse liikmesriikide poolt valitud hindaja arvamust. Ühenduse algatuse edukus sõltub nimelt selle menetluse sidususest, täpsemalt meetmete vastavusest väljatoodud probleemidele. Projektid peavad andma panuse piiridega seotud probleemide lahendamisse, ei piisa üksnes nende üleeuroopalisest iseloomust.

Kas eelhindamine toetab programmide ettevalmistamist?

| 52. | Eelhinnangu andjad on sageli olulisel määral toetanud ühenduse algatusprogrammide ettevalmistamist ja koostamist. Koostatud dokumendid, “eelhinnangud”, koosnevad üldiselt ühenduse algatusprogrammides juba täielikult sisalduvatest tekstidest ning nendes esinevate seisukohtade põhjendustest. Seetõttu ei sisaldu eelhinnangus tavaliselt kriitilisi seisukohti komisjonile esitatavate programmide aadressil, mille väljatöötamises hinnangu andjad ise on osalenud. Vaid ühel juhul (Loode-Euroopa ühenduse algatusprogramm) on sõnastatud mitmeid põhimõtteliselt kriitilisi seisukohti, mille kohaselt ühenduse algatusprogrammi eesmärk oli liialt laiaulatuslik ning on rõhutatud eelist, mille annab ühtne, selge ja üheselt mõistetav eesmärk. Vaid sel juhul, kui hindaja on ühenduse algatusprogrammi ettevalmistamisest sõltumatu (Iirimaa-Wales’i ühenduse algatusprogramm), on tal olnud võimalik tõstatada olulisemaid küsimusi: vajadus mitmekülgse analüüsi järele, analüüsi ja prioriteetide ning meetmete määratlemise vähene seostatus ja piiridega seotud probleemide ning võimaluste puudulik kindlaksmääramine. Kriitilise kontrolli puudumine ühenduse algatusprogrammide ettepanekute ettevalmistamisel, millele lisandub ühenduse algatuste eesmärkide üldine sõnastus ja konkreetse teabe puudumine iga abikõlbliku piirkonna kohta (vt punktid 17–25), on takistuseks kvaliteetsete ühenduse algatusprogrammide ettevalmistamisele (vt punkt 34). |
| --- | --- |

52.

Eelhinnangu andjad on sageli olulisel määral toetanud ühenduse algatusprogrammide ettevalmistamist ja koostamist. Koostatud dokumendid, “eelhinnangud”, koosnevad üldiselt ühenduse algatusprogrammides juba täielikult sisalduvatest tekstidest ning nendes esinevate seisukohtade põhjendustest. Seetõttu ei sisaldu eelhinnangus tavaliselt kriitilisi seisukohti komisjonile esitatavate programmide aadressil, mille väljatöötamises hinnangu andjad ise on osalenud. Vaid ühel juhul (Loode-Euroopa ühenduse algatusprogramm) on sõnastatud mitmeid põhimõtteliselt kriitilisi seisukohti, mille kohaselt ühenduse algatusprogrammi eesmärk oli liialt laiaulatuslik ning on rõhutatud eelist, mille annab ühtne, selge ja üheselt mõistetav eesmärk. Vaid sel juhul, kui hindaja on ühenduse algatusprogrammi ettevalmistamisest sõltumatu (Iirimaa-Wales’i ühenduse algatusprogramm), on tal olnud võimalik tõstatada olulisemaid küsimusi: vajadus mitmekülgse analüüsi järele, analüüsi ja prioriteetide ning meetmete määratlemise vähene seostatus ja piiridega seotud probleemide ning võimaluste puudulik kindlaksmääramine. Kriitilise kontrolli puudumine ühenduse algatusprogrammide ettepanekute ettevalmistamisel, millele lisandub ühenduse algatuste eesmärkide üldine sõnastus ja konkreetse teabe puudumine iga abikõlbliku piirkonna kohta (vt punktid 17–25), on takistuseks kvaliteetsete ühenduse algatusprogrammide ettevalmistamisele (vt punkt 34).

Kas eelmise programmitöö perioodi tulemusi võeti arvesse?

| 53. | Interreg III programmide ettevalmistamisel olid kättesaadavad üksnes eelmise perioodi vahehinnangud. Nendes sisalduvad soovitused tulevase perioodi jaoks olid väga erineva ulatusega. Hindajate poolt välja toodud olulisemad aspektid, mida ei ole ilmselt piisavalt arvesse võetud, on järgmised:






  a) | programmide strateegiate ja prioriteetide ebaselgus (vt punktid 58–63); |
| --- | --- | --- |

53.

Interreg III programmide ettevalmistamisel olid kättesaadavad üksnes eelmise perioodi vahehinnangud. Nendes sisalduvad soovitused tulevase perioodi jaoks olid väga erineva ulatusega. Hindajate poolt välja toodud olulisemad aspektid, mida ei ole ilmselt piisavalt arvesse võetud, on järgmised:

a)

programmide strateegiate ja prioriteetide ebaselgus (vt punktid 58–63);

| b) | vajadus määratleda näitajad, mis võimaldavad mõõta programmi avaldatavat mõju — vaatamata selles valdkonnas tehtud pingutustele (vt punkt 21), jäävad sellealased ettepanekud ebapiisavateks (vt punktid 73–77). |
| --- | --- |

b)

vajadus määratleda näitajad, mis võimaldavad mõõta programmi avaldatavat mõju — vaatamata selles valdkonnas tehtud pingutustele (vt punkt 21), jäävad sellealased ettepanekud ebapiisavateks (vt punktid 73–77).

| 54. | Interreg II ei hõlmanud tegevussuunda C. Piirkondadevahelise koostöö projekte haldas sel ajal struktuurifondide innovaatiliste meetmetena otseselt komisjon. Komisjoni käsutuses ei olnud hinnangut nende meetmete kohta. |
| --- | --- |

54.

Interreg II ei hõlmanud tegevussuunda C. Piirkondadevahelise koostöö projekte haldas sel ajal struktuurifondide innovaatiliste meetmetena otseselt komisjon. Komisjoni käsutuses ei olnud hinnangut nende meetmete kohta.

Kas viidi läbi piirkondade olukorra integreeritud analüüs?

| 55. | Ühe erandiga (Iirimaa-Wales’i ühenduse algatusprogramm) esitati kõigis vaadeldud programmides piirkonna integreeritud kirjeldus, mis põhineb statistikal. Tegevussuuna B vaadeldud programmide puhul oli esitatud kõige täielikum analüüs, mis on kahtlemata seletatav igas programmis osalevate liikmesriikide suurema arvuga. Ühtlustatud ja aktuaalsete statistiliste andmete esitamine on seotud mitme raskusega: vastava statistika puudumine ühes või teises liikmesriigis, andmete esitamine erinevateks tähtaegadeks või erinevate kriteeriumide alusel, tegevussuuna A puhul ka andmete vähene usaldusväärsus, mis on seotud territooriumi jagamisega geograafiliselt piiratud aladeks. |
| --- | --- |

55.

Ühe erandiga (Iirimaa-Wales’i ühenduse algatusprogramm) esitati kõigis vaadeldud programmides piirkonna integreeritud kirjeldus, mis põhineb statistikal. Tegevussuuna B vaadeldud programmide puhul oli esitatud kõige täielikum analüüs, mis on kahtlemata seletatav igas programmis osalevate liikmesriikide suurema arvuga. Ühtlustatud ja aktuaalsete statistiliste andmete esitamine on seotud mitme raskusega: vastava statistika puudumine ühes või teises liikmesriigis, andmete esitamine erinevateks tähtaegadeks või erinevate kriteeriumide alusel, tegevussuuna A puhul ka andmete vähene usaldusväärsus, mis on seotud territooriumi jagamisega geograafiliselt piiratud aladeks.

| 56. | Nende analüüside kasutegur on küllaltki väike, sest nad ei täida oma kaht peamist ülesannet:






  a) | analüüsidele ei järgnenud eesmärgistatud valikud, mis oleks viinud strateegia väljakujundamisele asjassepuutuvate piirkondade osas, mille alusel omakorda oleks võimalik määratleda ühenduse algatusprogrammide prioriteedid ja rakendatavad meetmed (vt punktid 58–63); |
| --- | --- | --- |

56.

Nende analüüside kasutegur on küllaltki väike, sest nad ei täida oma kaht peamist ülesannet:

a)

analüüsidele ei järgnenud eesmärgistatud valikud, mis oleks viinud strateegia väljakujundamisele asjassepuutuvate piirkondade osas, mille alusel omakorda oleks võimalik määratleda ühenduse algatusprogrammide prioriteedid ja rakendatavad meetmed (vt punktid 58–63);

| b) | statistilised andmed, millel need analüüsid põhinevad, ei võimalda kindlaks teha lähteolukorda piirkonnas, mille suhtes oleks näitajate alusel võimalik määrata ühenduse algatusprogrammi mõju (vt punktid 73–77), see asjaolu vähendab mõjuhinnangu asjakohasust. |
| --- | --- |

b)

statistilised andmed, millel need analüüsid põhinevad, ei võimalda kindlaks teha lähteolukorda piirkonnas, mille suhtes oleks näitajate alusel võimalik määrata ühenduse algatusprogrammi mõju (vt punktid 73–77), see asjaolu vähendab mõjuhinnangu asjakohasust.

| 57. | Tegevussuuna C osas toob vajaduste selge kindlaksmääramise puudumine komisjoni suunistes (vt punkt 24) kaasa igasuguse analüüsi puudumise kõnealuse tegevussuuna ühenduse algatusprogrammides. Seetõttu on raske määrata nende programmide eesmärke ning mõõta saavutatud edusamme. |
| --- | --- |

57.

Tegevussuuna C osas toob vajaduste selge kindlaksmääramise puudumine komisjoni suunistes (vt punkt 24) kaasa igasuguse analüüsi puudumise kõnealuse tegevussuuna ühenduse algatusprogrammides. Seetõttu on raske määrata nende programmide eesmärke ning mõõta saavutatud edusamme.

Kas täheldatud probleemid võivad tuleneda piiride olemasolust?

| 58. | Kirjeldustes esitatakse arenguga seotud probleeme samalaadselt tavapärase ERF-i sekkumisprogrammiga, kuid üldjuhul ei keskenduta spetsiifiliselt piiridega seotud probleemidele, nagu sidemete puudumine. (20) Samas:






  a) | teatavates valdkondades võivad riigipiirid takistada arengueesmärkide saavutamist. Eeskätt on tegemist keskkonnaalaste probleemidega, mis, esinedes ühel pool piiri, mõjutavad samas ka teist poolt (vee kvaliteet, tulekahjude ennetamine, metsade taastamine, ühistegevused kaitsealustes piirkondades, loodusest tingitud ohtude vältimine jne); |
| --- | --- | --- |

58.

Kirjeldustes esitatakse arenguga seotud probleeme samalaadselt tavapärase ERF-i sekkumisprogrammiga, kuid üldjuhul ei keskenduta spetsiifiliselt piiridega seotud probleemidele, nagu sidemete puudumine. (20) Samas:

a)

teatavates valdkondades võivad riigipiirid takistada arengueesmärkide saavutamist. Eeskätt on tegemist keskkonnaalaste probleemidega, mis, esinedes ühel pool piiri, mõjutavad samas ka teist poolt (vee kvaliteet, tulekahjude ennetamine, metsade taastamine, ühistegevused kaitsealustes piirkondades, loodusest tingitud ohtude vältimine jne);

| b) | mõnedes programmides on kirjeldatud piiriülese koostöö olukorda ning eeliseid, mida selline koostöö võib anda teatavates sektorites, nagu tööturg, transport ja side, teadus ja tervishoid (Alpenrhein-Bodensee-Hochrheini ja Hispaania-Portugali ühenduse algatusprogrammid). Üks programmidest (Hispaania-Portugal) toob esile koostöö kasulikkuse teatavates valdkondades, nagu raudteeühendused ja ruumi, jõgede ja veeressursside haldus piiriüleses piirkonnas; |
| --- | --- |

b)

mõnedes programmides on kirjeldatud piiriülese koostöö olukorda ning eeliseid, mida selline koostöö võib anda teatavates sektorites, nagu tööturg, transport ja side, teadus ja tervishoid (Alpenrhein-Bodensee-Hochrheini ja Hispaania-Portugali ühenduse algatusprogrammid). Üks programmidest (Hispaania-Portugal) toob esile koostöö kasulikkuse teatavates valdkondades, nagu raudteeühendused ja ruumi, jõgede ja veeressursside haldus piiriüleses piirkonnas;

| c) | ühes tegevussuuna B programmis (Loode-Euroopa ühenduse algatusprogramm) rõhutatakse riikidevahelise lähenemise tähtsust mitmete territoriaalse arengu uute valdkondade puhul, nagu alternatiivsete transpordiliikide areng ja nende üksteist täiendav iseloom, piirkonna suurte jõgede halduse koordineerimine, metsade taastamine, meetmed linnapiirkondade täiendavuse suurendamiseks, piirkonna äärealade transpordiküsimused, tegevuse koordineerimine võitluses La Manche’i väina saastumise vastu jne. |
| --- | --- |

c)

ühes tegevussuuna B programmis (Loode-Euroopa ühenduse algatusprogramm) rõhutatakse riikidevahelise lähenemise tähtsust mitmete territoriaalse arengu uute valdkondade puhul, nagu alternatiivsete transpordiliikide areng ja nende üksteist täiendav iseloom, piirkonna suurte jõgede halduse koordineerimine, metsade taastamine, meetmed linnapiirkondade täiendavuse suurendamiseks, piirkonna äärealade transpordiküsimused, tegevuse koordineerimine võitluses La Manche’i väina saastumise vastu jne.

Kas programmide prioriteedid vastavad väljaselgitatud vajadustele?

| 59. | Enamik tegevussuuna A programmidest lähtusid “alt-üles” lähenemisest, mida on soovitatud komisjoni suunistes: ühenduse algatusest huvitatud võimalikke partnereid kutsuti tegema ettepanekuid valdkondade kohta, milles oleks võimalik ellu viia projekte. Nende ettepanekute põhjal määratleti meetmed ja seejärel ka ühenduse algatusprogrammide prioriteedid, ilma et oleks teostatud mingit valikut. Kalduti looma väga laiaulatuslikke programme, mis kaasaksid võimalikult palju osapooli. Mõnikord määrasid asjaomased liikmesriigid meetmed kindlaks enne piirkonna olukorra analüüsi (Ems-Dollarti piirkonna ja Hispaania-Portugali ühenduse algatusprogrammid). |
| --- | --- |

59.

Enamik tegevussuuna A programmidest lähtusid “alt-üles” lähenemisest, mida on soovitatud komisjoni suunistes: ühenduse algatusest huvitatud võimalikke partnereid kutsuti tegema ettepanekuid valdkondade kohta, milles oleks võimalik ellu viia projekte. Nende ettepanekute põhjal määratleti meetmed ja seejärel ka ühenduse algatusprogrammide prioriteedid, ilma et oleks teostatud mingit valikut. Kalduti looma väga laiaulatuslikke programme, mis kaasaksid võimalikult palju osapooli. Mõnikord määrasid asjaomased liikmesriigid meetmed kindlaks enne piirkonna olukorra analüüsi (Ems-Dollarti piirkonna ja Hispaania-Portugali ühenduse algatusprogrammid).

| 60. | Selle tagajärjeks olid sageli väga laiaulatuslikud programmid, mis koosnesid kunstlikest meetmerühmadest ja prioriteetide ning eesmärkide abstraktsest sõnastamisest, mille mõju ei olnud võimalik mõõta. Sellealaseid märkusi on tehtud eelnevate perioodide hinnangutes, samuti ka mõnedes eelhinnangutes (vt punkti 52–53). Näiteks kõik analüüsitud tegevussuuna A programmid sisaldasid meetmeid majanduse, sotsiaalsfääri, maaelu arengu, inimressursside, keskkonnakaitse, kultuuripärandi kaitse ja turismi valdkonnast. See on põhjuseks, miks ühenduse algatusprogrammid ei erine tavalistest sekkumisprogrammidest, välja arvatud algatusega seotud konkreetsed rakendamistingimused (vt punktid 43–49). Ühel juhul, mil komisjon pidas meetmeid liiga laiaulatuslikeks (Alpenrhein-Bodensee-Hochrheini ühenduse algatus), ühest prioriteedist küll loobuti, kuid selle prioriteediga seotud meetmed viidi ülejäänud prioriteetide alla. |
| --- | --- |

60.

Selle tagajärjeks olid sageli väga laiaulatuslikud programmid, mis koosnesid kunstlikest meetmerühmadest ja prioriteetide ning eesmärkide abstraktsest sõnastamisest, mille mõju ei olnud võimalik mõõta. Sellealaseid märkusi on tehtud eelnevate perioodide hinnangutes, samuti ka mõnedes eelhinnangutes (vt punkti 52–53). Näiteks kõik analüüsitud tegevussuuna A programmid sisaldasid meetmeid majanduse, sotsiaalsfääri, maaelu arengu, inimressursside, keskkonnakaitse, kultuuripärandi kaitse ja turismi valdkonnast. See on põhjuseks, miks ühenduse algatusprogrammid ei erine tavalistest sekkumisprogrammidest, välja arvatud algatusega seotud konkreetsed rakendamistingimused (vt punktid 43–49). Ühel juhul, mil komisjon pidas meetmeid liiga laiaulatuslikeks (Alpenrhein-Bodensee-Hochrheini ühenduse algatus), ühest prioriteedist küll loobuti, kuid selle prioriteediga seotud meetmed viidi ülejäänud prioriteetide alla.

| 61. | Tegevussuuna B meetmed olid konkreetsemad, kuivõrd kaks vaadeldud programmi seondusid Euroopa ruumi arenguplaaniga. Samas säilitati arenguplaani erinevad prioriteedid (21) ning neile lisati täiendavalt teisi prioriteete, et saavutada kokkulepe erinevate liikmesriikidega. Arvestades, et programmiga hõlmatav geograafiline ala oli suurem kui liidu suurima liikmesriigi pindala, ei ole ühelgi meetmel seetõttu märkimisväärset mõju. |
| --- | --- |

61.

Tegevussuuna B meetmed olid konkreetsemad, kuivõrd kaks vaadeldud programmi seondusid Euroopa ruumi arenguplaaniga. Samas säilitati arenguplaani erinevad prioriteedid (21) ning neile lisati täiendavalt teisi prioriteete, et saavutada kokkulepe erinevate liikmesriikidega. Arvestades, et programmiga hõlmatav geograafiline ala oli suurem kui liidu suurima liikmesriigi pindala, ei ole ühelgi meetmel seetõttu märkimisväärset mõju.

| 62. | Tegevussuuna C programmid, mis ei sisalda vajaduste analüüsi ega üldeesmärgi jagunemist, mis on suunistes tegevussuunale ette nähtud, ei ole jaotatud prioriteetideks ja meetmeteks. |
| --- | --- |

62.

Tegevussuuna C programmid, mis ei sisalda vajaduste analüüsi ega üldeesmärgi jagunemist, mis on suunistes tegevussuunale ette nähtud, ei ole jaotatud prioriteetideks ja meetmeteks.

| 63. | Kõikide tegevussuundade A ja B vaadeldud programmide puhul on seega täheldatav lõhe Interrregi programmi suhtes abikõlbliku piirkonna analüüsi ning programmi strateegia ja prioriteetide vahel. Programmide telgjooned on määratletud selliste probleemide põhjal, mida programmides ei ole väljendatud, ühtlasi on programmide ulatus väga suur. “Ülalt-alla” ja “alt-üles” lähenemisviiside omavaheline kombineerimine peaks võimaldama samaaegselt arvesse võtta algsetest analüüsidest tulenevaid vajadusi ning kohalike osapoolte väljendatud vajadusi. Ühenduse algatusprogrammide elluviimisega ja rahastamisega tegelevate asutuste ühtsus toetab küll koostööd (vt punkt 50), kuid ei ole viinud välja eesmärgistatud strateegia väljatöötamisele, mis võimaldaks lahendada piiridega seonduvaid probleeme. |
| --- | --- |

63.

Kõikide tegevussuundade A ja B vaadeldud programmide puhul on seega täheldatav lõhe Interrregi programmi suhtes abikõlbliku piirkonna analüüsi ning programmi strateegia ja prioriteetide vahel. Programmide telgjooned on määratletud selliste probleemide põhjal, mida programmides ei ole väljendatud, ühtlasi on programmide ulatus väga suur. “Ülalt-alla” ja “alt-üles” lähenemisviiside omavaheline kombineerimine peaks võimaldama samaaegselt arvesse võtta algsetest analüüsidest tulenevaid vajadusi ning kohalike osapoolte väljendatud vajadusi. Ühenduse algatusprogrammide elluviimisega ja rahastamisega tegelevate asutuste ühtsus toetab küll koostööd (vt punkt 50), kuid ei ole viinud välja eesmärgistatud strateegia väljatöötamisele, mis võimaldaks lahendada piiridega seonduvaid probleeme.

Kas Interreg III ühenduse algatusprogrammid ja tavalised ERF-i sekkumistegevused täiendavad üksteist?

| 64. | Tegevussuuna A ühenduse algatusprogrammid sisaldavad mõnikord argumente, millega püütakse näidata, et nad täiendavad tavalisi sekkumisprogramme. Tegelikkuses tuleneb täiendavus lihtsalt ühenduse algatusprogrammide väga laiaulatuslikust iseloomust, programmid hõlmavad väga mitmeid meetmeid, mis sarnanevad tavaliste sekkumisprogrammide meetmetega, erinedes viimastest üksnes rakendamistingimuste poolest (22) (vt punktid 22–25 ja 59–60). |
| --- | --- |

64.

Tegevussuuna A ühenduse algatusprogrammid sisaldavad mõnikord argumente, millega püütakse näidata, et nad täiendavad tavalisi sekkumisprogramme. Tegelikkuses tuleneb täiendavus lihtsalt ühenduse algatusprogrammide väga laiaulatuslikust iseloomust, programmid hõlmavad väga mitmeid meetmeid, mis sarnanevad tavaliste sekkumisprogrammide meetmetega, erinedes viimastest üksnes rakendamistingimuste poolest (22) (vt punktid 22–25 ja 59–60).

| 65. | Tegevussuundade B ja C osas ei teostatud kontrollimisel samalaadset võrdlust, kuivõrd vastavad piirkonnad on üldiselt abikõlblikud kümnete erinevate eesmärkidega 1 ja 2 seotud programmide suhtes. Igasugune täiendavuse esiletoomine on vaid eeskirjades esitatud nõudmiste vormiline arvestamine (Loode-Euroopa ühenduse algatusprogramm). |
| --- | --- |

65.

Tegevussuundade B ja C osas ei teostatud kontrollimisel samalaadset võrdlust, kuivõrd vastavad piirkonnad on üldiselt abikõlblikud kümnete erinevate eesmärkidega 1 ja 2 seotud programmide suhtes. Igasugune täiendavuse esiletoomine on vaid eeskirjades esitatud nõudmiste vormiline arvestamine (Loode-Euroopa ühenduse algatusprogramm).

Kas esimesed vastuvõetud projektid on üleeuroopalist laadi ja kas nad annavad lisaväärtust?

| 66. | Kõikides vaadeldud programmides on rakendatud komisjoni suunistes esitatud üleeuroopalise projekti määratlust (vt punktid 13–14) lähtuvalt abikõlblikkuse ja valiku kriteeriumidest, millele on kohaldatud mõõduskaalat (välja arvatud Ems-Dollarti piirkonna ühenduse algatusprogramm). Kriteeriumideks võiksid näiteks olla mõju olemasolu mõlemal pool piiri, partnerluse raames toimuva koostöö intensiivsus või piiriülese võrgu loomine. Projekti üldise kvaliteedi hindamiseks on lisatud teisi kriteeriume, mis võivad sisaldada meetme panust eesmärgi saavutamisse, meetme uudsust, tulemuste säästlikkust ja koostööpartnerite suutlikkust meede läbi viia. Saavutuste kogusumma alusel saaks projekte omavahel võrrelda, kuid seda ei ole alati välja arvutatud (Alpide, Hispaania-Portugali, Alpenrhein-Bodensee-Hochrheini, Põhjapiirkonna ühenduse algatusprogrammid). Sealjuures ei ole ühelegi vaadeldud programmile määratletud kvaliteedi miinimumtaset, mille alusel esitatud projekt kaaluda või heaks kiita — ometi oleks selline tase vajalik, kuivõrd vajadus assigneeringute kasutamise järele võib viia madalama kvaliteediga projektide vastuvõtmisele. |
| --- | --- |

66.

Kõikides vaadeldud programmides on rakendatud komisjoni suunistes esitatud üleeuroopalise projekti määratlust (vt punktid 13–14) lähtuvalt abikõlblikkuse ja valiku kriteeriumidest, millele on kohaldatud mõõduskaalat (välja arvatud Ems-Dollarti piirkonna ühenduse algatusprogramm). Kriteeriumideks võiksid näiteks olla mõju olemasolu mõlemal pool piiri, partnerluse raames toimuva koostöö intensiivsus või piiriülese võrgu loomine. Projekti üldise kvaliteedi hindamiseks on lisatud teisi kriteeriume, mis võivad sisaldada meetme panust eesmärgi saavutamisse, meetme uudsust, tulemuste säästlikkust ja koostööpartnerite suutlikkust meede läbi viia. Saavutuste kogusumma alusel saaks projekte omavahel võrrelda, kuid seda ei ole alati välja arvutatud (Alpide, Hispaania-Portugali, Alpenrhein-Bodensee-Hochrheini, Põhjapiirkonna ühenduse algatusprogrammid). Sealjuures ei ole ühelegi vaadeldud programmile määratletud kvaliteedi miinimumtaset, mille alusel esitatud projekt kaaluda või heaks kiita — ometi oleks selline tase vajalik, kuivõrd vajadus assigneeringute kasutamise järele võib viia madalama kvaliteediga projektide vastuvõtmisele.

| 67. | Enamik vaadeldud projektidest (23) on üleeuroopalise iseloomuga, neid on ette valmistanud ja neid viivad ühiselt ellu eri liikmesriikide partnerid. Neid projekte iseloomustab koostöö rakendamine. Mõned projektid seisnevad siiski mõlemal pool piiri elluviidavate alamprojektide samaaegses läbiviimises ja nende üleeuroopaline väärtus on suhteliselt väike (tegevussuund A: piiri mõlemal poolel jõeturismi infrastruktuuride ja muuseumide rajamine ning kahe ajaloolise väärtusega eluhoone remont, isegi kui on kavas anda hiljem projektidele piiriülene iseloom; kahe tee remont piiri ühel poolel ja uue tee ehitus teisel poolel; tehnoloogiapargi rajamine piiri ühel poolel ja ärikeskuse rajamine teisel poolel. Tegevussuund B: võrgu rajamine nelja liikmesriigi kaheksa partneri vahel, eesmärgiga luua igasse ümbruskonna piirkonda sama ülesehitusega internetiportaal). |
| --- | --- |

67.

Enamik vaadeldud projektidest (23) on üleeuroopalise iseloomuga, neid on ette valmistanud ja neid viivad ühiselt ellu eri liikmesriikide partnerid. Neid projekte iseloomustab koostöö rakendamine. Mõned projektid seisnevad siiski mõlemal pool piiri elluviidavate alamprojektide samaaegses läbiviimises ja nende üleeuroopaline väärtus on suhteliselt väike (tegevussuund A: piiri mõlemal poolel jõeturismi infrastruktuuride ja muuseumide rajamine ning kahe ajaloolise väärtusega eluhoone remont, isegi kui on kavas anda hiljem projektidele piiriülene iseloom; kahe tee remont piiri ühel poolel ja uue tee ehitus teisel poolel; tehnoloogiapargi rajamine piiri ühel poolel ja ärikeskuse rajamine teisel poolel. Tegevussuund B: võrgu rajamine nelja liikmesriigi kaheksa partneri vahel, eesmärgiga luua igasse ümbruskonna piirkonda sama ülesehitusega internetiportaal).

| 68. | Projektid ei anna alati märkimisväärset panust piiridega seotud probleemide lahendamisse, sest mõned neist piirduvad üksnes kogemuste vahetamisega ega ole piisavalt keskendunud praktilisele tegevusele (tegevussuund A: meditsiinilise oskusteabe edasiandmine, kogemuste vahetus põlluharijate vahel, asutuste võrgu loomine ettevõtete toetamiseks ühisseminaride kaudu. Tegevussuund B: kogemuste vahetamine rannikuala erosiooni tõkestamise osas). |
| --- | --- |

68.

Projektid ei anna alati märkimisväärset panust piiridega seotud probleemide lahendamisse, sest mõned neist piirduvad üksnes kogemuste vahetamisega ega ole piisavalt keskendunud praktilisele tegevusele (tegevussuund A: meditsiinilise oskusteabe edasiandmine, kogemuste vahetus põlluharijate vahel, asutuste võrgu loomine ettevõtete toetamiseks ühisseminaride kaudu. Tegevussuund B: kogemuste vahetamine rannikuala erosiooni tõkestamise osas).

| 69. | Esimeste vastuvõetud projektide alusel tundub, et üleeuroopalise projekti määratlus on leidnud rakendamist ning et paljud projektid sisaldavad koostööd kõigi partnerite vahel. Mõne projekti lisaväärtus on siiski väike, sest nad ei ole suunatud praktilisele tegevusele või neid oleks saanud ellu viia ka teistes piirkondades. Kuigi valikukriteeriumide süsteemi on võimalik parandada, tuleneb projektide nõrkus enamasti püstitatud eesmärkide ähmasusest ning iga ühenduse algatusprogrammi meetmete laiaulatuslikkusest (vt punktid 59–63). |
| --- | --- |

69.

Esimeste vastuvõetud projektide alusel tundub, et üleeuroopalise projekti määratlus on leidnud rakendamist ning et paljud projektid sisaldavad koostööd kõigi partnerite vahel. Mõne projekti lisaväärtus on siiski väike, sest nad ei ole suunatud praktilisele tegevusele või neid oleks saanud ellu viia ka teistes piirkondades. Kuigi valikukriteeriumide süsteemi on võimalik parandada, tuleneb projektide nõrkus enamasti püstitatud eesmärkide ähmasusest ning iga ühenduse algatusprogrammi meetmete laiaulatuslikkusest (vt punktid 59–63).

SAAVUTATUD EDU JÄRELHINDAMISE VÕIMALUS

| 70. | Struktuurifondide aluseks olev õigusakt sätestab sekkumistegevuste hindamise, eeskätt järelhindamise vajaduse, et välja selgitada tegevuse mõju. Hindamise tulemused peavad toetama järgnevate perioodide tegevuste kvaliteedi parandamist. |
| --- | --- |

70.

Struktuurifondide aluseks olev õigusakt sätestab sekkumistegevuste hindamise, eeskätt järelhindamise vajaduse, et välja selgitada tegevuse mõju. Hindamise tulemused peavad toetama järgnevate perioodide tegevuste kvaliteedi parandamist.

Kas programmide eesmärgid on selge ülesehitusega?

| 71. | Nagu nähtub tegevussuundade A ja B osas vaadeldud ühenduse algatusprogrammide prioriteetide ja meetmete määratlemise menetlusest (vt punktid 55–63), ei olnud võimalik määratleda eesmärke piirkonna olukorra analüüsi või muude strateegiliste valikute alusel. Programmidel on üldjuhul üks või kaks väga üldise iseloomuga eesmärki ja mõned alameesmärgid, kuigi mõnel juhul oli määratletud palju alameesmärke (Hispaania-Portugali programmis 15, Loode-Euroopa programmis 21 ja Vahemere lääneosa programmis 10) (vt tabel 5). Selge ja konkreetse ning tähtsamate alameesmärkidega killustamata põhieesmärgi puudumine toob kaasa probleeme programmi mõju hindamisel. |
| --- | --- |

71.

Nagu nähtub tegevussuundade A ja B osas vaadeldud ühenduse algatusprogrammide prioriteetide ja meetmete määratlemise menetlusest (vt punktid 55–63), ei olnud võimalik määratleda eesmärke piirkonna olukorra analüüsi või muude strateegiliste valikute alusel. Programmidel on üldjuhul üks või kaks väga üldise iseloomuga eesmärki ja mõned alameesmärgid, kuigi mõnel juhul oli määratletud palju alameesmärke (Hispaania-Portugali programmis 15, Loode-Euroopa programmis 21 ja Vahemere lääneosa programmis 10) (vt tabel 5). Selge ja konkreetse ning tähtsamate alameesmärkidega killustamata põhieesmärgi puudumine toob kaasa probleeme programmi mõju hindamisel.

| 72. | Tegevussuuna C ühenduse algatusprogrammid seondusid üheainsa komisjoni poolt määratletud eesmärgiga, nimelt täiustada piirkondliku arengu ja ühtekuuluvuse arendamise poliitikat ja vahendeid. Mitte ühtegi alameesmärki ei olnud määratletud. |
| --- | --- |

72.

Tegevussuuna C ühenduse algatusprogrammid seondusid üheainsa komisjoni poolt määratletud eesmärgiga, nimelt täiustada piirkondliku arengu ja ühtekuuluvuse arendamise poliitikat ja vahendeid. Mitte ühtegi alameesmärki ei olnud määratletud.

Kas eesmärgid on mõõdetavad ja arvuliselt väljendatavad?

| 73. | Komisjon nõudis, et igas programmis oleks esitatud näitajad, välja arvatud tegevussuuna C osas, kus otsustati näitajaid mitte määratleda, kuni on vastu võetud piisavalt palju programme võimaldamaks hinnata sooritatud tegevuste sisu. Näitajate süsteem on seega loodud. Paraku on kõikide vaadeldud programmide osas mõjuhinnang täpsustamata või äärmiselt ebapiisav, st näitajatega mõõdetakse vaid väljakuulutatud eesmärkide üht aspekti, või juhul kui näitajad on seotud prioriteediga, käsitlevad nad üksnes mõnda selle prioriteedi meetmeist (vt tabel 5). Pealegi on mõnede programmide puhul igal projekti teostajal võimalik ise määrata omaenda näitajad (Ems-Dollarti piirkonna, Alpide ja Alpenrhein-Bodensee-Hochrheini ühenduse algatusprogrammid). |
| --- | --- |

73.

Komisjon nõudis, et igas programmis oleks esitatud näitajad, välja arvatud tegevussuuna C osas, kus otsustati näitajaid mitte määratleda, kuni on vastu võetud piisavalt palju programme võimaldamaks hinnata sooritatud tegevuste sisu. Näitajate süsteem on seega loodud. Paraku on kõikide vaadeldud programmide osas mõjuhinnang täpsustamata või äärmiselt ebapiisav, st näitajatega mõõdetakse vaid väljakuulutatud eesmärkide üht aspekti, või juhul kui näitajad on seotud prioriteediga, käsitlevad nad üksnes mõnda selle prioriteedi meetmeist (vt tabel 5). Pealegi on mõnede programmide puhul igal projekti teostajal võimalik ise määrata omaenda näitajad (Ems-Dollarti piirkonna, Alpide ja Alpenrhein-Bodensee-Hochrheini ühenduse algatusprogrammid).

| 74. | Mõningates tegevussuuna A programmides on esitatud näitajaid, mis ei ole seotud kindlaksmääratud eesmärkidega — neid nimetatakse piiriülese konteksti näitajateks (24) ja koostöö intensiivsuse näitajateks (25) (Alpide, Alpenrhein-Bodensee-Hochrheini, Ems-Dollarti piirkonna ühenduse algatusprogrammid. Hispaania-Portugali algatusprogrammis on sellised näitajad küll sätestatud, kuid välja arendamata). Kuigi näitajad on eri programmide korral erinevad, on neil kõigil väga üldine iseloom ning nende seotus asjassepuutuva programmiga on piiratud. Algatuse tegevussuuna A puhul tervikuna oleksid sellised näitajad võinud omada mõningast tähtsust, kui need oleks arendatud ja kohaldatud standardnäitajatena kõigi tegevussuuna A algatusprogrammide osas. |
| --- | --- |

74.

Mõningates tegevussuuna A programmides on esitatud näitajaid, mis ei ole seotud kindlaksmääratud eesmärkidega — neid nimetatakse piiriülese konteksti näitajateks (24) ja koostöö intensiivsuse näitajateks (25) (Alpide, Alpenrhein-Bodensee-Hochrheini, Ems-Dollarti piirkonna ühenduse algatusprogrammid. Hispaania-Portugali algatusprogrammis on sellised näitajad küll sätestatud, kuid välja arendamata). Kuigi näitajad on eri programmide korral erinevad, on neil kõigil väga üldine iseloom ning nende seotus asjassepuutuva programmiga on piiratud. Algatuse tegevussuuna A puhul tervikuna oleksid sellised näitajad võinud omada mõningast tähtsust, kui need oleks arendatud ja kohaldatud standardnäitajatena kõigi tegevussuuna A algatusprogrammide osas.

| 75. | Veel üks puudus seisneb näitajate arvestamise aluseks olevate infoallikate ja arvestusmeetodite määratlemise puudumises. Sageli ei osutu võimalikuks tuvastada seoseid madalaima ja kõrgeima tasandi näitajate vahel, st projekti ja ühenduse algatusprogrammi üldeesmärkidega seonduva tasandi näitajate vahel. |
| --- | --- |

75.

Veel üks puudus seisneb näitajate arvestamise aluseks olevate infoallikate ja arvestusmeetodite määratlemise puudumises. Sageli ei osutu võimalikuks tuvastada seoseid madalaima ja kõrgeima tasandi näitajate vahel, st projekti ja ühenduse algatusprogrammi üldeesmärkidega seonduva tasandi näitajate vahel.

| 76. | Vaatamata avastatud puudustele on mitmete programmide puhul tehtud pingutusi tulemuste esitamiseks arvandmetena kas siis üldisel, prioriteetide või meetmete tasandil. Samas puudusid töödokumendid, mille alusel oleks saanud veenduda, milliste meetodite abil on protsess toimunud. Kui aga arvandmeil on mingisugune tähtsus, peab neid saama järelhinnangus võrrelda saavutatuga, et teha järeldusi. Kui tingimused, mille alusel eesmärgid seati, ei ole taastatavad, on selle võrdluse põhjal tehtavad järeldused nõrgalt põhjendatud. |
| --- | --- |

76.

Vaatamata avastatud puudustele on mitmete programmide puhul tehtud pingutusi tulemuste esitamiseks arvandmetena kas siis üldisel, prioriteetide või meetmete tasandil. Samas puudusid töödokumendid, mille alusel oleks saanud veenduda, milliste meetodite abil on protsess toimunud. Kui aga arvandmeil on mingisugune tähtsus, peab neid saama järelhinnangus võrrelda saavutatuga, et teha järeldusi. Kui tingimused, mille alusel eesmärgid seati, ei ole taastatavad, on selle võrdluse põhjal tehtavad järeldused nõrgalt põhjendatud.

| 77. | Eesmärkide saavutamise taseme mõõtmine kipub hilinema. Ühenduse algatusprogrammi tasandi eesmärkide üldine iseloom ja meetmete ebaühtlus on takistuseks asjakohaste ja toimivate näitajate määratlemisele. Samas tuleb luua olukorda selgus ning teha valik, jättes alles üksnes need näitajad, mis on algatusprogrammide järelevalve, otsuste tegemise või programmi mõju hindamise seisukohast olulised. |
| --- | --- |

77.

Eesmärkide saavutamise taseme mõõtmine kipub hilinema. Ühenduse algatusprogrammi tasandi eesmärkide üldine iseloom ja meetmete ebaühtlus on takistuseks asjakohaste ja toimivate näitajate määratlemisele. Samas tuleb luua olukorda selgus ning teha valik, jättes alles üksnes need näitajad, mis on algatusprogrammide järelevalve, otsuste tegemise või programmi mõju hindamise seisukohast olulised.

| 78. | Vaid kahes kaheksast analüüsitud programmist (Alpenrhein-Bodensee-Hochrheini ja Ems-Dollarti piirkonna ühenduse algatusprogrammid) kasutati projektide haldamiseks arvutipõhist süsteemi ning näitajate määratlemiseks oli loodud andmebaas. Teabesüsteemid olid liikmesriikide piirkondades eraldi välja arendatud, mis võib üksnes tähendada suuremaid kulusid ning põhjustada hilinemist ühenduse algatusprogrammi üle järelevalve rakendamisel. |
| --- | --- |

78.

Vaid kahes kaheksast analüüsitud programmist (Alpenrhein-Bodensee-Hochrheini ja Ems-Dollarti piirkonna ühenduse algatusprogrammid) kasutati projektide haldamiseks arvutipõhist süsteemi ning näitajate määratlemiseks oli loodud andmebaas. Teabesüsteemid olid liikmesriikide piirkondades eraldi välja arendatud, mis võib üksnes tähendada suuremaid kulusid ning põhjustada hilinemist ühenduse algatusprogrammi üle järelevalve rakendamisel.

JÄRELDUS JA SOOVITUSED

Järeldus

| 79. | Võrreldes puudustega, mis kontrollikoda avastas Interreg I auditi käigus, võib projektide üleeuroopalise laadi ja ühenduse algatusprogrammide rakendamise koostöö osas märgata paranemist (vt punkt 7). Samas on tuvastatud siiski olulisi hilinemisi ning ühenduse algatusprogrammide mõju hindamise küsimus ei ole vaatamata teatavatele pingutustele leidnud rahuldavat lahendust, osaliselt püstitatud eesmärkide ebamäärase ja väga laiaulatusliku laadi tõttu suuniste ja ühenduse algatusprogrammide tasandil. |
| --- | --- |

79.

Võrreldes puudustega, mis kontrollikoda avastas Interreg I auditi käigus, võib projektide üleeuroopalise laadi ja ühenduse algatusprogrammide rakendamise koostöö osas märgata paranemist (vt punkt 7). Samas on tuvastatud siiski olulisi hilinemisi ning ühenduse algatusprogrammide mõju hindamise küsimus ei ole vaatamata teatavatele pingutustele leidnud rahuldavat lahendust, osaliselt püstitatud eesmärkide ebamäärase ja väga laiaulatusliku laadi tõttu suuniste ja ühenduse algatusprogrammide tasandil.

Suunised keskenduvad tegevusviisidele, kuid on tehtud kättesaadavaks hilinemisega ning sisaldavad liiga üldiseid eesmärke

| 80. | Komisjoni suunised hõlmavad üleeuroopalise projekti määratlust, mida tuleb rakendada iga ühenduse algatusprogrammi osas (vt punktid 13–14), samuti kehtestatakse rangemad nõuded rakendamisele. Sealjuures ei ole piisavalt süvenetud võimalusse teha koostööd tõeliste ühisstruktuuride kaudu, nagu Euroopa majandushuvigrupid. Sellised struktuurid võivad esindada mitmeid asjassepuutuvaid piirkondi ning kanda ka vastutust programmi elluviimise eest (vt punktid 15–16). |
| --- | --- |

80.

Komisjoni suunised hõlmavad üleeuroopalise projekti määratlust, mida tuleb rakendada iga ühenduse algatusprogrammi osas (vt punktid 13–14), samuti kehtestatakse rangemad nõuded rakendamisele. Sealjuures ei ole piisavalt süvenetud võimalusse teha koostööd tõeliste ühisstruktuuride kaudu, nagu Euroopa majandushuvigrupid. Sellised struktuurid võivad esindada mitmeid asjassepuutuvaid piirkondi ning kanda ka vastutust programmi elluviimise eest (vt punktid 15–16).

| 81. | Komisjoni käsutuses ei olnud analüüsi abikõlblike piirkondade konkreetse olukorra ega edusammude kohta ühenduse algatuste eesmärkide ja ühenduse algatusprogrammide konkreetsete eesmärkide saavutamisel. Uued suunised ei näe ette sihtmärgistatud ja mõõdetavaid eesmärke. Pigem on nende näol tegemist võimalike tegevusaladega, kus liikmesriikide piirkondi kutsutakse ühiselt tegutsema teemadel, mida on võimalik koos määratleda. Kui algatusprogrammi tasandil ei tehta konkreetsete eesmärkide seadmisel valikut, viib ühenduse algatuse rakendamine ressursside laialivalgumisele. Komisjon ei ole määratlenud ühiseid näitajaid, mis võimaldaks ühenduse üldisel tasandil mõõta algatuse rakendamisel tehtud edusamme (vt punktid 17–25). |
| --- | --- |

81.

Komisjoni käsutuses ei olnud analüüsi abikõlblike piirkondade konkreetse olukorra ega edusammude kohta ühenduse algatuste eesmärkide ja ühenduse algatusprogrammide konkreetsete eesmärkide saavutamisel. Uued suunised ei näe ette sihtmärgistatud ja mõõdetavaid eesmärke. Pigem on nende näol tegemist võimalike tegevusaladega, kus liikmesriikide piirkondi kutsutakse ühiselt tegutsema teemadel, mida on võimalik koos määratleda. Kui algatusprogrammi tasandil ei tehta konkreetsete eesmärkide seadmisel valikut, viib ühenduse algatuse rakendamine ressursside laialivalgumisele. Komisjon ei ole määratlenud ühiseid näitajaid, mis võimaldaks ühenduse üldisel tasandil mõõta algatuse rakendamisel tehtud edusamme (vt punktid 17–25).

| 82. | Tegevussuuna A osas ei ole lahendust leidnud probleem, kus mitmete liikmesriikide piirkonnad on NUTS klassifikatsiooni alusel liialt suured tegusa koostöö võimaldamiseks (vt punkt 26). |
| --- | --- |

82.

Tegevussuuna A osas ei ole lahendust leidnud probleem, kus mitmete liikmesriikide piirkonnad on NUTS klassifikatsiooni alusel liialt suured tegusa koostöö võimaldamiseks (vt punkt 26).

| 83. | Komisjoni suunised ja töödokumendid, mille eesmärgiks oli aidata liikmesriike programmide väljatöötamisel, avaldati hilinemisega, siis kui ühenduse algatusprogrammide ettevalmistamine liikmesriikides oli juba alanud. See omakorda tõi kaasa hilinemisi ühenduse algatusprogrammide elluviimisel ja võis olla programmide madala kvaliteedi üheks põhjuseks (vt punktid 28–29). |
| --- | --- |

83.

Komisjoni suunised ja töödokumendid, mille eesmärgiks oli aidata liikmesriike programmide väljatöötamisel, avaldati hilinemisega, siis kui ühenduse algatusprogrammide ettevalmistamine liikmesriikides oli juba alanud. See omakorda tõi kaasa hilinemisi ühenduse algatusprogrammide elluviimisel ja võis olla programmide madala kvaliteedi üheks põhjuseks (vt punktid 28–29).

Ühenduse algatusprogrammide ettepanekute läbivaatamise korda tuleb parandada

| 84. | Kriteeriumid liikmesriikide esitatud programmiettepanekute läbivaatamiseks ei olnud piisavalt üksikasjalikud ja nende ettevalmistatuse tase ei olnud küllaldane. Ühenduse algatusprogrammide läbivaatamine ei toonud alati kaasa soovitud edasiminekuid (vt punktid 31–33a). |
| --- | --- |

84.

Kriteeriumid liikmesriikide esitatud programmiettepanekute läbivaatamiseks ei olnud piisavalt üksikasjalikud ja nende ettevalmistatuse tase ei olnud küllaldane. Ühenduse algatusprogrammide läbivaatamine ei toonud alati kaasa soovitud edasiminekuid (vt punktid 31–33a).

| 85. | Programmiettepanekute läbivaatamine kestis ettenähtust oluliselt kauem. Hilinemine lühendab aega, mille kestel on võimalik välja töötada konkreetseid projekte, ning toob kaasa suuremaid või väiksemaid katkestusi liikmesriikide abikõlblike piirkondade koostöös. Hilinemine on kaasa toonud 2000. aasta eraldiste ümberjaotamise ja rahaliste vahendite vähese kasutuse programmiperioodi nelja esimese aasta jooksul (vt punktid 35–39). |
| --- | --- |

85.

Programmiettepanekute läbivaatamine kestis ettenähtust oluliselt kauem. Hilinemine lühendab aega, mille kestel on võimalik välja töötada konkreetseid projekte, ning toob kaasa suuremaid või väiksemaid katkestusi liikmesriikide abikõlblike piirkondade koostöös. Hilinemine on kaasa toonud 2000. aasta eraldiste ümberjaotamise ja rahaliste vahendite vähese kasutuse programmiperioodi nelja esimese aasta jooksul (vt punktid 35–39).

Ettevalmistus- ja käivitusprotsessi alguses tehakse üldiselt koostööd

| 86. | Enamiku programmide puhul on toimunud võimalike programmis osalejatega eelnev konsulteerimine. Kuivõrd sellele ei järgnenud aga valiku tegemist, viis see protsess ühenduse algatusprogrammideni, mis on ebapiisavalt sihtmärgistatud (vt punktid 41–42). |
| --- | --- |

86.

Enamiku programmide puhul on toimunud võimalike programmis osalejatega eelnev konsulteerimine. Kuivõrd sellele ei järgnenud aga valiku tegemist, viis see protsess ühenduse algatusprogrammideni, mis on ebapiisavalt sihtmärgistatud (vt punktid 41–42).

| 87. | Ühenduse algatusprogrammid loodi ühiste rakendusasutuste ja rahastamisasutuste alusel. See tõhustas oluliselt koostööd kõikide partnerite vahel. Siiski on veel arenguruumi: ühelt poolt tähendas eri liikmesriike esindavate tegelike ühisstruktuuride puudumine haldusasutuste rolli kunstlikuks muutumist (vt punktid 43–44), teiselt poolt koostööd, mis pidi iseloomustama sekretariaatide loomist, alati ei järgitud ning mitmel juhul ei võetud täiel määral arvesse ühtse rahastamisplaani nõuet, sest struktuurifondidele, täpsemalt, algatustele eraldatud ressursid määrati liikmesriikide poolt (vt punktid 45–50). |
| --- | --- |

87.

Ühenduse algatusprogrammid loodi ühiste rakendusasutuste ja rahastamisasutuste alusel. See tõhustas oluliselt koostööd kõikide partnerite vahel. Siiski on veel arenguruumi: ühelt poolt tähendas eri liikmesriike esindavate tegelike ühisstruktuuride puudumine haldusasutuste rolli kunstlikuks muutumist (vt punktid 43–44), teiselt poolt koostööd, mis pidi iseloomustama sekretariaatide loomist, alati ei järgitud ning mitmel juhul ei võetud täiel määral arvesse ühtse rahastamisplaani nõuet, sest struktuurifondidele, täpsemalt, algatustele eraldatud ressursid määrati liikmesriikide poolt (vt punktid 45–50).

Analüüsid on üldiselt integreeritud, kuid neist on vähe tulu; puudub seos analüüside ja programmimeetmete vahel; projektide lisaväärtust tuleb tõsta

| 88. | Eelhinnangu andjad on üldjuhul osalenud ühenduse algatusprogrammide ettevalmistamises ja koostamises ning ei saa seetõttu sõltumatult esitada kriitilisi arvamusi, mida neilt oodatakse (vt punkt 52). |
| --- | --- |

88.

Eelhinnangu andjad on üldjuhul osalenud ühenduse algatusprogrammide ettevalmistamises ja koostamises ning ei saa seetõttu sõltumatult esitada kriitilisi arvamusi, mida neilt oodatakse (vt punkt 52).

| 89. | Analüüsid, millel peaks põhinema ühenduse algatusprogrammide prioriteedid ja meetmed, on töömahukad ja seotud suure ajakuluga. Analüüsidesse tuleb kaasata eksperte. Kuigi analüüsid üldjuhul katavad abikõlbliku piirkonna, on nende kasutegur väike, eeskätt seetõttu, et neis sisalduvad andmed ei ole suunatud lähteolukorra määratlemisele piirkonnas, mille kohta ühenduse algatusprogrammi mõju näitajate abil soovitakse mõõta. Kui“alt-üles”toimuv konsultatsiooniprotsess viib analüüside tulemustest eemaldumisele, peaksid programmid sisaldama sellise ilmingu põhjuste selgitust (vt punktid 55–57). |
| --- | --- |

89.

Analüüsid, millel peaks põhinema ühenduse algatusprogrammide prioriteedid ja meetmed, on töömahukad ja seotud suure ajakuluga. Analüüsidesse tuleb kaasata eksperte. Kuigi analüüsid üldjuhul katavad abikõlbliku piirkonna, on nende kasutegur väike, eeskätt seetõttu, et neis sisalduvad andmed ei ole suunatud lähteolukorra määratlemisele piirkonnas, mille kohta ühenduse algatusprogrammi mõju näitajate abil soovitakse mõõta. Kui“alt-üles”toimuv konsultatsiooniprotsess viib analüüside tulemustest eemaldumisele, peaksid programmid sisaldama sellise ilmingu põhjuste selgitust (vt punktid 55–57).

| 90. | Lisaks sellele on tuvastatud probleemid üldist laadi ega tulene konkreetselt piiride olemasolust, kuigi teatavate ühenduse algatusprogrammide meetmed (keskkonnakaitsealaseid, Euroopa ruumi arenguplaaniga seotud territoriaalseid aspekte hõlmavaid jms) on õigustatud üksnes seetõttu, et piirid on juba oma loomult takistusi põhjustavad (vt punkt 58). |
| --- | --- |

90.

Lisaks sellele on tuvastatud probleemid üldist laadi ega tulene konkreetselt piiride olemasolust, kuigi teatavate ühenduse algatusprogrammide meetmed (keskkonnakaitsealaseid, Euroopa ruumi arenguplaaniga seotud territoriaalseid aspekte hõlmavaid jms) on õigustatud üksnes seetõttu, et piirid on juba oma loomult takistusi põhjustavad (vt punkt 58).

| 91. | Lõpuks on põhjuslikud seosed analüüside ja ühenduse algatusprogrammide prioriteetide vahel ebamäärased. Püstitatud eesmärgid, niisamuti ka prioriteedid ja meetmed tulenevad muudest probleemidest ega ole suunatud konkreetsete piiriga seonduvate probleemide lahendamiseks. Programmid hõlmavad väga erinevaid meetmeid, mis viib ressursside laialivalgumisele ja mõju hajumisele. Ühenduse algatusprogrammide ühtsete haldusasutuste süsteem toetab küll koostööd, kuid ei ole viinud eesmärgistatud strateegia loomisele (vt punktid 59–63). |
| --- | --- |

91.

Lõpuks on põhjuslikud seosed analüüside ja ühenduse algatusprogrammide prioriteetide vahel ebamäärased. Püstitatud eesmärgid, niisamuti ka prioriteedid ja meetmed tulenevad muudest probleemidest ega ole suunatud konkreetsete piiriga seonduvate probleemide lahendamiseks. Programmid hõlmavad väga erinevaid meetmeid, mis viib ressursside laialivalgumisele ja mõju hajumisele. Ühenduse algatusprogrammide ühtsete haldusasutuste süsteem toetab küll koostööd, kuid ei ole viinud eesmärgistatud strateegia loomisele (vt punktid 59–63).

| 92. | Kõige nõrgemini on määratletud tegevussuuna C programmid, kuivõrd nende puhul lisandub konkreetsete suuniste ebamäärasusele ka eelhinnangute puudumine, mis peaksid täpsustama olemasolevaid vajadusi. Asjaolu, et näitajaid ei ole võimalik määratleda, näitab, et komisjon ei ole sellele tegevussuunale pööranud piisavat tähelepanu (vt punktid 24, 57, 62, 72). |
| --- | --- |

92.

Kõige nõrgemini on määratletud tegevussuuna C programmid, kuivõrd nende puhul lisandub konkreetsete suuniste ebamäärasusele ka eelhinnangute puudumine, mis peaksid täpsustama olemasolevaid vajadusi. Asjaolu, et näitajaid ei ole võimalik määratleda, näitab, et komisjon ei ole sellele tegevussuunale pööranud piisavat tähelepanu (vt punktid 24, 57, 62, 72).

| 93. | Tegevussuuna A ühenduse algatusprogrammide ja tavapäraste sekkumisprogrammide täiendavus tuleneb peamiselt Interregi programmide väga laiaulatuslikust iseloomust. Ühenduse algatusprogrammide täiendavuse analüüs väärib hindamist üksnes siis, kui programmid on täpsemalt sihtmärgistatud (vt punktid 64–65). |
| --- | --- |

93.

Tegevussuuna A ühenduse algatusprogrammide ja tavapäraste sekkumisprogrammide täiendavus tuleneb peamiselt Interregi programmide väga laiaulatuslikust iseloomust. Ühenduse algatusprogrammide täiendavuse analüüs väärib hindamist üksnes siis, kui programmid on täpsemalt sihtmärgistatud (vt punktid 64–65).

| 94. | Enamik esimestest vastuvõetud projektidest koostati ja viidi ellu koostöös. Samas ei anna projektid alati märkimisväärset panust piiridega seotud probleemide lahendamisse, sest mõned projektid piirduvad üksnes kogemuste vahetamisega või ei ole piiride olemasoluga üldse seotud. Kontrollikoda leiab, et selliste projektide loodav lisaväärtus on liiga väike ja et selle peamiseks põhjuseks on püstitatud eesmärkide ähmasus ja kõikide ühenduse algatusprogrammide meetmete ebakohane ulatus (vt punktid 66–69). |
| --- | --- |

94.

Enamik esimestest vastuvõetud projektidest koostati ja viidi ellu koostöös. Samas ei anna projektid alati märkimisväärset panust piiridega seotud probleemide lahendamisse, sest mõned projektid piirduvad üksnes kogemuste vahetamisega või ei ole piiride olemasoluga üldse seotud. Kontrollikoda leiab, et selliste projektide loodav lisaväärtus on liiga väike ja et selle peamiseks põhjuseks on püstitatud eesmärkide ähmasus ja kõikide ühenduse algatusprogrammide meetmete ebakohane ulatus (vt punktid 66–69).

Olemasolevate vahenditega ei saa mõõta ühenduse algatusprogrammide mõju nende eesmärkide seisukohast

| 95. | Ühenduse algatusprogrammid hõlmavad üldtasandi, prioriteetide tasandi ja meetmete tasandi eesmärke. Eesmärgid ei tulene aga piiridega seotud spetsiifiliste probleemide lahendamiseks tehtud valikutest, samuti pole eesmärgid jagatud väiksemateks üksusteks (vt punktid 71–72). |
| --- | --- |

95.

Ühenduse algatusprogrammid hõlmavad üldtasandi, prioriteetide tasandi ja meetmete tasandi eesmärke. Eesmärgid ei tulene aga piiridega seotud spetsiifiliste probleemide lahendamiseks tehtud valikutest, samuti pole eesmärgid jagatud väiksemateks üksusteks (vt punktid 71–72).

| 96. | Ühenduse algatusprogrammide arvukad näitajad on nende programmide eesmärkidega nõrgalt seotud või puudub seos täiesti. Näitajate olemasolu tuleneb pigem vajadusest nõuetele vastata kui vajadusest mõõta püstitatud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Pealegi tuleb mõningaid näitajaid selgemalt esitada ning infoallikad täpsemalt määratleda. Kuigi mõned näitajad on arvuliselt väljendatavad, ei ole need seotud algse analüüsiga ning puudutavad vaid vähesel määral asjassepuutuvaid eesmärke. Enamikul vaadeldud juhtudel ei ole veel loodud arvutipõhist süsteemi, mis oleks võimaldanud koguda näitajatega seotud statistilist informatsiooni (vt punktid 73–78). |
| --- | --- |

96.

Ühenduse algatusprogrammide arvukad näitajad on nende programmide eesmärkidega nõrgalt seotud või puudub seos täiesti. Näitajate olemasolu tuleneb pigem vajadusest nõuetele vastata kui vajadusest mõõta püstitatud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Pealegi tuleb mõningaid näitajaid selgemalt esitada ning infoallikad täpsemalt määratleda. Kuigi mõned näitajad on arvuliselt väljendatavad, ei ole need seotud algse analüüsiga ning puudutavad vaid vähesel määral asjassepuutuvaid eesmärke. Enamikul vaadeldud juhtudel ei ole veel loodud arvutipõhist süsteemi, mis oleks võimaldanud koguda näitajatega seotud statistilist informatsiooni (vt punktid 73–78).

Soovitused

| 97. | Käesolevaks perioodiks:






  a) | iga ühenduse algatusprogrammi jaoks vastu võetud näitajate süsteemi tuleks täiustada ja lihtsustada, et programmi mõju saaks efektiivsemalt mõõta, võttes arvesse ka avastatud puudusi; |
| --- | --- | --- |

97.

Käesolevaks perioodiks:

a)

iga ühenduse algatusprogrammi jaoks vastu võetud näitajate süsteemi tuleks täiustada ja lihtsustada, et programmi mõju saaks efektiivsemalt mõõta, võttes arvesse ka avastatud puudusi;

| b) | valikukriteeriumid uute projektide suhtes, mis võivad kasutada ühenduse algatusprogrammide kasutamata jäänud vahendeid, peaksid olema rangemad ja rohkem suunatud piiridega seotud spetsiifiliste probleemide lahendamisele. |
| --- | --- |

b)

valikukriteeriumid uute projektide suhtes, mis võivad kasutada ühenduse algatusprogrammide kasutamata jäänud vahendeid, peaksid olema rangemad ja rohkem suunatud piiridega seotud spetsiifiliste probleemide lahendamisele.

| 98. | Kui algatust uuendatakse pärast 2006. aastat, siis:






  a) | tuleks teostada uurimus, et määratleda, millised piiridega seotud probleemid on endiselt aktuaalsed ja milliste probleemide puhul annaks Interreg eesmärkidele 1 ja 2 suunatud tavaliste sekkumistegevustega võrreldes märkimisväärset lisaväärtust; |
| --- | --- | --- |

98.

Kui algatust uuendatakse pärast 2006. aastat, siis:

a)

tuleks teostada uurimus, et määratleda, millised piiridega seotud probleemid on endiselt aktuaalsed ja milliste probleemide puhul annaks Interreg eesmärkidele 1 ja 2 suunatud tavaliste sekkumistegevustega võrreldes märkimisväärset lisaväärtust;

| b) | peaks komisjon iga Interregi tegevussuuna puhul kasutama saadud teavet abikõlblikke piirkondi puudutava olukorra kohta, et määratleda prioriteedid ja seada konkreetsed eesmärgid. Seejärel tuleks igale tegevussuunale pakkuda ühine näitajate süsteem, mille alusel jälgida saavutatud edu; |
| --- | --- |

b)

peaks komisjon iga Interregi tegevussuuna puhul kasutama saadud teavet abikõlblikke piirkondi puudutava olukorra kohta, et määratleda prioriteedid ja seada konkreetsed eesmärgid. Seejärel tuleks igale tegevussuunale pakkuda ühine näitajate süsteem, mille alusel jälgida saavutatud edu;

| c) | tuleks määratleda ühenduse algatusprogrammide ettepanekute hindamise üksikasjalikud kriteeriumid. Kriteeriumid võimaldavad liikmesriikidega koostöös rakendatava menetluse abil parandada ühenduse algatusprogrammide ettepanekute kvaliteeti ja tõsta ettepanekutes sisalduvate andmete asjakohasust, ühtlasi võimaldavad kriteeriumid ühenduse algatuse eesmärkide selgema piiritlemisega soodustada suurema kasuteguriga projektide esitamist; |
| --- | --- |

c)

tuleks määratleda ühenduse algatusprogrammide ettepanekute hindamise üksikasjalikud kriteeriumid. Kriteeriumid võimaldavad liikmesriikidega koostöös rakendatava menetluse abil parandada ühenduse algatusprogrammide ettepanekute kvaliteeti ja tõsta ettepanekutes sisalduvate andmete asjakohasust, ühtlasi võimaldavad kriteeriumid ühenduse algatuse eesmärkide selgema piiritlemisega soodustada suurema kasuteguriga projektide esitamist;

| d) | peaks iga ühenduse algatusprogrammi kohta nõutav analüüs olema aluseks programmi eesmärkide kindlaks määramisele ja programmi edukuse mõõtmisele; |
| --- | --- |

d)

peaks iga ühenduse algatusprogrammi kohta nõutav analüüs olema aluseks programmi eesmärkide kindlaks määramisele ja programmi edukuse mõõtmisele;

| e) | peaksid suunised, töödokumendid ja muu ühenduse algatusprogrammide ettevalmistamiseks vajalik teave olema kättesaadavad enne programmide koostamise algust; |
| --- | --- |

e)

peaksid suunised, töödokumendid ja muu ühenduse algatusprogrammide ettevalmistamiseks vajalik teave olema kättesaadavad enne programmide koostamise algust;

| f) | tuleks selgitada eelhindaja rolli ja tema antava hinnangu sisu, sest ühenduse algatusprogrammi koostamisele kaasaaitaja ja programmi kohta kriitilise arvamuse esitaja rolle ei ole alati lihtne ühitada; |
| --- | --- |

f)

tuleks selgitada eelhindaja rolli ja tema antava hinnangu sisu, sest ühenduse algatusprogrammi koostamisele kaasaaitaja ja programmi kohta kriitilise arvamuse esitaja rolle ei ole alati lihtne ühitada;

| g) | tuleks üle vaadata programmilisas esitatava teabe vajalikkus ja uurida võimalusi selle vähendamiseks; |
| --- | --- |

g)

tuleks üle vaadata programmilisas esitatava teabe vajalikkus ja uurida võimalusi selle vähendamiseks;

| h) | peaks algatusele eraldatud rahalised vahendid olema ühises kasutuses, mitte aga määratletud liikmesriigi vahendusel; |
| --- | --- |

h)

peaks algatusele eraldatud rahalised vahendid olema ühises kasutuses, mitte aga määratletud liikmesriigi vahendusel;

| i) | tuleks jätkata tööd koostöö õiguslike vahendite osas, et neid saaks rakendada Interregi raamistikus. |
| --- | --- |

i)

tuleks jätkata tööd koostöö õiguslike vahendite osas, et neid saaks rakendada Interregi raamistikus.

| 99. | Ühenduse algatus Interreg kutsub eri liikmesriikide partnereid tegema koostööd ja toetab piiride avatust. Oma kõigil rakendusetappidel on algatuse tegevus olnud seotud mitmete liikmesriikide ja nende piirkondadega. Algatusele tuleks kasuks, kui juba programmiperioodi 2000–2006 jooksul tehtaks pingutusi näitajate, mõjuhinnangu ja valikukriteeriumide osas. Vaadates järgmist perioodi — kui komisjon kavatseb algatust pärast 2006. aastat uuendada — tuleb teha jõupingutusi, keskendudes peamiselt programmi kavandamisele ja rakendamise tingimustele. |
| --- | --- |

99.

Ühenduse algatus Interreg kutsub eri liikmesriikide partnereid tegema koostööd ja toetab piiride avatust. Oma kõigil rakendusetappidel on algatuse tegevus olnud seotud mitmete liikmesriikide ja nende piirkondadega. Algatusele tuleks kasuks, kui juba programmiperioodi 2000–2006 jooksul tehtaks pingutusi näitajate, mõjuhinnangu ja valikukriteeriumide osas. Vaadates järgmist perioodi — kui komisjon kavatseb algatust pärast 2006. aastat uuendada — tuleb teha jõupingutusi, keskendudes peamiselt programmi kavandamisele ja rakendamise tingimustele.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 1. juuli 2004. aasta istungil Luxembourg’is.

Kontrollikoja nimel

president

Juan Manuel FABRA VALLÉS

---

(1)  Näiteks otsuseid keskkonnakaitse valdkonnas (saastamine, veeressursid jne) on võimalik vastu võtta ühel pool piiri, arvestamata sealjuures olukorda teisel pool piiri, infrastruktuure (teed, ehitised jne) on võimalik rajada ühel pool, arvestamata teise poole vajadusi, transpordivõrk võib piiril lõppeda või olla koordineerimata.

1

(2)  Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta, preambuli lõige 38 ja artiklid 20 ja 21 (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1).

2

(3)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklile 7 eraldatakse 5,35 % struktuurifondide kulukohustuste assigneeringutest perioodil 2000–2006 ehk 195 miljardit eurot 1999. aasta hindades nelja ühenduse algatuse (Interreg, Urban, Leader ja Equal) rahastamiseks. Artiklis 20 lisatakse, et 2,5 % sellest 195 miljardist eurost eraldatakse Interrregi programmile.

3

(4)  1994. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 4.61–4.72 ja 4.89 (EÜT C 303, 14.11.1995).

4

(5)  Vt 2000. aasta jaanuari dokument “Ühenduse algatus Interreg II 1994–1999: esialgne hinnang”, ja töödokument nr 6 (5. mai 2000) – “Interregi eelhindamine ja näitajad (tegevussuund A)”. Viimast dokumenti täiendati tegevussuunaga B töödokumendis nr 7.

5

(6)  Komisjoni 28. aprilli 2000. aasta teatis liikmesriikidele, millega määratletakse suunised üleeuroopalise koostöö alase ühenduse algatuse jaoks, mille ülesandeks on soodustada ühtlast ja tasakaalustatud arengut Euroopa territooriumil — Interreg III (EÜT C 143, 23.5.2000, lk 6) ja komisjoni 7. mai 2001. aasta teatis liikmesriikidele “Piirkondadevaheline koostöö” — ühenduse algatuse Interreg III tegevussuund C (EÜT C 141, 15.5.2001, lk 2).

6

(7)  Kuigi mitmete Interregi ühenduse algatusprogrammide rakendamisega on seotud ka liituvate kandidaatriikide ja kolmandate riikide piirkonnad (vt mõnede ühenduse algatusprogrammide nimetusi kaardil 1, viirutatud alasid kaardil 2 ja teatavaid piirkondi või riike kaardil 3), ei toimu nende rahastamine ühenduse algatuse raames. Nende piirkondade ja riikidega seotud tegevuste puhul rakendatakse ühenduse teisi instrumente, mitte struktuurifonde.

7

kaardil 1

kaardil 2

kaardil 3

(8)  Varem määras iga ühenduse algatusprogrammiga seotud liikmesriik eraldi rakendusasutuse ja erinevad lõplikud abisaajad.

8

(9)  Varem hõlmas ühenduse algatusprogramm nii palju rahastamisplaane ja pangakontosid, kui palju oli ühenduse algatusprogrammiga seotud liikmesriike.

9

(10)  Vt 2002. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 7.46–7.59 (Tacise piiriülene koostööprogramm) ja 8.51–8.57 (Phare piiriülene koostööprogramm) (EÜT C 286, 28.11.2003).

10

(11)  Üldine termin, mida kasutatakse algatuse kolme tegevussuuna kohta: piiriülene koostöö (tegevussuund A), riikidevaheline koostöö (tegevussuund B) ja piirkondadevaheline koostöö (tegevussuund C).

11

(12)  28. aprilli 2000. aasta teatis liikmesriikidele, punkt 7.

12

(13)  Piiriüleste ühenduse algatusprogrammide järelhindamine ajavahemikul 1989–1993 — Fère Consultants poolt teostatud Interreg I algatuse hinnang –1996. aasta august. Projekt “Linkage Assistance and Cooperation for the European border regions” (LACE) käivitati Euroopa Piirialade Assotsiatsiooni (ARFE) poolt. ARFE loodi 1971. aastal ja selle ülesandeks on esindada Euroopa piiriäärseid regioone. Ühingul on 80 liiget, kes esindavad 160 piiriäärset regiooni Euroopa Liidus ja väljaspool seda. Ühing on muuhulgas välja töötanud järgmised dokumendid: “Cross-border cooperation on maritime borders” (1998. aasta juuni), “Piiriülese koostöö institutsionaalsed aspektid” (1999. aasta märts), “Interreg III A: programmihalduse mudelid” (1999. aasta november). Lisaks sellele on suuniste avaldamise järgselt koostatud järgmised dokumendid: “Piiriülese rahastamise haldus” (2000. aasta jaanuar) ja Interreg III A (2000–2006) programmide ettevalmistamise ja haldamise juhisdokument(2000. aasta juuni).

13

(14)  “Ühenduse algatus Interreg II 1994–1999: esialgne kokkuvõte”, 2000. aasta jaanuar, Euroopa Liit — regionaalpoliitika.

14

(15)  Tegemist on töödokumendiga nr 6 (5. mai 2000) “Interregi eelhindamine ja näitajad (tegevussuund A)” ja töödokumendiga nr 7 (oktoober 2000), milles korratakse eelmises töödokumendis sisalduvat ja lisatakse tegevussuunda B puutuv materjal. Eelhinnangu ülesandeks on eeskätt hinnata strateegia ja püstitatud eesmärkide sidusust, võttes arvesse tuvastatud tugevaid ja nõrku külgi.

15

(16)  “Struktuurifondide eesmärkide 1 ja 2 raames toetatavad tegevused”, “Piirkondadevaheline koostöö, millesse kaasatakse avalikke asutusi või samalaadseid asutusi, mis osalevad teistes Interrregi programmides”, “Piirkondadevaheline koostöö linnade arengu valdkonnas”, “Piirkondadevaheline koostöö, millesse kaasatakse piirkondi, mis osalevad ühes või mitmes programmiperioodi 2000–2006 kolmest innovaatilisest teemast” ja “Piirkondadevahelise koostöö teised asjakohased teemad”.

16

(17)  “Trans-european co-operation initiative for balanced development”, 06.03.1998, DG XVI/A/1.

17

(18)  Vt eriaruanne nr 7/2003 struktuurifondide raames abi kavandamise rakendamise kohta aastateks 2000–2006, punktid 18–24 (ELT C 174, 23.7.2003).

18

(19)  Selle ümberjaotamise aluseks oli Berliini 24. ja 25. märtsi 1999. aasta riigi- ja valitsusjuhtide kohtumise otsus.

19

(20)  Seda väljendit kasutatakse komisjoni töödokumendis nr 6 (5. mai 2000) — “Interregi eelhindamine ja näitajad (tegevussuund A)”, lk 7. Puuduv side viitab piiri tekitatud tõkke mõjule. Komisjon loetleb näidetena piiriületuspunktide puudumist, jõgede saastamist ja kvalifikatsiooni vastastikust mittetunnustamist.

20

(21)  Euroopa ruumi arenguplaani prioriteedid hõlmavad järgmist: mitmekeskuseline ruumiline areng ja uued suhted linna ja maapiirkondade vahel, võrdne juurdepääs infrastruktuuridele ja oskusteabele ning loodusvarade ja kultuuripärandi säästlik haldamine.

21

(22)  Konkreetse abikõlbliku piirkonna kohta on raske teostada Interreg III vahendusel ja teiste eesmärkidele 1 ja 2 suunatud abiprogrammide vahendusel eraldatud rahaliste vahendite võrdlust, kuivõrd abikõlblikud piirkonnad ei ole täpselt sama ulatusega, Interregi tegevusega seotud piirkonnad ei pea olema täpselt samad kui need, mis on määratletud eesmärkide 1 ja 2 osas. Siiski võib hinnanguliselt öelda, et tegevussuuna A Interrregi programmide osas on rahaliste vahendite suhe vahemikus 1/20–1/50.

22

(23)  Audit viidi läbi väljavalitud programmide valimi osas, tegemist oli esimeste programmidega, mis võeti vastu igale ühenduse algatusprogrammile määratud vastutava haldusasutuse poolt. Nende projektide osas ei ole veel kulude kalkulatsiooni koostatud.

23

(24)  Näiteks: piiriüleste töötajate arv, ettevõtete arv, kes tegelevad piiriülese tegevusega, naaberriigi keelt kõneleva elanikkonna osakaal.

24

(25)  Näiteks: ühiste infosüsteemide arv, piiriüleste võrkude arv.

25

---

Image

Tabel 2

Interreg III eelarve täitmine

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (esialgne) |
| Kulukohustused |
| Esialgsed assigneeringud | 818,0 | 777,0 | 762,9 | 688,9 |
| – ümberpaigutused | – 818,0 (1) | | + 147,3 | + 188,0 |
| – ülekanded | | –73,3 (2) | –46,7 (2) | |
| + ülekantud assigneeringud | | | + 109,4 (3) | |
| = kasutuselolevad assigneeringud (a) | | 703,7 | 972,8 | 876,9 |
| Täitmine (b) | | 594,3 | 972,8 | 876,9 |
| Ülekantavad assigneeringud (a)–(b) | | 109,4 (3) | 0,0 | 0,0 |
| Täitmise määr (b)/(a) | 0 % | 84 % | 100 % (4) | 100 % (4) |
| Maksed |
| Esialgsed assigneeringud | 139,0 | 223,6 | 370,0 | 563,3 |
| – ülekanded | | –22,7 (5) | | – 370,0 (5) |
| = kasutuselolevad assigneeringud (a) | | 200,9 | 370,0 | 193,3 |
| Täitmine (b) | | 82,9 | 267,5 | 182,2 |
| Annulleeritud assigneeringud (a)–(b) | 139,0 | 118,0 (5) | 102,5 (5) | 11,1 (5) |
| Täitmise määr (b)/(a) | 0 % | 41 % (5) | 72 % (5) | 94 % (5) |
| NB:vt kontrollikoja 2001. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 3.7–3.8 ja 3.34 (EÜT C 295, 28.11.2002).

  Allikas:Tulude ja kulude aruanne ja regionaalpoliitika peadirektoraat |

(miljonit eurot)

2000

2001

2002

2003 (esialgne)

Kulukohustused

Esialgsed assigneeringud

818,0

777,0

762,9

688,9

– ümberpaigutused

– 818,0 (1)

+ 147,3

+ 188,0

– ülekanded

–73,3 (2)

–46,7 (2)

- ülekantud assigneeringud

+ 109,4 (3)

= kasutuselolevad assigneeringud (a)

703,7

972,8

876,9

Täitmine (b)

594,3

972,8

876,9

Ülekantavad assigneeringud (a)–(b)

109,4 (3)

0,0

0,0

Täitmise määr (b)/(a)

0 %

84 %

100 % (4)

100 % (4)

Maksed

Esialgsed assigneeringud

139,0

223,6

370,0

563,3

– ülekanded

–22,7 (5)

– 370,0 (5)

= kasutuselolevad assigneeringud (a)

200,9

370,0

193,3

Täitmine (b)

82,9

267,5

182,2

Annulleeritud assigneeringud (a)–(b)

139,0

118,0 (5)

102,5 (5)

11,1 (5)

Täitmise määr (b)/(a)

0 %

41 % (5)

72 % (5)

94 % (5)

NB:vt kontrollikoja 2001. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 3.7–3.8 ja 3.34 (EÜT C 295, 28.11.2002).

Allikas:Tulude ja kulude aruanne ja regionaalpoliitika peadirektoraat

Tabel 3

Ühenduse algatuse Interreg III kolme tegevussuuna põhijooned

| | Eesmärk | Abikõlblikud piirkonnad | Prioriteetsed valdkonnad | Ressursid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tegevussuund A:
  Piiriülene koostöö | Arendada säästva territoriaalse arengu ühtse strateegia alusel piiriäärsete naaberpiirkondade vahel piiriülesed majandus- ja sotsiaalsed poolused. | Ühenduse maismaa sise- ja välispiiri äärsed alad ja teatavad mereäärsed alad, mis on loetletud komisjoni suuniste lisas; ka nende piirkondade lähisalad võivad teatud tingimustel olla abikõlblikud. Vt kaart nr 1. | Need on esitatud suuniste lisas, kuid loend ei ole lõplik (linna-, maa- ja mereäärsete piirkondade arendamine; VKE-d; tööhõive algatused; tööturg ja sotsiaalne eraldatus; inimressursside ja varustuse jagamine; keskkond; energia; transport, side; õiguslik ja halduslik koostöö; inim- ja organisatsiooniline potentsiaal jne). | Vähemalt 50 % iga liikmesriigi Interregi eraldisest, s.o 3 539,2 miljonit eurot 2003. aasta hindades. See tegevussuund sisaldab 53 ühenduse algatusprogrammi. |
| Projektide näited:






  — | päevapiletite kasutuselevõtmine ja soodusmüük, mis kehtivad piiriülesel alal kõigis ühistranspordivahendites, |

Eesmärk

Abikõlblikud piirkonnad

Prioriteetsed valdkonnad

Ressursid

Tegevussuund A:

Piiriülene koostöö

Arendada säästva territoriaalse arengu ühtse strateegia alusel piiriäärsete naaberpiirkondade vahel piiriülesed majandus- ja sotsiaalsed poolused.

Ühenduse maismaa sise- ja välispiiri äärsed alad ja teatavad mereäärsed alad, mis on loetletud komisjoni suuniste lisas; ka nende piirkondade lähisalad võivad teatud tingimustel olla abikõlblikud. Vt kaart nr 1.

Need on esitatud suuniste lisas, kuid loend ei ole lõplik (linna-, maa- ja mereäärsete piirkondade arendamine; VKE-d; tööhõive algatused; tööturg ja sotsiaalne eraldatus; inimressursside ja varustuse jagamine; keskkond; energia; transport, side; õiguslik ja halduslik koostöö; inim- ja organisatsiooniline potentsiaal jne).

Vähemalt 50 % iga liikmesriigi Interregi eraldisest, s.o 3 539,2 miljonit eurot 2003. aasta hindades. See tegevussuund sisaldab 53 ühenduse algatusprogrammi.

Projektide näited:

—

päevapiletite kasutuselevõtmine ja soodusmüük, mis kehtivad piiriülesel alal kõigis ühistranspordivahendites,

| — | riiklikud meetmed piiriülese turismiala väärtustamiseks (giidide koolitus, soodusmeetmed, reserveerimissüsteem). |
| --- | --- |

—

riiklikud meetmed piiriülese turismiala väärtustamiseks (giidide koolitus, soodusmeetmed, reserveerimissüsteem).

Tegevussuund B:

Riikidevaheline koostöö

Edendada kõrgetasemelist territoriaalset lõimumist Euroopa regioonide suurte assotsiatsioonide vahel eesmärgiga saavutada ühenduse säästev, harmooniline ja tasakaalustatud areng ja kandidaatriikide ja muude naaberriikide parem territoriaalne hõlmatus.

Suured geograafilised alad, mis on määratletud suunistes ja rühmitatud mitmete Euroopa piirkondade või isegi tervete liikmesriikide kaupa. Vt kaart nr 2.

Need on esitatud suuniste lisas, kuid loend ei ole lõplik (riikidevahelise territoriaalse arengu strateegiad; säästva ja tõhusa transpordi ja infoühiskonnale juurdepääsu edendamine, keskkonna, kultuuripärandi ja loodusressursside edendamine; mereäärsete piirkondade ja saarte vahelise integratsiooni edendamine; väga kaugete äärealade koostöö edendamine).

Vähemalt 14 % iga liikmesriigi Interregi eraldisest, s.o 1 313,6 miljonit eurot 2003. aasta hindades. See tegevussuund sisaldab 13 ühenduse algatusprogrammi.

Projektide näited:

| — | integreeritud tegevused, mida teostasid 14 partnerit neljast liikmesriigist eesmärgiga soodustada olemasolevat kiirrongide võrku (üksikmüügipunktid, ühisüritused ja rändnäitused, reisijate vajaduste ja rahulolu uuringud, trükised jne), |
| --- | --- |

—

integreeritud tegevused, mida teostasid 14 partnerit neljast liikmesriigist eesmärgiga soodustada olemasolevat kiirrongide võrku (üksikmüügipunktid, ühisüritused ja rändnäitused, reisijate vajaduste ja rahulolu uuringud, trükised jne),

| — | kolme liikmesriigi partnerite vahel toimuvad eksperimendid ja kavandid põllumajanduslikeks, metsanduse ja keskkonna meetmeteks, et võidelda pinnase erosiooni, pinnavee äravoolu ja vee säilitamisega. Kahe muu piirkonna kaasamine ja avalikkuse teavitamiskampaaniad, eelkõige nende hõlmamiseks maakasutuse planeerimisse. |
| --- | --- |

—

kolme liikmesriigi partnerite vahel toimuvad eksperimendid ja kavandid põllumajanduslikeks, metsanduse ja keskkonna meetmeteks, et võidelda pinnase erosiooni, pinnavee äravoolu ja vee säilitamisega. Kahe muu piirkonna kaasamine ja avalikkuse teavitamiskampaaniad, eelkõige nende hõlmamiseks maakasutuse planeerimisse.

Tegevussuund C:

Piirkondadevaheline koostöö

Parandada regionaalse arengu ja ühtlustamise poliitika ja vahendite tõhusust partnerluse võrgu abil.

Kogu ühenduse territoorium, eri liikmesriikidest ja üksteisest kaugel asuvad partnerid. Vt kaart nr 3.

Viis piirkondliku koostöö teemat (tegevused, mis seonduvad esimese või teise eesmärgiga, Interregi programmid, linna areng, regionaalsed uuenduslikud tegevused ja üldiselt iga teema, mis puudutab piirkondadevahelist koostööd).

Vähemalt 6 % iga liikmesriigi Interregi eraldisest, s.o 307,5 miljonit eurot 2003. aasta hindades. See tegevussuund sisaldab nelja ühenduse algatusprogrammi.

Projekti näide:

| — | 13 riigi 19 partneri võrgu loomine struktuurifondide programmide halduseks eesmärgiga vahetada teavet ja kogemusi maapiirkondade arendamises (konverentsid, seminarid, eelkõige suunatud uutele liikmesriikidele). |
| --- | --- |

—

13 riigi 19 partneri võrgu loomine struktuurifondide programmide halduseks eesmärgiga vahetada teavet ja kogemusi maapiirkondade arendamises (konverentsid, seminarid, eelkõige suunatud uutele liikmesriikidele).

Tabel 4

Auditi raames analüüsitud programmid

| Ühenduse algatusprogramm | Tüüp — ERF-iga kaetud | Erikontekst | Abikõlblik ala (tuhat km2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Piirkond Ems-Dollart (Saksamaa ja Madalmaad) | Tegevussuund A: 35,4 mln eurot | Väiksemat tüüpi programm | 19 |
| Alpid (Prantsusmaa ja Itaalia) | Tegevussuund A: 63,3 mln eurot | Mägipiirkond | 45 |
| Iirimaa — Wales (Iirimaa ja Ühendkuningriik) | Tegevussuund A: 47,6 mln eurot | Mereäärne ala | 27 |
| Hispaania — Portugal (Hispaania ja Portugal) | Tegevussuund A: 806,9 mln eurot;
  kaks Euroopa Regionaalarengu Fondi eelarvesse võetud alaprogrammi on umbes 330,2 mln eurot | Kõige ulatuslikum programm | 137 |
| Alpenrhein — Bodensee — Hochrhein (Austria, Saksamaa, Šveits ja Liechtenstein) | Tegevussuund A: 17,5 mln eurot | Väiksemat tüüpi programm | 27 |
| Loode-Euroopa (Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Iirimaa, Luksemburg, Madalmaad, Ühendkuningriik) | Tegevussuund B: 329,7 mln eurot | Riikidevaheline programm | 787 |
| Vahemere lääneosa (Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Portugal, Ühendkuningriik) | Tegevussuund B: 103,8 mln eurot | Riikidevaheline programm | 545 |
| Põhjapiirkond (Taani, Saksamaa, Rootsi, Soome-Rootsi) | Tegevussuund C: 32,3 mln eurot | Piirkondadevaheline programm | ebaoluline (6) |

Ühenduse algatusprogramm

Tüüp — ERF-iga kaetud

Erikontekst

Abikõlblik ala (tuhat km2)

Piirkond Ems-Dollart (Saksamaa ja Madalmaad)

Tegevussuund A: 35,4 mln eurot

Väiksemat tüüpi programm

19

Alpid (Prantsusmaa ja Itaalia)

Tegevussuund A: 63,3 mln eurot

Mägipiirkond

45

Iirimaa — Wales (Iirimaa ja Ühendkuningriik)

Tegevussuund A: 47,6 mln eurot

Mereäärne ala

27

Hispaania — Portugal (Hispaania ja Portugal)

Tegevussuund A: 806,9 mln eurot;

kaks Euroopa Regionaalarengu Fondi eelarvesse võetud alaprogrammi on umbes 330,2 mln eurot

Kõige ulatuslikum programm

137

Alpenrhein — Bodensee — Hochrhein (Austria, Saksamaa, Šveits ja Liechtenstein)

Tegevussuund A: 17,5 mln eurot

Väiksemat tüüpi programm

27

Loode-Euroopa (Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Iirimaa, Luksemburg, Madalmaad, Ühendkuningriik)

Tegevussuund B: 329,7 mln eurot

Riikidevaheline programm

787

Vahemere lääneosa (Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Portugal, Ühendkuningriik)

Tegevussuund B: 103,8 mln eurot

Riikidevaheline programm

545

Põhjapiirkond (Taani, Saksamaa, Rootsi, Soome-Rootsi)

Tegevussuund C: 32,3 mln eurot

Piirkondadevaheline programm

ebaoluline (6)

Tabel 5

Näiteid programmi tulemuse või üldise mõju (7) mõõtmiseks kavandatud näitajaist

Käesolev tabel sisaldab näiteid kaheksa auditeeritud ühenduse algatusprogrammi näitajaist, mis on kavandatud mõõtma algatusprogrammi mõju või tulemust nende üldiste ja/või konkreetsete eesmärkide tasandil. Tulemusnäitajad on olemas ka ühenduse algatusprogrammi madalamal tasandil. Need annavad täiendavat teavet, kuid nagu on märgitud punktis 75, pole selge, kuidas neid koondada kõrgematel tasanditel.

| Ühenduse algatusprogramm | Üldine eesmärk | Üldise mõju või tulemuse mõõtmine | Prioriteet või alameesmärk | Mõju või tulemuse mõõtmine |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Piirkond Ems-Dollart (tegevussuund A) | Edendada piirkonna Ems-Dollart säästvat majanduslikku ja sotsiaalset integratsiooni ja arengut, et optimaalsel viisil kasutada inim-, majanduslikku ja looduslikku potentsiaali, mis on praegu piiri tõttu kasutamata | — | 1. | Kvaliteedi suurenemise edendamine |

Ühenduse algatusprogramm

Üldine eesmärk

Üldise mõju või tulemuse mõõtmine

Prioriteet või alameesmärk

Mõju või tulemuse mõõtmine

Piirkond Ems-Dollart (tegevussuund A)

Edendada piirkonna Ems-Dollart säästvat majanduslikku ja sotsiaalset integratsiooni ja arengut, et optimaalsel viisil kasutada inim-, majanduslikku ja looduslikku potentsiaali, mis on praegu piiri tõttu kasutamata

—

1.

Kvaliteedi suurenemise edendamine

| 2. | Võrgu loomine struktuuride tasandil |
| --- | --- |

2.

Võrgu loomine struktuuride tasandil

| 3. | Inimressursside arendamine |
| --- | --- |

3.

Inimressursside arendamine

| 4. | Kohtumiste ja keeleõppe ning kogemuste vahetamise edendamine |
| --- | --- |

4.

Kohtumiste ja keeleõppe ning kogemuste vahetamise edendamine

| 5. | Infotehnoloogia ja side võimaluste kasutamine |
| --- | --- |

5.

Infotehnoloogia ja side võimaluste kasutamine

| 6. | Liikuvuse ja juurdepääsu soodustamine |
| --- | --- |

6.

Liikuvuse ja juurdepääsu soodustamine

Tulemuse näitajad

| 1. | Projektide arv |
| --- | --- |

1.

Projektide arv

| 2. | Võrkude arv |
| --- | --- |

2.

Võrkude arv

| 3. | Partnerite arv |
| --- | --- |

3.

Partnerite arv

| 4. | Loodud või säilitatud töökohtade arv |
| --- | --- |

4.

Loodud või säilitatud töökohtade arv

| 5. | Inimeste arv, kes on õppinud naabermaa keelt |
| --- | --- |

5.

Inimeste arv, kes on õppinud naabermaa keelt

| 6. | Võrdsete võimaluste arvestamine |
| --- | --- |

6.

Võrdsete võimaluste arvestamine

| 7. | Projekti säästlikkus |
| --- | --- |

7.

Projekti säästlikkus

Valitud näitajate abil ei saa mõõta üldise eesmärgi või konkreetsete eesmärkide saavutamist.

Alpid (tegevussuund A)

Anda panus piiriülese ala säästvasse arengusse piirist tulenevate takistuste vähendamisega

| 1. | Töökohavõimaluste suurenemine |
| --- | --- |

1.

Töökohavõimaluste suurenemine

| 2. | Maapiirkondadest ja mägialadelt väljarändamise peatamine |
| --- | --- |

2.

Maapiirkondadest ja mägialadelt väljarändamise peatamine

| 3. | Kaks näitajat, mis mõõdavad koostöö algatuste arvu |
| --- | --- |

3.

Kaks näitajat, mis mõõdavad koostöö algatuste arvu

| 1. | Ühine ruumi haldus säästva arengu perspektiiviga |
| --- | --- |

1.

Ühine ruumi haldus säästva arengu perspektiiviga

| 2. | Piiriülese identiteedi tugevdamine EL-i kodakondsuse kontekstis |
| --- | --- |

2.

Piiriülese identiteedi tugevdamine EL-i kodakondsuse kontekstis

| 3. | Edenda piiriäärsete piirkondade konkurentsivõimet |
| --- | --- |

3.

Edenda piiriäärsete piirkondade konkurentsivõimet

Näiteks viimast alameesmärki tuleks mõõta mõju näitajatega:

| 1. | Maapiirkonna tegevuste arengutase |
| --- | --- |

1.

Maapiirkonna tegevuste arengutase

| 2. | Turismikülastuste jaotumine ajas ja ruumis |
| --- | --- |

2.

Turismikülastuste jaotumine ajas ja ruumis

| 3. | Ettevõtetevahelise koostöö mõõtmise kaks näitajat |
| --- | --- |

3.

Ettevõtetevahelise koostöö mõõtmise kaks näitajat

| 4. | Registreeritud äriühingute ja toodete arvukuse suurenemine |
| --- | --- |

4.

Registreeritud äriühingute ja toodete arvukuse suurenemine

Üldeesmärk on sama mis tegevussuunal A. Säästvat arengut mõõdetakse vaid osaliselt. Kolmanda alameesmärgi näitajad on üsna adekvaatsed, kuid need ei ole täielikult määratletud.

Iirimaa — Wales (tegevussuund A)

Saavutada säästev areng piirkonnas, mis on tulevikku vaatav ning atraktiivne pakutava elukvaliteedi, sotsiaalse võrdsuse ja keskkonna, samuti sidevõrkude osas, ühendades järk-järgult kohaliku majandus-, sotsiaalse ja keskkonna arengu; kujundada piirkond, mis vastab üleilmses majanduskontekstis konkurentsi vajadustele. Neid eesmärke saavutatakse tugevdades sidemeid avaliku, era- ja vabatahtlike sektori vahel, et aidata luua kvaliteetseid töökohti kaasaegses majanduses

—

| 1. | Edendada piiriäärse ala majanduslikku, sotsiaalset ja tehnilist arengut |
| --- | --- |

1.

Edendada piiriäärse ala majanduslikku, sotsiaalset ja tehnilist arengut

| 2. | Saavutada säästlik kasv, suurendades piiriäärse ala üldist kvaliteeti |
| --- | --- |

2.

Saavutada säästlik kasv, suurendades piiriäärse ala üldist kvaliteeti

Näiteks esimest alameesmärki tuleks mõõta järgmiste tulemusnäitajatega:

| 1. | Loodud ja säilitatud töökohtade koguarv |
| --- | --- |

1.

Loodud ja säilitatud töökohtade koguarv

| 2. | Koolituses osalejate arv |
| --- | --- |

2.

Koolituses osalejate arv

| 3. | Info- ja sidetehnoloogiaga seonduvate projektide osakaal |
| --- | --- |

3.

Info- ja sidetehnoloogiaga seonduvate projektide osakaal

Teist alameesmärki alljärgnevaga:

| 1. | Ühiste kultuuriürituste arv |
| --- | --- |

1.

Ühiste kultuuriürituste arv

| 2. | Ühiste algatuste arv turismi edendamiseks |
| --- | --- |

2.

Ühiste algatuste arv turismi edendamiseks

| 3. | Mere- ja keskkonnauuringute arv |
| --- | --- |

3.

Mere- ja keskkonnauuringute arv

Eesmärgid on keerukad ja väga laiaulatuslikud. Näitajate ja eesmärkide vaheline side on ebamäärane ja näitajad ei puuduta ühenduse algatusprogrammi mõju.

Hispaania — Portugal (tegevussuund A)

Edendada piiriäärsete alade harmoonilist ja tasakaalustatud arengut, muutes mitmesuguste võimalustega liikmesriikide suhtumist piiriäärsesse alasse ja perifeersesse majandusse

—

15 konkreetset eesmärki rühmituvad neljaks prioriteediks. Näiteks esimese prioriteedi eesmärgid on:

| 1. | Soodustada majanduse ja turu integreerumist |
| --- | --- |

1.

Soodustada majanduse ja turu integreerumist

| 2. | Suurendada kahe riigi vahelisi investeeringute vooge, majandussuhteid ja külastajate arvu |
| --- | --- |

2.

Suurendada kahe riigi vahelisi investeeringute vooge, majandussuhteid ja külastajate arvu

| 3. | Kavandada maa-ala kasutamist konkurentsivõime suurendamiseks |
| --- | --- |

3.

Kavandada maa-ala kasutamist konkurentsivõime suurendamiseks

| 4. | Edendada maapiirkondade territoriaalset integratsiooni ja arengut |
| --- | --- |

4.

Edendada maapiirkondade territoriaalset integratsiooni ja arengut

Esimese prioriteedi puhul arvestati järgmisi mõjunäitajaid:

| 1. | Inimeste ja kaupade vood |
| --- | --- |

1.

Inimeste ja kaupade vood

| 2. | Kanalisatsioonivõrkudega kaetus |
| --- | --- |

2.

Kanalisatsioonivõrkudega kaetus

| 3. | Raudtee- ja muud ühendusvõrgud peamiste linnade vahel |
| --- | --- |

3.

Raudtee- ja muud ühendusvõrgud peamiste linnade vahel

Üldeesmärk on ulatuslik ja sellega kaasnevad arvukad alameesmärgid. Näitajad ei ole ulatuslikke eesmärke arvestades piisavad.

Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein (tegevussuund A)

Edendada piirkonna säästvat arengut ja tekitada ning tugevdada piiriüleseid võrke

Tulemusnäitajad

| 1. | Toetatavate projektide arv |
| --- | --- |

1.

Toetatavate projektide arv

| 2. | Toetatavate ühisalgatuste arv |
| --- | --- |

2.

Toetatavate ühisalgatuste arv

| 3. | Uurimuste ja põhiplaneerimisdokumentide arv |
| --- | --- |

3.

Uurimuste ja põhiplaneerimisdokumentide arv

| 4. | Toetatavate võrkude arv |
| --- | --- |

4.

Toetatavate võrkude arv

| 5. | Infrastruktuuri parendusprojektide arv |
| --- | --- |

5.

Infrastruktuuri parendusprojektide arv

| 1. | Majanduslik areng |
| --- | --- |

1.

Majanduslik areng

| 2. | Keskkondlik ja maa-alaline areng |
| --- | --- |

2.

Keskkondlik ja maa-alaline areng

| 3. | Sotsiaalkultuuriline areng |
| --- | --- |

3.

Sotsiaalkultuuriline areng

Tulemusnäitajatega, mis on vastu võetud iga prioriteedi kohta, püütakse mõõta vastava valdkonna projektide arvu, nt projektide arv, mille eesmärk on piirkonda edendada ja projektide arv, mille eesmärk on uuenduste ülevõtmine

Eesmärgid on väga üldised ja näitajad ei mõõda neid.

Loode-Euroopa (tegevussuund B)

Anda panus Euroopa, ja eelkõige Loode-Euroopa territooriumi ühtlasemasse, tasakaalustatud ja säästlikusse arengusse uuendusliku ja integreeritud lähenemisviisiga riikidevahelisse koostöösse territoriaalküsimustes

Tulemusnäitajad

| 1. | Plaanitud projektide arv prioriteedi kohta |
| --- | --- |

1.

Plaanitud projektide arv prioriteedi kohta

| 2. | Riikidevahelise ruumihalduse dokumentide arv |
| --- | --- |

2.

Riikidevahelise ruumihalduse dokumentide arv

| 3. | Avalikus ja erasektoris loodud püsitöötajaskonna võrkude arv |
| --- | --- |

3.

Avalikus ja erasektoris loodud püsitöötajaskonna võrkude arv

| 4. | Ministeeriumidevahelise koostöö mehhanismide arv ruumihaldusega tugevalt seonduvateks küsimusteks |
| --- | --- |

4.

Ministeeriumidevahelise koostöö mehhanismide arv ruumihaldusega tugevalt seonduvateks küsimusteks

21 eesmärki, sealhulgas näiteks piirkonna sisemise ja välise juurdepääsu prioriteet:

| 1. | Kindlustada säästlik sidusus Loode-Euroopa ja muu maailma vahel; |
| --- | --- |

1.

Kindlustada säästlik sidusus Loode-Euroopa ja muu maailma vahel;

| 2. | Anda panus territoriaalsesse ühtlusse säästliku transpordi kaudu |
| --- | --- |

2.

Anda panus territoriaalsesse ühtlusse säästliku transpordi kaudu

| 3. | Parandada juurdepääsu teadmistele ja teabele |
| --- | --- |

3.

Parandada juurdepääsu teadmistele ja teabele

| 4. | Parandada alust, millelt tehakse tulevikku puudutavaid otsuseid |
| --- | --- |

4.

Parandada alust, millelt tehakse tulevikku puudutavaid otsuseid

Piirkonna sisemise ja välise juurdepääsu prioriteedi mõju näitajad:

| 1. | Juurdepääs territooriumile (sisemine ja väline) |
| --- | --- |

1.

Juurdepääs territooriumile (sisemine ja väline)

| 2. | Transpordiviiside areng (nendevaheline lõhe), eelkõige eurokoridorides |
| --- | --- |

2.

Transpordiviiside areng (nendevaheline lõhe), eelkõige eurokoridorides

| 3. | Liiklusummikute vähendamine |
| --- | --- |

3.

Liiklusummikute vähendamine

| 4. | Uudsete lähenemisviiside arv |
| --- | --- |

4.

Uudsete lähenemisviiside arv

| 5. | Riikidevaheliste koostöövõrkude arv |
| --- | --- |

5.

Riikidevaheliste koostöövõrkude arv

| 6. | Väikese mahuga investeeringute koguarv |
| --- | --- |

6.

Väikese mahuga investeeringute koguarv

Üldeesmärk on ulatuslik ja sellega kaasnevad näitajad, mis ei mõõda saavutatu ulatust. Konkreetsete eesmärkide arv on suur. On määratletud vastavad näitajad, kuid võttes arvesse nende arvukust, on neid raske hallata.

Vahemere lääneosa (tegevussuund B)

Suurendada territoriaalset konkurentsivõimet kogu Vahemereäärsel alal; tugevdada koostööpiirkonna ühtlust, muutes maa arenduspoliitikad tänu institutsioonidevahelisele integratsioonile tähtsamaks; soodustada ja algatada rikast, arvukat ja suurema arenguperspektiiviga koostööd riikide vahel, pidades silmas säästlikku arengut Euroopa piirkondades, mis on programmi suhtes abikõlblikud, samuti Vahemere basseini lõunaosa kolmandates riikides

Tulemusnäitajad

| 1. | Projektidesse kaasatud organisatsioonide arv |
| --- | --- |

1.

Projektidesse kaasatud organisatsioonide arv

| 2. | Strateegiliste ja maa-ala puudutavate uuringute arv |
| --- | --- |

2.

Strateegiliste ja maa-ala puudutavate uuringute arv

| 3. | Avalikke institutsioone hõlmavate võrkude arv |
| --- | --- |

3.

Avalikke institutsioone hõlmavate võrkude arv

| 4. | Rohkem kui kaht riiki või vähemalt üht EL-i välist riiki hõlmavate projektide arv |
| --- | --- |

4.

Rohkem kui kaht riiki või vähemalt üht EL-i välist riiki hõlmavate projektide arv

Neli prioriteeti:

| 1. | Vahemere bassein |
| --- | --- |

1.

Vahemere bassein

| 2. | Territoriaalsete ja linnasüsteemide arengustrateegia |
| --- | --- |

2.

Territoriaalsete ja linnasüsteemide arengustrateegia

| 3. | Transpordi ja infoühiskonna süsteemid |
| --- | --- |

3.

Transpordi ja infoühiskonna süsteemid

| 4. | Keskkond, kultuuripärandi väärtustamine ja säästlik areng |
| --- | --- |

4.

Keskkond, kultuuripärandi väärtustamine ja säästlik areng

Esimese prioriteedi tulemusnäitajate näited:

| — | Vahemereäärse ala finantseeritavate arendusprojektide arv |
| --- | --- |

—

Vahemereäärse ala finantseeritavate arendusprojektide arv

| — | Vahemere kahe kalda organisatsioonide vaheliste lepingute arv |
| --- | --- |

—

Vahemere kahe kalda organisatsioonide vaheliste lepingute arv

| — | Koolitatud isikute arv |
| --- | --- |

—

Koolitatud isikute arv

| — | Portaalide arv, mida jagavad mitmed Vahemere kahe kalda ettevõtted |
| --- | --- |

—

Portaalide arv, mida jagavad mitmed Vahemere kahe kalda ettevõtted

| — | Uute tehnoloogiate suurenenud kasutamine finantseeritavates võimuorganites ja ettevõtetes |
| --- | --- |

—

Uute tehnoloogiate suurenenud kasutamine finantseeritavates võimuorganites ja ettevõtetes

Üldine eesmärk on ulatuslik ja seda ei saa vastuvõetud näitajate alusel mõõta.

Põhjapiirkond (tegevussuund C)

Regionaalse arengu- ja ühtlustamispoliitika ja vahendite tulemuslikkuse tõstmine võrkude loomisega eelkõige arengus maha jäänud ja taaskasutusse võetavates piirkondades

—

—

—

Tegevussuuna C ja ühenduse algatusprogrammi eesmärgid ei ole veel piisaval tasemel määratletud. Näitajad veel puuduvad.

Image

Image

Image

---

(1)  2000. aasta osamakse ümberpaigutamine 2002.–2006. aasta osamaksetesse, sest ühtki ühenduse algatuse Interreg programmi ei võetud 2000. aastal vastu.

(2)  Ülekanded uuteks meetmeteks teatud ühenduse algatusprogrammide hilinenud vastuvõtmise või teatud liikmesriikide hilinemiste tõttu. 2001. aastal: Kreeka-Albaania (tegevussuund A), Kreeka-FYROM (tegevussuund A), Itaalia-Albaania (tegevussuund A), Itaalia-Aadria (tegevussuund A), Kariibi (tegevussuund B), Réunion (tegevussuund B) ja lõunapiirkond (tegevussuund C). 2002. aastal: Kreeka-Itaalia (tegevussuund A), Kreeka-Türgi (tegevussuund A), Archimedes (tegevussuund B) ja Vahemere lääneosa (tegevussuund B).

(3)  2001. aastast 2002. aastasse üle kantud summad teatud algatusprogrammide hilinenud vastuvõtmise tõttu: Iirimaa-Põhja-Iirimaa (tegevussuund A), Kreeka-Küpros (tegevussuund A), Hispaania-Atlandi ookean (tegevussuund B), Loode-Euroopa (tegevussuund B) ja Lääne piirkond (tegevussuund C).

(4)  100 %line määr, võttes arvesse iga-aastaste osamaksete 30. aprilliks automaatse sidumise mehhanismi (nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikkel 31).

(5)  Maksete assigneeringute ülekannete ja annulleeritud assigneeringute suurus, samuti madal täitmise määr. See olukord on tekkinud algatusprogrammide hilinenud vastuvõtmise tõttu komisjonis ja seejärel esimeste projektide valimiseks ja alustamiseks vajaliku aja tõttu (vt punktid 35–39). Umbes 70 % aastatel 2001, 2002 ja 2003 makstud summadest vastas automaatsetele ettemaksetele Euroopa Regionaalfondi 7 %st osamaksust vastuvõetud algatusprogrammidesse.

NB:vt kontrollikoja 2001. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 3.7–3.8 ja 3.34 (EÜT C 295, 28.11.2002).

Allikas:Tulude ja kulude aruanne ja regionaalpoliitika peadirektoraat

(6)  EL-i territoorium on jaotatud neljaks, iga osa on kaetud tegevussuuna C ühe ühenduse algatusprogrammiga. Kui projektijuht on algatusprogrammi abikõlbliku piirkonna resident, kirjendatakse kõik projekti kulud selle algatusprogrammi alla, kuigi teised partnerid võivad olla muude abikõlblike piirkondade residendid. Seega ei ole abikõlbliku piirkonna pindala oluline andmeüksus.

(7)  Mõiste “mõju” viitab pikaajalisele toimele, samal ajal kui mõiste “tulemus” puudutab vahetut ja kohest toimet.

---

KOMISJONI VASTUSED

KOKKUVÕTE

| III. | Võttes arvesse arvukaid piiriüleseid programme, asjaomaste piirkondade ebaühtlust ja esmatähtsat eesmärki arendada piiriüleseid majandus- ja sotsiaalkeskusi, valis komisjon oma suundades “pea alaspidi” lähenemise. Just selletõttu käsitlevadki A ja C tahu puhul võetud suunad esmatähtsaid valdkondi suhteliselt laialt ja ammendamatult. Lisaväärtus seisneb piiriülese koostöö arendamises ja sellest tulenevas katalüsaatoriefektis. Näitajad peaksid mõõtma saavutusi selles valdkonnas. Arvukate ettevõtmiste mittemateriaalne olemus on siiski raskendanud eesmärgile suunatud näitajate kindlaksmääramist.
  Suunad olid üldjoontes teada põhilistele osalejatele, kellega komisjon oli kaua enne suundade avaldamist regulaarselt ühenduses. |
| --- | --- |

III.

Võttes arvesse arvukaid piiriüleseid programme, asjaomaste piirkondade ebaühtlust ja esmatähtsat eesmärki arendada piiriüleseid majandus- ja sotsiaalkeskusi, valis komisjon oma suundades “pea alaspidi” lähenemise. Just selletõttu käsitlevadki A ja C tahu puhul võetud suunad esmatähtsaid valdkondi suhteliselt laialt ja ammendamatult. Lisaväärtus seisneb piiriülese koostöö arendamises ja sellest tulenevas katalüsaatoriefektis. Näitajad peaksid mõõtma saavutusi selles valdkonnas. Arvukate ettevõtmiste mittemateriaalne olemus on siiski raskendanud eesmärgile suunatud näitajate kindlaksmääramist.

Suunad olid üldjoontes teada põhilistele osalejatele, kellega komisjon oli kaua enne suundade avaldamist regulaarselt ühenduses.

| IV. | Kuigi täiendused on alati võimalikud, hindab komisjon, et ta on menetlused piisavalt ette valmistanud ja läbirääkimiste olukorrast tingitud piirides suutnud kõrvaldada põhilised puudused. Viivitused tulenesid suures osas ajast, mis kulus nende puuduste kõrvaldada laskmiseks eeldusel, et kõik asjaomased liikmesriigid peavad kokkuleppele jõudma. Viivituste mõju programmide käivitamisele on piiratud. |
| --- | --- |

IV.

Kuigi täiendused on alati võimalikud, hindab komisjon, et ta on menetlused piisavalt ette valmistanud ja läbirääkimiste olukorrast tingitud piirides suutnud kõrvaldada põhilised puudused. Viivitused tulenesid suures osas ajast, mis kulus nende puuduste kõrvaldada laskmiseks eeldusel, et kõik asjaomased liikmesriigid peavad kokkuleppele jõudma. Viivituste mõju programmide käivitamisele on piiratud.

| V. | Tõeliste ühiste, õigussubjektsust omavate haldusstruktuuride loomine hõlbustaks koostööprogrammide elluviimist. Oma kolmandas aruandes majandusliku ja sotsiaalse sidususe teemal tegi komisjon teatavaks oma kavatsuse teha nõukogule ettepanek luua uus õigusvahend Euroopa koostööstruktuuri kujul. |
| --- | --- |

V.

Tõeliste ühiste, õigussubjektsust omavate haldusstruktuuride loomine hõlbustaks koostööprogrammide elluviimist. Oma kolmandas aruandes majandusliku ja sotsiaalse sidususe teemal tegi komisjon teatavaks oma kavatsuse teha nõukogule ettepanek luua uus õigusvahend Euroopa koostööstruktuuri kujul.

| VI. | “Pea alaspidi”-lähenemine toob esile ekspertanalüüside käigus tuvastamata murekohad, mida aga väljendasid piirkondlikud ja kohalikud asutused, kellest juhindutakse prioriteetide strateegias ja valikul. Kuna piiriüleste ühenduse algatusprogrammide üleüldine eesmärk on aidata kaasa piiriüleste majandus- ja sotsiaalkeskuste arendamisele, võivad selles eesmärgis osaleda kõik projektid, mis hõlbustavad sellealast koostööd. |
| --- | --- |

VI.

“Pea alaspidi”-lähenemine toob esile ekspertanalüüside käigus tuvastamata murekohad, mida aga väljendasid piirkondlikud ja kohalikud asutused, kellest juhindutakse prioriteetide strateegias ja valikul. Kuna piiriüleste ühenduse algatusprogrammide üleüldine eesmärk on aidata kaasa piiriüleste majandus- ja sotsiaalkeskuste arendamisele, võivad selles eesmärgis osaleda kõik projektid, mis hõlbustavad sellealast koostööd.

| VII. | Komisjon tunnistab, et sobivate näitajate leidmisega on raskusi tulenevalt asjaolust, et Interregi algatuse lisaväärtus avaldub mitmel kujul. Individuaalsetes Interreg III programmides on näitajate kogumikud siiski paljutõotavaks alguseks selles suunas.
  Komisjon julgustas liikmesriike sisse seadma arvutisüsteeme projektide haldamiseks ja näitajatealaste andmete kogumiseks mõeldud andmebaase. |
| --- | --- |

VII.

Komisjon tunnistab, et sobivate näitajate leidmisega on raskusi tulenevalt asjaolust, et Interregi algatuse lisaväärtus avaldub mitmel kujul. Individuaalsetes Interreg III programmides on näitajate kogumikud siiski paljutõotavaks alguseks selles suunas.

Komisjon julgustas liikmesriike sisse seadma arvutisüsteeme projektide haldamiseks ja näitajatealaste andmete kogumiseks mõeldud andmebaase.

| VIII. | Tehtud vahehinnangute järelduste tagajärjel rõhutas komisjon sageli programme juhtivate haldusasutuste puhul vajadust näitajate süsteeme täiendada. Komisjon kutsus lihtsustamispüüdluste raames liikmesriike üles lihtsustama ja piirama nende tulemusnäitajate arvu. |
| --- | --- |

VIII.

Tehtud vahehinnangute järelduste tagajärjel rõhutas komisjon sageli programme juhtivate haldusasutuste puhul vajadust näitajate süsteeme täiendada. Komisjon kutsus lihtsustamispüüdluste raames liikmesriike üles lihtsustama ja piirama nende tulemusnäitajate arvu.

| IX. | Komisjoni hinnangul on lisaväärtus suurem, kui ühenduse algatusprogrammid aitavad kaasa piiriüleste majandus- ja sotsiaalkeskuste tekkimisele, selle asemel et pelgalt lahendada piiridel allesjäänud probleeme. Selle lähenemise valimine mõjutab võimalust standardnäitajate määramiseks, kuigi selles valdkonnas on võimalikud täiendused. |
| --- | --- |

IX.

Komisjoni hinnangul on lisaväärtus suurem, kui ühenduse algatusprogrammid aitavad kaasa piiriüleste majandus- ja sotsiaalkeskuste tekkimisele, selle asemel et pelgalt lahendada piiridel allesjäänud probleeme. Selle lähenemise valimine mõjutab võimalust standardnäitajate määramiseks, kuigi selles valdkonnas on võimalikud täiendused.

| X. | Komisjon esitab suunad ja metodoloogiaalased dokumendid varakult enne järgmise programmeerimisperioodi algust. Komisjon võtab eelnevalt arutlusele hindamisrolli uue korra ettevalmistuse raames. |
| --- | --- |

X.

Komisjon esitab suunad ja metodoloogiaalased dokumendid varakult enne järgmise programmeerimisperioodi algust. Komisjon võtab eelnevalt arutlusele hindamisrolli uue korra ettevalmistuse raames.

| XI. | Komisjon vaatab järgmise programmeerimisperioodi ettevalmistuse raames läbi kontrollikoja soovituse. Ta töötab koostööalaste õigusaktide alal. |
| --- | --- |

XI.

Komisjon vaatab järgmise programmeerimisperioodi ettevalmistuse raames läbi kontrollikoja soovituse. Ta töötab koostööalaste õigusaktide alal.

INTRODUCTION

| 4. | (a) | The Commission would point out that the recommendation made in 4(a) has been taken into account in the guidelines for Interreg III. It would refer to the Court’s observations at 7(b). |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

The Commission would point out that the recommendation made in 4(a) has been taken into account in the guidelines for Interreg III. It would refer to the Court’s observations at 7(b).

THE COMMISSION GUIDELINES

| 12. | The Commission shares the Court’s view that it is important that guidelines are adopted before the preparation of programmes starts.
  On the question of making available the guidelines for Interreg III, the Commission would refer to its reply to paragraph 28. On the question of specific operational and measurable objectives and targeted measures, it would refer to its replies in paragraphs 17 to 25. |
| --- | --- |

12.

The Commission shares the Court’s view that it is important that guidelines are adopted before the preparation of programmes starts.

On the question of making available the guidelines for Interreg III, the Commission would refer to its reply to paragraph 28. On the question of specific operational and measurable objectives and targeted measures, it would refer to its replies in paragraphs 17 to 25.

| 15. | (b) | Cross-border institutions had been involved in Interreg programmes in some regions. However, the different national legal situations meant that the Commission could not prescribe cooperation structures and the guidelines therefore limited themselves to requiring joint governing bodies. |
| --- | --- | --- |

15.

(b)

Cross-border institutions had been involved in Interreg programmes in some regions. However, the different national legal situations meant that the Commission could not prescribe cooperation structures and the guidelines therefore limited themselves to requiring joint governing bodies.

| 16. | In its guidelines the Commission gives European economic interest groupings (EEIGs) as one of the avenues to be explored; this was done in a number of programmes but the results were rather disappointing, as is stated in paragraph 44. The Final Report on the ex post evaluation of Interreg II published in December 2003 has since confirmed that the EEIG instrument is not geared towards cooperation between public law based authorities and that it is very time and resource consuming to set up and created practical difficulties in operation.
  On completion of the work carried out in the wake of the study on legal cooperation instruments, the Commission envisaged, in the proposals contained in the third report on economic and social cohesion, creating a legal instrument to facilitate the management of cooperation programmes. |
| --- | --- |

16.

In its guidelines the Commission gives European economic interest groupings (EEIGs) as one of the avenues to be explored; this was done in a number of programmes but the results were rather disappointing, as is stated in paragraph 44. The Final Report on the ex post evaluation of Interreg II published in December 2003 has since confirmed that the EEIG instrument is not geared towards cooperation between public law based authorities and that it is very time and resource consuming to set up and created practical difficulties in operation.

On completion of the work carried out in the wake of the study on legal cooperation instruments, the Commission envisaged, in the proposals contained in the third report on economic and social cohesion, creating a legal instrument to facilitate the management of cooperation programmes.

| 17. | (a) | Cross-border programmes have similar objectives to those of traditional Structural Fund programmes, but with the specific feature set out in point 9 of the guidelines, namely the development of cross-border economic and social centres. This can only be achieved by developing as many links as possible between neighbouring socio-economic fabrics which, because of borders, have no links. The fundamental problem for border areas is the limited exchanges between actors on the two sides of the border. |
| --- | --- | --- |

17.

(a)

Cross-border programmes have similar objectives to those of traditional Structural Fund programmes, but with the specific feature set out in point 9 of the guidelines, namely the development of cross-border economic and social centres. This can only be achieved by developing as many links as possible between neighbouring socio-economic fabrics which, because of borders, have no links. The fundamental problem for border areas is the limited exchanges between actors on the two sides of the border.

| (b) | The intangible nature of a great many Interreg operations make it difficult to quantify the impact. The Commission would refer to its remarks in paragraph 21(a). |
| --- | --- |

(b)

The intangible nature of a great many Interreg operations make it difficult to quantify the impact. The Commission would refer to its remarks in paragraph 21(a).

| 18. | The Commission believes that the analyses at its disposal were adequate for defining the general objectives in the guidelines. |
| --- | --- |

18.

The Commission believes that the analyses at its disposal were adequate for defining the general objectives in the guidelines.

| 19. | The Interreg III guidelines state the general aims and objectives to be pursued. It is, however, the situation in a particular border region that should determine the specific types of action that need to be covered by a programme. |
| --- | --- |

19.

The Interreg III guidelines state the general aims and objectives to be pursued. It is, however, the situation in a particular border region that should determine the specific types of action that need to be covered by a programme.

| 20. | The definition of the concrete objectives and priorities for the programmes by the Member States’ authorities on the bases of the Interreg guidelines is in line with the principle of subsidiarity. |
| --- | --- |

20.

The definition of the concrete objectives and priorities for the programmes by the Member States’ authorities on the bases of the Interreg guidelines is in line with the principle of subsidiarity.

| 21. | Given the diverse situations the Commission preferred not to set common indicators ex ante; instead it suggested examples of indicators to Member States. Defining indicators is a process which must be carried out on an ongoing basis and in partnership between the Commission, the management authorities and the monitoring and steering committees.






  (a) | Some of the most important benefits of Interreg are not quantifiable. One of the main ones is to create, often for the first time, a context where cooperation between individuals, public and private institutions and enterprises across borders can take place.
  The greater the intangible content of projects, the greater the difficulty of developing indicators. The Commission has concentrated on developing indicators to measure the concrete results of cross-border and transnational cooperation in particular programmes. The current sets of indicators in individual Interreg III programmes represent a start in this direction. |
| --- | --- | --- |

21.

Given the diverse situations the Commission preferred not to set common indicators ex ante; instead it suggested examples of indicators to Member States. Defining indicators is a process which must be carried out on an ongoing basis and in partnership between the Commission, the management authorities and the monitoring and steering committees.

(a)

Some of the most important benefits of Interreg are not quantifiable. One of the main ones is to create, often for the first time, a context where cooperation between individuals, public and private institutions and enterprises across borders can take place.

The greater the intangible content of projects, the greater the difficulty of developing indicators. The Commission has concentrated on developing indicators to measure the concrete results of cross-border and transnational cooperation in particular programmes. The current sets of indicators in individual Interreg III programmes represent a start in this direction.

| (b) | Despite the inherent difficulty of quantifying effects that are largely intangible, the Commission aimed in its documents to give examples of indicators that could be used in practice. In the light of the experience gained in using the indicators, the Commission recognises that there is room for improvement in the guidance on indicators. |
| --- | --- |

(b)

Despite the inherent difficulty of quantifying effects that are largely intangible, the Commission aimed in its documents to give examples of indicators that could be used in practice. In the light of the experience gained in using the indicators, the Commission recognises that there is room for improvement in the guidance on indicators.

| (c) | The Commission was aware of the needs in terms of interregional cooperation (strand C). Over the period 1994 to 1999, it had organised five calls for proposals which had attracted over 1 500 applications each representing a number of partners. In response to these calls it financed and monitored some 150 cooperation projects. On the basis of this experience the Commission decided to focus this type of cooperation on improving the effectiveness of regional development and cohesion policies and instruments. The Commission would emphasise the usefulness of this type of cooperation in an enlarged, 25-member Union with many bodies and authorities conducting policies or managing regional development measures. |
| --- | --- |

(c)

The Commission was aware of the needs in terms of interregional cooperation (strand C). Over the period 1994 to 1999, it had organised five calls for proposals which had attracted over 1 500 applications each representing a number of partners. In response to these calls it financed and monitored some 150 cooperation projects. On the basis of this experience the Commission decided to focus this type of cooperation on improving the effectiveness of regional development and cohesion policies and instruments. The Commission would emphasise the usefulness of this type of cooperation in an enlarged, 25-member Union with many bodies and authorities conducting policies or managing regional development measures.

| 22. | The Commission adopted the approach of a basket of options from which the Member States could choose because of the diversity of situations in the regions. Both in the guidelines and during the negotiations the Member States were recommended, inter alia, because of the limited funds available, to focus the actions in each programme on certain prioritised measures deriving from the socio-economic analysis of the situation in the regions concerned.
  Only NUTS III areas along the border could be included. Such regions may be disadvantaged in comparison with the average of the NUTS II regions to which they belong. For example the NUTS III areas on the Bavarian-Czech border face a different socio-economic situation than the average of the NUTS II areas of Niederbayern or Oberpfalz, which are close to the 2001 EU15 average. |
| --- | --- |

22.

The Commission adopted the approach of a basket of options from which the Member States could choose because of the diversity of situations in the regions. Both in the guidelines and during the negotiations the Member States were recommended, inter alia, because of the limited funds available, to focus the actions in each programme on certain prioritised measures deriving from the socio-economic analysis of the situation in the regions concerned.

Only NUTS III areas along the border could be included. Such regions may be disadvantaged in comparison with the average of the NUTS II regions to which they belong. For example the NUTS III areas on the Bavarian-Czech border face a different socio-economic situation than the average of the NUTS II areas of Niederbayern or Oberpfalz, which are close to the 2001 EU15 average.

| 24. | The Commission wanted to leave the decentralised public authorities the choice of areas in which they wished to cooperate to improve their development policies and instruments. This allows steering committees to select the projects best suited to the regional development and cohesion objectives. |
| --- | --- |

24.

The Commission wanted to leave the decentralised public authorities the choice of areas in which they wished to cooperate to improve their development policies and instruments. This allows steering committees to select the projects best suited to the regional development and cohesion objectives.

| 25. | In concentrating operations, preference is given to projects with a heavy cooperation content, whatever the area, for the reasons explained in paragraphs 17 and 22 for cross-border projects and 24 for interregional projects. Sectoral concentration is appropriate in regions which have marked sectoral problems but not for a territory confronted with the general problem of weak socio-economic links because of the border. In this area at least it is the intangible nature of the effects of cooperation, in particular, which limits the possibilities of precise indicators for evaluation purposes. |
| --- | --- |

25.

In concentrating operations, preference is given to projects with a heavy cooperation content, whatever the area, for the reasons explained in paragraphs 17 and 22 for cross-border projects and 24 for interregional projects. Sectoral concentration is appropriate in regions which have marked sectoral problems but not for a territory confronted with the general problem of weak socio-economic links because of the border. In this area at least it is the intangible nature of the effects of cooperation, in particular, which limits the possibilities of precise indicators for evaluation purposes.

| 26. | The Commission was concerned not to complicate programme management, as any definition of areas not based on NUTS III would make analyses and the organisation of partnership more difficult and would also lead to disputes about the geographical eligibility of projects. |
| --- | --- |

26.

The Commission was concerned not to complicate programme management, as any definition of areas not based on NUTS III would make analyses and the organisation of partnership more difficult and would also lead to disputes about the geographical eligibility of projects.

| 28. | The Commission discussed drafts of the guidelines with the Committee for the Development and Conversion of Regions on 30 November and 13 and 20 December 1999. Before the formal approval of the guidelines the Commission services were also in regular contact with the regions and gave advice on the drafting of programmes. Drafts of the specific guidance on ex ante evaluation and indicators for Interreg III were available to Member States in the Technical Group on Evaluation as early as November 1999. |
| --- | --- |

28.

The Commission discussed drafts of the guidelines with the Committee for the Development and Conversion of Regions on 30 November and 13 and 20 December 1999. Before the formal approval of the guidelines the Commission services were also in regular contact with the regions and gave advice on the drafting of programmes. Drafts of the specific guidance on ex ante evaluation and indicators for Interreg III were available to Member States in the Technical Group on Evaluation as early as November 1999.

| 29. | As stated in paragraph 28 the content of the guidelines was known well before they were finally published. The Commission does not therefore believe that the date of publication affected the quality of the proposals. |
| --- | --- |

29.

As stated in paragraph 28 the content of the guidelines was known well before they were finally published. The Commission does not therefore believe that the date of publication affected the quality of the proposals.

THE COMMISSION'S PROCEDURE FOR EXAMINING CIP PROPOSALS

| 32. | The second phase of the examination of proposals involved inter-service consultations and culminated in a position paper. This was drawn up in accordance with internal instructions intended to ensure that the programmes were of good quality. It served as a basis for negotiations with the Member States’ authorities. All the comments made during the inter-service consultation and all correspondence with the Member States were filed in the computer system and in hard copy. Desk officers systematically followed up the points raised in the position papers and discussed in the negotiation meetings. |
| --- | --- |

32.

The second phase of the examination of proposals involved inter-service consultations and culminated in a position paper. This was drawn up in accordance with internal instructions intended to ensure that the programmes were of good quality. It served as a basis for negotiations with the Member States’ authorities. All the comments made during the inter-service consultation and all correspondence with the Member States were filed in the computer system and in hard copy. Desk officers systematically followed up the points raised in the position papers and discussed in the negotiation meetings.

| 33. | The Commission had to find a balanced solution in partnership with the Member States.






  (a) | The first version of the Spain-Portugal CIP provided only for the creation of secretariats working separately just for the subprogrammes. The corrected version of the programme, which was judged admissible, added the creation of a genuine JTS for support for the overall management of the programme (in the managing authority) and of the subprogrammes as regards operations coming under the responsibility of the central authorities of the two countries.
  In order not to delay programme start-up, the Commission accepted this proposal which it felt was not ideal but was an improvement. Subsequently the Commission took a number of steps to ask for the position of the JTS to be improved. |
| --- | --- | --- |

33.

The Commission had to find a balanced solution in partnership with the Member States.

(a)

The first version of the Spain-Portugal CIP provided only for the creation of secretariats working separately just for the subprogrammes. The corrected version of the programme, which was judged admissible, added the creation of a genuine JTS for support for the overall management of the programme (in the managing authority) and of the subprogrammes as regards operations coming under the responsibility of the central authorities of the two countries.

In order not to delay programme start-up, the Commission accepted this proposal which it felt was not ideal but was an improvement. Subsequently the Commission took a number of steps to ask for the position of the JTS to be improved.

| (b) | The Spain-Portugal programme proposal was found inadmissible after the check of the first proposal of 18 December 2000. The proposal was found admissible on 14 February 2001 after additional documentation had been supplied.
  The comments of the coordination unit on the admissibility of the MEDOC programme were of a qualitative nature and could not be used to justify declaring the programme proposal inadmissible. The comments were of a type to be considered in the context of the position paper. |
| --- | --- |

(b)

The Spain-Portugal programme proposal was found inadmissible after the check of the first proposal of 18 December 2000. The proposal was found admissible on 14 February 2001 after additional documentation had been supplied.

The comments of the coordination unit on the admissibility of the MEDOC programme were of a qualitative nature and could not be used to justify declaring the programme proposal inadmissible. The comments were of a type to be considered in the context of the position paper.

| 34. | The Commission considers that the internal instructions were adequate to ensure a consistent and transparent treatment of the programmes, while allowing the necessary flexibility to deal with the wide variety of programme areas and of quality in the programme proposals. It also considers that the Member States received adequate instructions for drafting proposals (see reply to paragraph 28). Further instructions would have run counter to the principle of subsidiarity and to the need to keep rules as simple as possible. |
| --- | --- |

34.

The Commission considers that the internal instructions were adequate to ensure a consistent and transparent treatment of the programmes, while allowing the necessary flexibility to deal with the wide variety of programme areas and of quality in the programme proposals. It also considers that the Member States received adequate instructions for drafting proposals (see reply to paragraph 28). Further instructions would have run counter to the principle of subsidiarity and to the need to keep rules as simple as possible.

| 36. | The exceeding of the time limit for the approval of programmes was largely due to delays in programme authorities’ revision of their proposals, which first had to be agreed with their partners (see the Court’s observation in paragraph 37(c)). Within the Commission, too, it was a considerable challenge to process a large volume of dossiers at the same time, with nearly half of the programme proposals arriving within the space of a few weeks around the deadline for submission.
  As stated in its reply to paragraph 19 of Special Report No 7/2003 (see FN 19), the Commission believes that the regulation time limits were not very realistic, particularly for Interreg. |
| --- | --- |

36.

The exceeding of the time limit for the approval of programmes was largely due to delays in programme authorities’ revision of their proposals, which first had to be agreed with their partners (see the Court’s observation in paragraph 37(c)). Within the Commission, too, it was a considerable challenge to process a large volume of dossiers at the same time, with nearly half of the programme proposals arriving within the space of a few weeks around the deadline for submission.

As stated in its reply to paragraph 19 of Special Report No 7/2003 (see FN 19), the Commission believes that the regulation time limits were not very realistic, particularly for Interreg.

| 37 | (c) | The Commission would refer to its reply to paragraph 36. |
| --- | --- | --- |

37

(c)

The Commission would refer to its reply to paragraph 36.

| 38. | The Commission has announced that programme complements will be dropped for the next programming period. |
| --- | --- |

38.

The Commission has announced that programme complements will be dropped for the next programming period.

| 39. | Many actors were still occupied with projects under the old Interreg II programmes, which could be implemented until the end of 2001. This reduced in practice the potential for new projects under the new programmes and therefore also reduced the effect of the delay in the publication of the guidelines and in the approval of programmes. The Commission would also refer to its communication of 20 September 2002 (COM(2002) 528) on the evolution of budget execution of the Structural Funds, in particular outstanding commitments (RAL). |
| --- | --- |

39.

Many actors were still occupied with projects under the old Interreg II programmes, which could be implemented until the end of 2001. This reduced in practice the potential for new projects under the new programmes and therefore also reduced the effect of the delay in the publication of the guidelines and in the approval of programmes. The Commission would also refer to its communication of 20 September 2002 (COM(2002) 528) on the evolution of budget execution of the Structural Funds, in particular outstanding commitments (RAL).

COOPERATION DURING PREPARATION AND IMPLEMENTATION

| 41. | Due to the specificities of the three strands, the involvement of the various partners was different. As laid down in the guidelines (paragraphs 22 and 23), cross-border cooperation programmes were to be drawn up by the regional or local authorities in partnership with the national authorities, whereas transnational cooperation programmes were to be drawn up by the national authorities in close cooperation with the regional or local authorities. |
| --- | --- |

41.

Due to the specificities of the three strands, the involvement of the various partners was different. As laid down in the guidelines (paragraphs 22 and 23), cross-border cooperation programmes were to be drawn up by the regional or local authorities in partnership with the national authorities, whereas transnational cooperation programmes were to be drawn up by the national authorities in close cooperation with the regional or local authorities.

| 42. | The Commission would refer to its replies to paragraphs 59 to 63. |
| --- | --- |

42.

The Commission would refer to its replies to paragraphs 59 to 63.

| 44. | An attempt was made in the north-west Region Interreg III B programme to set up a transnational association in the form of a European Economic Interest Grouping to host the managing authority and the joint technical secretariat of the programme. However, it was found during the negotiations that not all Member States provide for this type of institution with public responsibilities in their legislative systems. Concerning a possible new legal instrument for cooperation in the new period, the Commission refers to its reply to at point 16. |
| --- | --- |

44.

An attempt was made in the north-west Region Interreg III B programme to set up a transnational association in the form of a European Economic Interest Grouping to host the managing authority and the joint technical secretariat of the programme. However, it was found during the negotiations that not all Member States provide for this type of institution with public responsibilities in their legislative systems. Concerning a possible new legal instrument for cooperation in the new period, the Commission refers to its reply to at point 16.

| 45. | The guidelines state that the joint technical secretariat should assist the managing authority with the implementation and operational management of the programmes. Emphasis is placed on effectiveness and operational aspects, while the strategic aspects are left to the managing authority and the monitoring committee. For this reason, a JTS set up in a single location and consisting of representatives of the Member States concerned is, as a rule, better adapted to the guidelines. |
| --- | --- |

45.

The guidelines state that the joint technical secretariat should assist the managing authority with the implementation and operational management of the programmes. Emphasis is placed on effectiveness and operational aspects, while the strategic aspects are left to the managing authority and the monitoring committee. For this reason, a JTS set up in a single location and consisting of representatives of the Member States concerned is, as a rule, better adapted to the guidelines.

| 48. | In the guidelines the Commission had suggested that the system of financial management should allow a transfer from the ERDF, but preferably also national co-financing (point 25 of the guidelines). |
| --- | --- |

48.

In the guidelines the Commission had suggested that the system of financial management should allow a transfer from the ERDF, but preferably also national co-financing (point 25 of the guidelines).

CONSISTENCY BETWEEN THE INITIAL ANALYSIS AND CHOICE OF MEASURES AND THE ADDED VALUE OF THE FIRST PROJECTS TO BE ADOPTED

| 52. | The Commission would refer to methodology working document No 2 ‘Ex ante evaluation of Structural Fund operations’ which recommends an independent and objective evaluation, underlines the principle of proportionality, advocates an interactive link between ex ante evaluation and preparation of the strategy and proposes that the work of the evaluators be transmitted to the Commission either as an annex or as a document or series of separate documents. |
| --- | --- |

52.

The Commission would refer to methodology working document No 2 ‘Ex ante evaluation of Structural Fund operations’ which recommends an independent and objective evaluation, underlines the principle of proportionality, advocates an interactive link between ex ante evaluation and preparation of the strategy and proposes that the work of the evaluators be transmitted to the Commission either as an annex or as a document or series of separate documents.

| 54. | The cooperation projects managed as ERDF innovative actions were completed at the end of 2002, i.e. after strand C was launched. Although there was no external evaluation of these projects, the experience acquired helped the secretariats responsible for implementing the CIPs of this strand. |
| --- | --- |

54.

The cooperation projects managed as ERDF innovative actions were completed at the end of 2002, i.e. after strand C was launched. Although there was no external evaluation of these projects, the experience acquired helped the secretariats responsible for implementing the CIPs of this strand.

| 56. | (a) | The Commission would refer to its replies to paragraphs 57 and 63 to 66. |
| --- | --- | --- |

56.

(a)

The Commission would refer to its replies to paragraphs 57 and 63 to 66.

| (b) | The Commission would refer to its reply to paragraph 63. |
| --- | --- |

(b)

The Commission would refer to its reply to paragraph 63.

| 57. | In focusing strand C on the objective of improving the effectiveness of regional development policies and instruments, the Commission believes that it is for the decentralised public authorities to identify areas of cooperation. |
| --- | --- |

57.

In focusing strand C on the objective of improving the effectiveness of regional development policies and instruments, the Commission believes that it is for the decentralised public authorities to identify areas of cooperation.

| 58. | It is quite right that descriptions should present development-related problems, because the main problem created by borders is that of the inadequate intensity of economic and social relations between neighbouring actors, which is an obstacle to development. This is a tricky problem which takes time to resolve, as it involves developing cooperation between administrations and organisations of all kinds on both sides of the border. The missing links therefore concern a great many sectors of activity. On this point see the reply to paragraph 17.






  (b) | The examples show the differences in cooperation needs between different programmes. They also confirm the Commission’s opinion that regions should have considerable scope to choose for themselves the types of cooperation they find most urgent. |
| --- | --- | --- |

58.

It is quite right that descriptions should present development-related problems, because the main problem created by borders is that of the inadequate intensity of economic and social relations between neighbouring actors, which is an obstacle to development. This is a tricky problem which takes time to resolve, as it involves developing cooperation between administrations and organisations of all kinds on both sides of the border. The missing links therefore concern a great many sectors of activity. On this point see the reply to paragraph 17.

(b)

The examples show the differences in cooperation needs between different programmes. They also confirm the Commission’s opinion that regions should have considerable scope to choose for themselves the types of cooperation they find most urgent.

It is true that the bottom-up approach, which the Commission considers essential in regional development, is potentially at odds with the principle of concentrating financial resources ‘on a limited number of topics and measures’ (point 11 of the guidelines). In particular, for programmes where there is long experience of cooperation and a limited development gap (at old internal borders), the tendency is to cover a large number of topics in order to take cooperation further, rather than concentrate on a limited number of topics.

| 60. | The strand A Interreg programmes differ from traditional operation programmes in that they are directed at cooperation and use rather innovative mechanisms to achieve this goal. In view of the problems facing these areas as set out in paragraphs 17, 21, 22 and 58, it is normal that the topics covered should be the same as in traditional programmes. |
| --- | --- |

60.

The strand A Interreg programmes differ from traditional operation programmes in that they are directed at cooperation and use rather innovative mechanisms to achieve this goal. In view of the problems facing these areas as set out in paragraphs 17, 21, 22 and 58, it is normal that the topics covered should be the same as in traditional programmes.

| 61. | What distinguishes strand B from strand A is that those who devised these programmes followed the recommendations of the ESDP to structure their cooperation. As a result virtually all the strand B CIPs have a structure related to the ESDP priorities, namely polycentric spatial development and a new urban-rural relationship, clarity of access to infrastructure and knowledge and wise management of the natural and cultural heritage. The Commission does, however, acknowledge that some of these CIPs could have been more targeted, but this is not always possible in trans-national partnership. |
| --- | --- |

61.

What distinguishes strand B from strand A is that those who devised these programmes followed the recommendations of the ESDP to structure their cooperation. As a result virtually all the strand B CIPs have a structure related to the ESDP priorities, namely polycentric spatial development and a new urban-rural relationship, clarity of access to infrastructure and knowledge and wise management of the natural and cultural heritage. The Commission does, however, acknowledge that some of these CIPs could have been more targeted, but this is not always possible in trans-national partnership.

| 62. | The Commission would refer to its reply to paragraph 57. |
| --- | --- |

62.

The Commission would refer to its reply to paragraph 57.

| 63. | There are at least four reasons why strategy and priorities do not flow solely from the SWOT analyses: 1. the territories concerned do not come under a single public authority; 2. the statistics do not relate to all the territories concerned; 3. as the major problem is the weakness of cooperation links as explained in paragraph 17, the best way of identifying what steps needs to be taken is by a bottom-up approach; 4. the programmes are the outcome of a negotiation process between partners in different Member States trying to find a consensus.
  The Commission considers that, for the four reasons given above, for cross-border CIPs a bottom-up approach gives better results. This inevitably means less targeting than with a top-down approach, but it must still take into account programme strategy and priorities. It is also closer to the concerns of authorities which are responsible for development matters and of local actors. The steps referred to at 3 and 4 should be explained in the CIPs and integrated in the SWOT analysis.
  Finally, in the field of cross-border cooperation, even with more targeting the problems connected with borders would not all be resolved, some of them (e.g. differences between taxation and social security systems) are outside the scope of the ERDF or can only be addressed in part (e.g. judicial and administrative cooperation — See Annex II, point 7). Applying solutions in these areas is the sole responsibility of the Member States.
  As regards transnational CIPs, the Commission can go along with the Court’s analysis and its criticism of inadequate targeting. The Member States concerned were, in some areas, not sufficiently involved in identifying projects which genuinely created structures for the territories concerned. In future consideration should be given, for this strand, to developing more top-down working methods involving national administrations. |
| --- | --- |

63.

There are at least four reasons why strategy and priorities do not flow solely from the SWOT analyses: 1. the territories concerned do not come under a single public authority; 2. the statistics do not relate to all the territories concerned; 3. as the major problem is the weakness of cooperation links as explained in paragraph 17, the best way of identifying what steps needs to be taken is by a bottom-up approach; 4. the programmes are the outcome of a negotiation process between partners in different Member States trying to find a consensus.

The Commission considers that, for the four reasons given above, for cross-border CIPs a bottom-up approach gives better results. This inevitably means less targeting than with a top-down approach, but it must still take into account programme strategy and priorities. It is also closer to the concerns of authorities which are responsible for development matters and of local actors. The steps referred to at 3 and 4 should be explained in the CIPs and integrated in the SWOT analysis.

Finally, in the field of cross-border cooperation, even with more targeting the problems connected with borders would not all be resolved, some of them (e.g. differences between taxation and social security systems) are outside the scope of the ERDF or can only be addressed in part (e.g. judicial and administrative cooperation — See Annex II, point 7). Applying solutions in these areas is the sole responsibility of the Member States.

As regards transnational CIPs, the Commission can go along with the Court’s analysis and its criticism of inadequate targeting. The Member States concerned were, in some areas, not sufficiently involved in identifying projects which genuinely created structures for the territories concerned. In future consideration should be given, for this strand, to developing more top-down working methods involving national administrations.

| 64. | Complementarity lies principally in the cross-border cooperation aspect which comes on top of the traditional and economic and social development. For instance, two border regions will include the financing of business support in their regional programmes and, by way of complement, the exchange of experience in financing such services in Interreg. |
| --- | --- |

64.

Complementarity lies principally in the cross-border cooperation aspect which comes on top of the traditional and economic and social development. For instance, two border regions will include the financing of business support in their regional programmes and, by way of complement, the exchange of experience in financing such services in Interreg.

| 65. | For strand B, complementarity is achieved in that the CIPs finance transnational projects which are too complex for mainstream financing. For strand C complementarity derives from the objective of improving regional policies and instruments, some of which are used for implementing mainstream actions. |
| --- | --- |

65.

For strand B, complementarity is achieved in that the CIPs finance transnational projects which are too complex for mainstream financing. For strand C complementarity derives from the objective of improving regional policies and instruments, some of which are used for implementing mainstream actions.

| 66. | The selection committee must be in a position to base its decisions on its appraisal of the quality of the projects, as it is possible, with the quantified criteria, to quickly identify the strengths and weaknesses of each project and to discuss them in the steering committee. The Commission agrees with the Court that defining minimum quality would improve the selection system for certain programmes. |
| --- | --- |

66.

The selection committee must be in a position to base its decisions on its appraisal of the quality of the projects, as it is possible, with the quantified criteria, to quickly identify the strengths and weaknesses of each project and to discuss them in the steering committee. The Commission agrees with the Court that defining minimum quality would improve the selection system for certain programmes.

| 67. | The trans-European nature of projects is one of the principal requirements of the guidelines. The Court is quite right in underlining that some strand A projects financed by Interreg are not carried out jointly by partners on both sides of a border. This is authorised by the guidelines where significant impact can be demonstrated on the other side of the border. |
| --- | --- |

67.

The trans-European nature of projects is one of the principal requirements of the guidelines. The Court is quite right in underlining that some strand A projects financed by Interreg are not carried out jointly by partners on both sides of a border. This is authorised by the guidelines where significant impact can be demonstrated on the other side of the border.

| 68. | The Commission considers that exchange of experience is a way for the bodies involved in these exchanges to improve their know-how. In some cases they may then be in a position to carry out more effectively local development actions financed, for instance, under mainstream or Interreg financed cross-border programmes. This applies to improvement in business support and the prevention of coastal erosion. |
| --- | --- |

68.

The Commission considers that exchange of experience is a way for the bodies involved in these exchanges to improve their know-how. In some cases they may then be in a position to carry out more effectively local development actions financed, for instance, under mainstream or Interreg financed cross-border programmes. This applies to improvement in business support and the prevention of coastal erosion.

| 69. | The Commission believes that projects for the exchange of experience are often a prerequisite for the development of innovative action and better use of public funds. As regards the observation on the lack of targeting, the Commission would refer to its reply to paragraph 63. |
| --- | --- |

69.

The Commission believes that projects for the exchange of experience are often a prerequisite for the development of innovative action and better use of public funds. As regards the observation on the lack of targeting, the Commission would refer to its reply to paragraph 63.

THE FEASIBILITY OF MEASURING PROGRESS EX POST

| 71. | As explained in the reply to paragraph 63, the bottom-up approach means taking into account the opinions of partners in determining objectives and not only the SWOT analysis. In addition, the general objective of cross-border CIPs of developing cooperation between administrations and organisations of all kinds on both sides of the border (see paragraph 63) and the intangible nature of a good many of the activities chosen make it difficult to quantify exactly the impact of the operation (see paragraphs 21 and 22). |
| --- | --- |

71.

As explained in the reply to paragraph 63, the bottom-up approach means taking into account the opinions of partners in determining objectives and not only the SWOT analysis. In addition, the general objective of cross-border CIPs of developing cooperation between administrations and organisations of all kinds on both sides of the border (see paragraph 63) and the intangible nature of a good many of the activities chosen make it difficult to quantify exactly the impact of the operation (see paragraphs 21 and 22).

| 73. | Commission staff are in the process of analysing in detail the mid-term evaluation reports; this exercise will help to remedy the problems and shortcomings detected by the Court concerning the relevance of the indicators. What the Commission has seen so far is that one point criticised in a good many reports is that project partners can each determine their own indicators; in its official reaction to the reports the Commission will recommend that project partners be required to use the indicators stipulated in the programming documents (programme and complement). The lack of accuracy of the measurement of impact is mainly due to the intangible nature of the large number of activities financed. |
| --- | --- |

73.

Commission staff are in the process of analysing in detail the mid-term evaluation reports; this exercise will help to remedy the problems and shortcomings detected by the Court concerning the relevance of the indicators. What the Commission has seen so far is that one point criticised in a good many reports is that project partners can each determine their own indicators; in its official reaction to the reports the Commission will recommend that project partners be required to use the indicators stipulated in the programming documents (programme and complement). The lack of accuracy of the measurement of impact is mainly due to the intangible nature of the large number of activities financed.

| 74. | The context indicators proper serve to define the starting situation, giving a snapshot of the region to which reference can be made to see whether the programme has had any impact on this situation. It is true that these indicators are not necessarily influenced by the operation, and that their value as far as the programme is concerned can be limited. Many earlier Interreg evaluations found that impact objectives cannot be quantified if this starting situation is not known. The Commission notes that a first step has been taken, but that harmonious application to all the CIPs would have been of more use. |
| --- | --- |

74.

The context indicators proper serve to define the starting situation, giving a snapshot of the region to which reference can be made to see whether the programme has had any impact on this situation. It is true that these indicators are not necessarily influenced by the operation, and that their value as far as the programme is concerned can be limited. Many earlier Interreg evaluations found that impact objectives cannot be quantified if this starting situation is not known. The Commission notes that a first step has been taken, but that harmonious application to all the CIPs would have been of more use.

| 75. | As regards quantifiable indicators, i.e. of outputs and outcomes, as a rule it is the beneficiaries who state in their reports what has been achieved or, for some indicators, it is the joint secretariat.
  It is only to be expected that contributions to overall objectives made by specific projects should be difficult to determine. |
| --- | --- |

75.

As regards quantifiable indicators, i.e. of outputs and outcomes, as a rule it is the beneficiaries who state in their reports what has been achieved or, for some indicators, it is the joint secretariat.

It is only to be expected that contributions to overall objectives made by specific projects should be difficult to determine.

| 77. | The Commission urged Member States to select only a limited number of relevant indicators. It reminded Member States of this recommendation in the simplification exercise (Communication of 25 April 2003 (C(2003) 1255)). |
| --- | --- |

77.

The Commission urged Member States to select only a limited number of relevant indicators. It reminded Member States of this recommendation in the simplification exercise (Communication of 25 April 2003 (C(2003) 1255)).

| 78. | The Commission urged Member Stats to put in place computerised project management systems and databases to compile information for use as indicators. |
| --- | --- |

78.

The Commission urged Member Stats to put in place computerised project management systems and databases to compile information for use as indicators.

CONCLUSION AND RECOMMENDATIONS

| 79. | The delays in the publication of guidelines and in the approval of programmes did not have any decisive effect on the quality of programmes (see replies to paragraphs 28, 29 and 36 to 39). As regards evaluation, some progress was made through the increased quantification of objectives, even though this progress was limited because of the intangible nature of many of them (see the reply to paragraph 21). |
| --- | --- |

79.

The delays in the publication of guidelines and in the approval of programmes did not have any decisive effect on the quality of programmes (see replies to paragraphs 28, 29 and 36 to 39). As regards evaluation, some progress was made through the increased quantification of objectives, even though this progress was limited because of the intangible nature of many of them (see the reply to paragraph 21).

| 80. | The Commission guidelines have produced significant advances in the CIP management system compared with the previous period. Further progress is expected on the basis of current experience and exchanges between management bodies under the Interact programme. The Commission is also planning to propose that the Council should introduce for the next programming period a new legal instrument to facilitate the creation of joint structures. |
| --- | --- |

80.

The Commission guidelines have produced significant advances in the CIP management system compared with the previous period. Further progress is expected on the basis of current experience and exchanges between management bodies under the Interact programme. The Commission is also planning to propose that the Council should introduce for the next programming period a new legal instrument to facilitate the creation of joint structures.

| 81. | On the matter of the analyses available, the Commission would refer to its replies to the observations in paragraph 18. As stated in paragraphs 17 and 58, the general objective of cross-border cooperation is the development of a cross-border economy by developing cross-border socio-economic centres out of the two economies separated by the border. This means that any opportunity for developing cooperation between administrations and socio-economic actors located on either side of the border should be promoted. Hence the guidelines deliberately provide a relatively wide field of action. In some CIPs, however, specific cross-border problems were identified, by reference to which targeted and measurable objectives were defined and resources were concentrated on these objectives. These two approaches are not therefore mutually exclusive, as is shown by the examples of targeting on specific problems that the Court quotes in paragraph 58. |
| --- | --- |

81.

On the matter of the analyses available, the Commission would refer to its replies to the observations in paragraph 18. As stated in paragraphs 17 and 58, the general objective of cross-border cooperation is the development of a cross-border economy by developing cross-border socio-economic centres out of the two economies separated by the border. This means that any opportunity for developing cooperation between administrations and socio-economic actors located on either side of the border should be promoted. Hence the guidelines deliberately provide a relatively wide field of action. In some CIPs, however, specific cross-border problems were identified, by reference to which targeted and measurable objectives were defined and resources were concentrated on these objectives. These two approaches are not therefore mutually exclusive, as is shown by the examples of targeting on specific problems that the Court quotes in paragraph 58.

| 82. | The Commission would refer to its replies to paragraphs 26 and 55. |
| --- | --- |

82.

The Commission would refer to its replies to paragraphs 26 and 55.

| 83. | As the Member States were aware of the essential aspects of the guidelines before they were published and as the Commission was in regular contact with the regions while the proposals were being prepared, the Commission does not think that programmes suffered in quality because of the delay in publishing the guidelines. It would refer to its reply to paragraph 28. |
| --- | --- |

83.

As the Member States were aware of the essential aspects of the guidelines before they were published and as the Commission was in regular contact with the regions while the proposals were being prepared, the Commission does not think that programmes suffered in quality because of the delay in publishing the guidelines. It would refer to its reply to paragraph 28.

| 84. | The Commission organised systematic assessment of the quality of the proposals and monitored the action taken on its observations. Where, on occasion, it was unable to impose its demands, this was because it was involved in complex negotiations with a set of partners who also had to negotiate the adjustments requested between themselves. |
| --- | --- |

84.

The Commission organised systematic assessment of the quality of the proposals and monitored the action taken on its observations. Where, on occasion, it was unable to impose its demands, this was because it was involved in complex negotiations with a set of partners who also had to negotiate the adjustments requested between themselves.

| 85. | The delays that occurred were not only when the Commission was examining the proposals. They were also the result of the time taken by Member States, who had to talk to each other and reach agreement on the improvements requested by the Commission. As explained in paragraphs 37 and 38, as a rule they took longer in doing this than the Commission did in examining the proposals.
  As regards the low take-up of payment appropriations, the Commission would refer to its reply to paragraph 39. |
| --- | --- |

85.

The delays that occurred were not only when the Commission was examining the proposals. They were also the result of the time taken by Member States, who had to talk to each other and reach agreement on the improvements requested by the Commission. As explained in paragraphs 37 and 38, as a rule they took longer in doing this than the Commission did in examining the proposals.

As regards the low take-up of payment appropriations, the Commission would refer to its reply to paragraph 39.

| 86. | Because of the search for the essential consensus in programmes involving a number of Member States and the very purpose of the programmes, CIPs are targeted at enhanced cooperation and not at predetermined sectors of activity. The Commission would also refer to its replies to paragraphs 58 and 59. |
| --- | --- |

86.

Because of the search for the essential consensus in programmes involving a number of Member States and the very purpose of the programmes, CIPs are targeted at enhanced cooperation and not at predetermined sectors of activity. The Commission would also refer to its replies to paragraphs 58 and 59.

| 87. | The Commission believes that improvements are still necessary in terms of shared structures, and it is reassuring to note that in most cases there is a single financial plan, despite the fact that the resources allocated to the structural funds are distributed by Member States. |
| --- | --- |

87.

The Commission believes that improvements are still necessary in terms of shared structures, and it is reassuring to note that in most cases there is a single financial plan, despite the fact that the resources allocated to the structural funds are distributed by Member States.

| 88. | The Commission would refer to its reply to paragraph 52. |
| --- | --- |

88.

The Commission would refer to its reply to paragraph 52.

| 89. | As the Commission explained in paragraph 63, the bottom-up approach brings out concerns not identified by expert analysis. These concerns of regional and local authorities are used in cross-border areas in addition to expert studies to determine strategy and priorities. It is difficult to measure the impact of CIPs because of the intangible nature of cooperation objectives (see the reply to paragraph 73). The Commission pays attention to the analysis of the starting situation. It is for this reason that it proposed context indicators. |
| --- | --- |

89.

As the Commission explained in paragraph 63, the bottom-up approach brings out concerns not identified by expert analysis. These concerns of regional and local authorities are used in cross-border areas in addition to expert studies to determine strategy and priorities. It is difficult to measure the impact of CIPs because of the intangible nature of cooperation objectives (see the reply to paragraph 73). The Commission pays attention to the analysis of the starting situation. It is for this reason that it proposed context indicators.

| 90. | The principal objective of cross-border CIPs is to develop cross-border economic and social centres through joint strategies for sustainable territorial development and not only to resolve problems directly linked to borders. The main concern is to overcome the major handicap of these areas which lies in the weak links between actors who are located close to each other but in different Member States. Programmes do, none the less, seek to resolve certain specific problems linked to the existence of borders. |
| --- | --- |

90.

The principal objective of cross-border CIPs is to develop cross-border economic and social centres through joint strategies for sustainable territorial development and not only to resolve problems directly linked to borders. The main concern is to overcome the major handicap of these areas which lies in the weak links between actors who are located close to each other but in different Member States. Programmes do, none the less, seek to resolve certain specific problems linked to the existence of borders.

| 91. | The priorities and measures are directed at resolving the major problem of limited links between actors, and not only to seek out specific problems which would justify sectoral targeting of actions. Targeting does exist, but it concerns the processes which generate cooperation and not sectors of activity, given that the key objective is to generate cross-border economic centres. |
| --- | --- |

91.

The priorities and measures are directed at resolving the major problem of limited links between actors, and not only to seek out specific problems which would justify sectoral targeting of actions. Targeting does exist, but it concerns the processes which generate cooperation and not sectors of activity, given that the key objective is to generate cross-border economic centres.

| 92. | The objective set by the Commission in its guidelines for strand C, namely ‘improving regional development policies and instruments’, responds to a need which can be identified only by the public authorities concerned by comparing their own policies with those of their counterparts in other Member States. The bottom-up approach is therefore fully justified. It is, of course, difficult to provide a theoretical definition of relevant indicators for such an objective. The Commission and the Member States therefore agreed to define indicators pragmatically after examining the first series of selected projects. |
| --- | --- |

92.

The objective set by the Commission in its guidelines for strand C, namely ‘improving regional development policies and instruments’, responds to a need which can be identified only by the public authorities concerned by comparing their own policies with those of their counterparts in other Member States. The bottom-up approach is therefore fully justified. It is, of course, difficult to provide a theoretical definition of relevant indicators for such an objective. The Commission and the Member States therefore agreed to define indicators pragmatically after examining the first series of selected projects.

| 93. | Complementarity is to be found principally in the cross-border cooperation element which is additional to traditional economic development. |
| --- | --- |

93.

Complementarity is to be found principally in the cross-border cooperation element which is additional to traditional economic development.

| 94. | The wide range of measures financed derives from the bottom-up approach. In this connection the Commission believes that exchange of experience is a way of improving the know-how of the bodies involved and, in some cases, a prerequisite for the development of innovative actions and better use of public funds. |
| --- | --- |

94.

The wide range of measures financed derives from the bottom-up approach. In this connection the Commission believes that exchange of experience is a way of improving the know-how of the bodies involved and, in some cases, a prerequisite for the development of innovative actions and better use of public funds.

| 95. | As explained in the reply to paragraph 63, the bottom-up approach involves taking account of the partners’ opinions in determining objectives and not just the SWOT analysis. In addition, the general objective of cross-border CIPs is to develop cooperation between administrations and organisations of all kinds located on the two sides of the border (see paragraph 58). |
| --- | --- |

95.

As explained in the reply to paragraph 63, the bottom-up approach involves taking account of the partners’ opinions in determining objectives and not just the SWOT analysis. In addition, the general objective of cross-border CIPs is to develop cooperation between administrations and organisations of all kinds located on the two sides of the border (see paragraph 58).

| 96. | The Commission acknowledges that in many cases there are too many indicators. But certain intangible objectives, which are a feature of Interreg programmes, cannot easily be measured by quantifiable indicators. |
| --- | --- |

96.

The Commission acknowledges that in many cases there are too many indicators. But certain intangible objectives, which are a feature of Interreg programmes, cannot easily be measured by quantifiable indicators.

| 97. | The Interact programme is an indication of the importance the Commission and the Member States attach to improving the design and implementation of these programmes by exchanging methods and experience between managers, Member States and the Commission.






  (a) | The Commission is looking into the problems with indicators in the mid-term reviews (see reply to paragraph 73). |
| --- | --- | --- |

97.

The Interact programme is an indication of the importance the Commission and the Member States attach to improving the design and implementation of these programmes by exchanging methods and experience between managers, Member States and the Commission.

(a)

The Commission is looking into the problems with indicators in the mid-term reviews (see reply to paragraph 73).

| (b) | The Court itself observes (paragraph 67) that most of the projects selected so far satisfy the trans-European criterion. The Commission does not believe that projects should be concerned solely with resolving specific border-related problems (see paragraphs 58 and 63). |
| --- | --- |

(b)

The Court itself observes (paragraph 67) that most of the projects selected so far satisfy the trans-European criterion. The Commission does not believe that projects should be concerned solely with resolving specific border-related problems (see paragraphs 58 and 63).

| 98. | (a) | The Interact programme also helps to prepare the future. However, the Commission believes that in view of the different situations which exist, the analyses must be conducted border by border within a wide-ranging partnership on the responsibility of the authorities in charge of the cross-border programmes and not on the Commission’s responsibility. |
| --- | --- | --- |

98.

(a)

The Interact programme also helps to prepare the future. However, the Commission believes that in view of the different situations which exist, the analyses must be conducted border by border within a wide-ranging partnership on the responsibility of the authorities in charge of the cross-border programmes and not on the Commission’s responsibility.

| (b) | For all the objectives of the forthcoming programming period 2007 to 2013, the Commission will propose that the Council adopt strategic EU guidelines for cohesion policy. These guidelines will serve as a framework for preparing and implementing fund programming, including the European territorial cooperation objective. |
| --- | --- |

(b)

For all the objectives of the forthcoming programming period 2007 to 2013, the Commission will propose that the Council adopt strategic EU guidelines for cohesion policy. These guidelines will serve as a framework for preparing and implementing fund programming, including the European territorial cooperation objective.

| (e) | The Commission will present the guidelines and methodology documents before the next programming period gets under way. |
| --- | --- |

(e)

The Commission will present the guidelines and methodology documents before the next programming period gets under way.

| (g) | The Commission has announced that programme complements will be dropped in the next programming period. |
| --- | --- |

(g)

The Commission has announced that programme complements will be dropped in the next programming period.

| (h) | The Commission will consider the Court’s recommendation when preparing the new period. |
| --- | --- |

(h)

The Commission will consider the Court’s recommendation when preparing the new period.

| (i) | The Commission will propose a specific Council regulation on this subject. |
| --- | --- |

(i)

The Commission will propose a specific Council regulation on this subject.

---