# Uradni list C 318/22.

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 318 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4722. december 2004 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 318

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4722. december 2004

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Pripravljalni akti |
| | Odbor regij |
| | 55. plenarno zasedanje, 16. in 17, junija 2004 |
| 2004/C 318/1 | Mnenje Odbora regij o tretjem poročilu o ekonomsko-socialni koheziji | 1 |
| 2004/C 318/2 | Mnenje na lastno pobudo Odbora regij o nizko cenovnih letalskih prevoznikih in teritorialnem razvoju | 7 |
| 2004/C 318/3 | Mnenje Odbora regij o Sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o posodobitvi socialnega varstva za številnejša in boljša delovna mesta -celovit pristop, ki prispeva k temu, da se delo izplača | 12 |
| 2004/C 318/4 | Mnenje Odbora regij o Sporočilu Komisije, namenjenemu Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, o določitvi smernic za drugi krog Pobude Skupnosti EQUAL v zvezi s transnacionalnim sodelovanjem za spodbujanje novih metod boja zoper vse oblike diskriminacije in neenakosti na trgu dela Prosti pretok dobrih zamisli | 15 |
| 2004/C 318/5 | Mnenje Odbora regij o Sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o spodbujanju zadrug v Evropi | 17 |
| 2004/C 318/6 | Mnenje Odbora regij o Predlogu za Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitosti končne rabe energije in energetskih storitvah | 19 |
| 2004/C 318/7 | Mnenje Odbora regij o Sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o vlogi e-Uprave za prihodnost Evrope | 22 |
| 2004/C 318/8 | Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o nezaželenih komercialnih elektronskih sporočilih ali spamu | 24 |
| 2004/C 318/9 | Mnenje Odbora regij o Sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o prihodnosti evropske regulativne avdiovizualne politike | 27 |
| 2004/C 318/0 | Mnenje Odbora regij o Predlogu sklepa Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2005–2010 | 30 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Pripravljalni akti

Odbor regij

55. plenarno zasedanje, 16. in 17, junija 2004

2004/C 318/1

Mnenje Odbora regij o tretjem poročilu o ekonomsko-socialni koheziji

1

2004/C 318/2

Mnenje na lastno pobudo Odbora regij o nizko cenovnih letalskih prevoznikih in teritorialnem razvoju

7

2004/C 318/3

Mnenje Odbora regij o Sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o posodobitvi socialnega varstva za številnejša in boljša delovna mesta -celovit pristop, ki prispeva k temu, da se delo izplača

12

2004/C 318/4

Mnenje Odbora regij o Sporočilu Komisije, namenjenemu Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, o določitvi smernic za drugi krog Pobude Skupnosti EQUAL v zvezi s transnacionalnim sodelovanjem za spodbujanje novih metod boja zoper vse oblike diskriminacije in neenakosti na trgu dela Prosti pretok dobrih zamisli

15

2004/C 318/5

Mnenje Odbora regij o Sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o spodbujanju zadrug v Evropi

17

2004/C 318/6

Mnenje Odbora regij o Predlogu za Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitosti končne rabe energije in energetskih storitvah

19

2004/C 318/7

Mnenje Odbora regij o Sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o vlogi e-Uprave za prihodnost Evrope

22

2004/C 318/8

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o nezaželenih komercialnih elektronskih sporočilih ali spamu

24

2004/C 318/9

Mnenje Odbora regij o Sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o prihodnosti evropske regulativne avdiovizualne politike

27

2004/C 318/0

Mnenje Odbora regij o Predlogu sklepa Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2005–2010

30

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Pripravljalni akti

Odbor regij

55. plenarno zasedanje, 16. in 17, junija 2004

| 22.12.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/1

---

Mnenje Odbora regij o tretjem poročilu o ekonomsko-socialni koheziji

(2004/C 318/01)

ODBOR REGIJ JE –

ob upoštevanju sporočila Komisije – tretjega poročila o ekonomsko-socialni koheziji (COM(2004) 107 final);

ob upoštevanju zahteve Evropske komisije z dne 18. februarja 2004 za mnenje Odbora o tej temi v skladu s členom 265(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti;

ob upoštevanju odločitve predsednika Odbora, da Komisiji za politiko teritorialne kohezije zaupa nalogo, da pripravi svoje mnenje;

ob upoštevanju mnenja Odbora o Strukturi in ciljih evropske regionalne politike v okviru širitve in globalizacije: začetek razprave (CdR 157/2000 fin); (1)

ob upoštevanju mnenja Odbora o sporočilu Komisije – tretjem poročilu o ekonomsko-socialni koheziji (CdR 74/2001 fin); (2)

ob upoštevanju mnenja Odbora o sporočilu Komisije – prvem poročilu o napredku glede ekonomsko-socialne kohezije (CdR 101/2002 fin); (3)

ob upoštevanju mnenja Odbora o sporočilu Komisije – drugem poročilu o napredku glede ekonomsko-socialne kohezije (CdR 391/2002); (4)

ob upoštevanju mnenja Odbora na lastno pobudo o teritorialni koheziji z dne 10. aprila 2003 (CdR 388/2002 fin); (5)

ob upoštevanju stališča Odbora glede poročila o „Upravljanju in poenostavitvi strukturnih skladov po letu 2006“ (CdR 389/2002 fin); (6)

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 120/2004 rev.1), ki ga je 5. maja 2004 sprejela Komisija Odbora za politiko teritorialne kohezije (poročevalca Vito d'Ambrosio, predsednik območja Mark (IT, SOC) in Michael Schneider, državni sekretar, predstavnik dežele Saške –Anhalt v zvezni vladi (DE, ELS));

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije o „Sosedski politiki – smernice“ z dne 12. maja 2004.

| | |
| --- | --- |

sprejel naslednje mnenje na svojem 55. plenarnem zasedanju dne 16. in 17. junija 2004 (seja z dne 16. junija).

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

ODBOR REGIJ

Splošni vidiki

| 1. | pozdravlja tretje poročilo o ekonomsko-socialni koheziji. Podobno kakor drugo poročilo je tudi to popoln dokument, ki zagotavlja podrobne informacije predvsem o politikah, ki jih izvaja EU; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja tretje poročilo o ekonomsko-socialni koheziji. Podobno kakor drugo poročilo je tudi to popoln dokument, ki zagotavlja podrobne informacije predvsem o politikah, ki jih izvaja EU;

| 2. | ugodno ocenjuje rezultate, ki so bili v zadnjih letih pridobljeni s kohezijo, in pozitiven učinek regionalne politike Evropske unije v zvezi s krepitvijo socialne in ekonomske kohezije Skupnosti kakor celote; znova tudi poudarja, da je kohezijska politika, potrjena s pogodbami, najmočnejši in najpomembnejši instrument, ki se uporablja za izvajanje načel solidarnosti in sodelovanja, in je tako eden od glavnih temeljev povezovanja med ljudmi in ozemlji v Uniji; |
| --- | --- |

2.

ugodno ocenjuje rezultate, ki so bili v zadnjih letih pridobljeni s kohezijo, in pozitiven učinek regionalne politike Evropske unije v zvezi s krepitvijo socialne in ekonomske kohezije Skupnosti kakor celote; znova tudi poudarja, da je kohezijska politika, potrjena s pogodbami, najmočnejši in najpomembnejši instrument, ki se uporablja za izvajanje načel solidarnosti in sodelovanja, in je tako eden od glavnih temeljev povezovanja med ljudmi in ozemlji v Uniji;

| 3. | upošteva dejstvo, da se bo s širitvijo EU število prebivalcev Evropske unije povečalo s 380 milijonov (EU-15) na 454 milijonov (EU – 25) ali 485 milijonov (EU-27) prebivalcev. Toda v primerjavi s tem porastom prebivalstva za približno 20 % se bo BDP EU povečal za samo 5 %! Povprečni BDP na prebivalca bo upadel za 12,5 %. Namesto sedanjih 84 milijonov prebivalcev bo v prihodnosti v zaostalih regijah živelo 123 milijonov državljanov EU; |
| --- | --- |

3.

upošteva dejstvo, da se bo s širitvijo EU število prebivalcev Evropske unije povečalo s 380 milijonov (EU-15) na 454 milijonov (EU – 25) ali 485 milijonov (EU-27) prebivalcev. Toda v primerjavi s tem porastom prebivalstva za približno 20 % se bo BDP EU povečal za samo 5 %! Povprečni BDP na prebivalca bo upadel za 12,5 %. Namesto sedanjih 84 milijonov prebivalcev bo v prihodnosti v zaostalih regijah živelo 123 milijonov državljanov EU;

| 4. | pozdravlja dejstvo, da evropska kohezijska politika daje prednost novim državam članicam, kar potrjuje zavezanost Evropske unije k zmanjšanju socialno-ekonomskih neskladij v razširjeni Evropski uniji. Ta pristop je Odbor regij od samega začetka podprl kakor ukrep solidarnosti z novimi državami članicami; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja dejstvo, da evropska kohezijska politika daje prednost novim državam članicam, kar potrjuje zavezanost Evropske unije k zmanjšanju socialno-ekonomskih neskladij v razširjeni Evropski uniji. Ta pristop je Odbor regij od samega začetka podprl kakor ukrep solidarnosti z novimi državami članicami;

| 5. | upošteva dejstvo, da kljub doseženemu napredku mnogi socialno-ekonomski problemi v regijah nekdanje EU-15 ostajajo nerešeni, kakor je jasno razvidno iz tretjega kohezijskega poročila. To se med drugim nanaša na zaostajanje v smislu BDP/na prebivalca, visoko raven brezposelnosti, nizko gospodarsko rast, pomanjkanje sredstev za raziskave in razvoj ter neposrednih tujih naložb; |
| --- | --- |

5.

upošteva dejstvo, da kljub doseženemu napredku mnogi socialno-ekonomski problemi v regijah nekdanje EU-15 ostajajo nerešeni, kakor je jasno razvidno iz tretjega kohezijskega poročila. To se med drugim nanaša na zaostajanje v smislu BDP/na prebivalca, visoko raven brezposelnosti, nizko gospodarsko rast, pomanjkanje sredstev za raziskave in razvoj ter neposrednih tujih naložb;

| 6. | poudarja, da bo v Evropi 25 ali celo 27 držav članic socialno-ekonomsko neravnovesje še večje, zaradi česar bo treba izvajati politiko teritorialne, socialno-ekonomske kohezije, ki upošteva učinke globalizacije na gospodarstvo in njene posledice v smislu postopne liberalizacije mednarodne trgovine; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bo v Evropi 25 ali celo 27 držav članic socialno-ekonomsko neravnovesje še večje, zaradi česar bo treba izvajati politiko teritorialne, socialno-ekonomske kohezije, ki upošteva učinke globalizacije na gospodarstvo in njene posledice v smislu postopne liberalizacije mednarodne trgovine;

| 7. | potrjuje, da je regionalna dimenzija kohezijske politike v smislu skladnega razvoja Unije kakor celote s krepitvijo socialno-ekonomske kohezije, kakor je predvidena v členu 158 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, danes bolj veljavna in primerna kakor kdaj koli prej. Poleg tega želi Odbor regij poudariti pomen doslednega upoštevanja regionalne razsežnosti pri oblikovanju politik Skupnosti in nacionalnih politik. |
| --- | --- |

7.

potrjuje, da je regionalna dimenzija kohezijske politike v smislu skladnega razvoja Unije kakor celote s krepitvijo socialno-ekonomske kohezije, kakor je predvidena v členu 158 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, danes bolj veljavna in primerna kakor kdaj koli prej. Poleg tega želi Odbor regij poudariti pomen doslednega upoštevanja regionalne razsežnosti pri oblikovanju politik Skupnosti in nacionalnih politik.

| 8. | podpira predloge za krepitev partnerstva in sodelovanja med lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi organi ter organi Skupnosti skozi celotni proces oblikovanja programov, izvajanja in vrednotenja za strukturne sklade in Kohezijski sklad; in zahteva, da Komisija spodbuja države članice k izkoriščanju možnosti za sklepanje tristranskih sporazumov, kjer je to potrebno; |
| --- | --- |

8.

podpira predloge za krepitev partnerstva in sodelovanja med lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi organi ter organi Skupnosti skozi celotni proces oblikovanja programov, izvajanja in vrednotenja za strukturne sklade in Kohezijski sklad; in zahteva, da Komisija spodbuja države članice k izkoriščanju možnosti za sklepanje tristranskih sporazumov, kjer je to potrebno;

| 9. | opaža tudi, da je delo za doseganje ciljev lizbonske strategije v zaostanku; |
| --- | --- |

9.

opaža tudi, da je delo za doseganje ciljev lizbonske strategije v zaostanku;

Viri za prihodnjo kohezijsko politiko

| 10. | meni, da je finančni predlog Komisije o dodeljevanju 0,41 bruto nacionalnega dohodka (ki z vključitvijo pomoči za razvoj podeželja in ribištva lahko naraste na 0,46) in namenskem razporejanju 336,3 milijarde evrov za financiranje treh ciljev (78 % Cilj o konvergenci; 18 % Cilj o regionalni konkurenčnosti in zaposlovanju ter 4 % Cilj o teritorialnem sodelovanju) sprejemljiv kompromis za prihodnjo kohezijsko politiko; |
| --- | --- |

10.

meni, da je finančni predlog Komisije o dodeljevanju 0,41 bruto nacionalnega dohodka (ki z vključitvijo pomoči za razvoj podeželja in ribištva lahko naraste na 0,46) in namenskem razporejanju 336,3 milijarde evrov za financiranje treh ciljev (78 % Cilj o konvergenci; 18 % Cilj o regionalni konkurenčnosti in zaposlovanju ter 4 % Cilj o teritorialnem sodelovanju) sprejemljiv kompromis za prihodnjo kohezijsko politiko;

| 11. | razen tega meni, da se lahko, če naj kohezijska politika uresničuje prizadevanja Unije v zvezi z lizbonsko strategijo, za ta namen dodeli najmanj 0,46 % BND, kakor se je zgodilo v primeru EU-15 leta 1999; |
| --- | --- |

11.

razen tega meni, da se lahko, če naj kohezijska politika uresničuje prizadevanja Unije v zvezi z lizbonsko strategijo, za ta namen dodeli najmanj 0,46 % BND, kakor se je zgodilo v primeru EU-15 leta 1999;

| 12. | soglaša z Evropsko komisijo, da je osnutek proračuna, ki ga je predlagala, zadosten za ohranitev podpore regijam v sedanji Evropski uniji in hkrati za pomoč novim članicam na enaki osnovi, če se lahko zagotovi, da so sredstva pošteno razdeljena in namenjena predvsem za reševanje najresnejših težav; |
| --- | --- |

12.

soglaša z Evropsko komisijo, da je osnutek proračuna, ki ga je predlagala, zadosten za ohranitev podpore regijam v sedanji Evropski uniji in hkrati za pomoč novim članicam na enaki osnovi, če se lahko zagotovi, da so sredstva pošteno razdeljena in namenjena predvsem za reševanje najresnejših težav;

| 13. | pozdravlja dejstvo, da se za finančne transferje v nove države članice ohranja zgornja stopnja absorpcije 4 % BDP in da se viri, ki se prenašajo kakor del politike razvoja podeželja in ribiške politike, priznavajo v tem izračunu; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja dejstvo, da se za finančne transferje v nove države članice ohranja zgornja stopnja absorpcije 4 % BDP in da se viri, ki se prenašajo kakor del politike razvoja podeželja in ribiške politike, priznavajo v tem izračunu;

Cilj o konvergenci (1) za podpiranje rasti in ustvarjanja delovnih mest v najbolj zaostalih državah članicah in regijah

| 14. | pozdravlja predlog v kohezijskem poročilu, da mora novi Cilj o konvergenci poleg regij (na ravni NUTS II) z BDP/na prebivalca pod 75 % povprečja EU (EU-25) vključevati tudi tiste regije, ki jih bo prizadel tako imenovani statistični učinek; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja predlog v kohezijskem poročilu, da mora novi Cilj o konvergenci poleg regij (na ravni NUTS II) z BDP/na prebivalca pod 75 % povprečja EU (EU-25) vključevati tudi tiste regije, ki jih bo prizadel tako imenovani statistični učinek;

| 15. | pozdravlja tudi dejstvo, da se bodo predpisi za obstoječi Cilj 1 ohranili in uporabljali na celotnem ozemlju razširjene Unije; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja tudi dejstvo, da se bodo predpisi za obstoječi Cilj 1 ohranili in uporabljali na celotnem ozemlju razširjene Unije;

| 16. | podpira predlog za vključitev Kohezijskega sklada v novi Cilj o konvergenci. To velja za uporabo merila 90-ih odstotkov za izbiro držav članic, upravičenih do pomoči iz sredstev Kohezijskega sklada, in povezovanje programov iz Cilja 1 z ukrepi Kohezijskega sklada na področju infrastrukture. Ker se Kohezijski sklad financira s sredstvi iz Cilja 1, je treba plačila iz tega sklada upoštevati pri razdeljevanju preostanka virov iz Cilja 1; treba je iskati politično rešitev za države članice, ki zaradi širitve v prihodnosti ne bodo več izpolnjevale pogojev za pomoč. |
| --- | --- |

16.

podpira predlog za vključitev Kohezijskega sklada v novi Cilj o konvergenci. To velja za uporabo merila 90-ih odstotkov za izbiro držav članic, upravičenih do pomoči iz sredstev Kohezijskega sklada, in povezovanje programov iz Cilja 1 z ukrepi Kohezijskega sklada na področju infrastrukture. Ker se Kohezijski sklad financira s sredstvi iz Cilja 1, je treba plačila iz tega sklada upoštevati pri razdeljevanju preostanka virov iz Cilja 1; treba je iskati politično rešitev za države članice, ki zaradi širitve v prihodnosti ne bodo več izpolnjevale pogojev za pomoč.

| 17. | zahteva, da se viri iz novega Cilja 1 še naprej razporejajo ob upoštevanju objektivnih in preglednih meril, ki temeljijo na težavah in potrebah regij, ki prejemajo pomoč. V Berlinu in Københavnu opredeljene formule za tekoče obdobje financiranja je praviloma treba uporabljati še naprej. Vendar pa je treba regionalno bogastvo in brezposelnost upoštevati še bolj kakor zdaj; |
| --- | --- |

17.

zahteva, da se viri iz novega Cilja 1 še naprej razporejajo ob upoštevanju objektivnih in preglednih meril, ki temeljijo na težavah in potrebah regij, ki prejemajo pomoč. V Berlinu in Københavnu opredeljene formule za tekoče obdobje financiranja je praviloma treba uporabljati še naprej. Vendar pa je treba regionalno bogastvo in brezposelnost upoštevati še bolj kakor zdaj;

Statistični učinek

| 18. | upošteva obstoječe podatke Evropske komisije, po katerih bi 17 regij s približno 19 milijoni prebivalcev izgubilo „tradicionalno“ podporo iz Cilja 1 zgolj zato, ker bo povprečje BDP/na prebivalca v EU padlo zaradi učinka širitve (tako imenovani statistični učinek); |
| --- | --- |

18.

upošteva obstoječe podatke Evropske komisije, po katerih bi 17 regij s približno 19 milijoni prebivalcev izgubilo „tradicionalno“ podporo iz Cilja 1 zgolj zato, ker bo povprečje BDP/na prebivalca v EU padlo zaradi učinka širitve (tako imenovani statistični učinek);

| 19. | pozdravlja predlog Komisije za iskanje rešitve za te regije v okviru novega Cilja o konvergenci; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja predlog Komisije za iskanje rešitve za te regije v okviru novega Cilja o konvergenci;

| 20. | upošteva predlog Komisije, da se bo prehodna ureditev za zaostale regije, ki jih bo prizadel statistični učinek, končala leta 2013. Vendar pa Odbor želi poudariti, da zaradi enakega obravnavanja prizadete regije ne smejo biti avtomatično izključene iz morebitnega postopnega uvajanja pomoči po novem Cilju o konkurenčnosti in zaposlovanju v obdobju financiranja po letu 2013. Vsakršno postopno uvajanje pomoči v prihodnosti je treba ob koncu naslednjega obdobja financiranja opredeliti v skladu s socialno-ekonomskimi razmerami v teh regijah; |
| --- | --- |

20.

upošteva predlog Komisije, da se bo prehodna ureditev za zaostale regije, ki jih bo prizadel statistični učinek, končala leta 2013. Vendar pa Odbor želi poudariti, da zaradi enakega obravnavanja prizadete regije ne smejo biti avtomatično izključene iz morebitnega postopnega uvajanja pomoči po novem Cilju o konkurenčnosti in zaposlovanju v obdobju financiranja po letu 2013. Vsakršno postopno uvajanje pomoči v prihodnosti je treba ob koncu naslednjega obdobja financiranja opredeliti v skladu s socialno-ekonomskimi razmerami v teh regijah;

| 21. | smatra predlog komisarja Barniera, da bi bile te regije na začetku naslednjega obdobja financiranja upravičene do 85 % deleža dodeljenih sredstev za „klasične“ regije iz Cilja 1, ki bi se proti koncu obdobja financiranja zmanjšal na 60 %, kakor sprejemljiv kompromis, če bi to pomenilo dodeljevanje zadostnih proračunskih sredstev v skladu s predlogi Komisije za finančno perspektivo za obdobje 2007-2013; Prav tako podpira namen Komisije, da v svojem prihodnjem predlogu uredbe predvidi možnost, po kateri lahko te regije dobijo 100 % pomoč v primeru, da sredstva iz cilja 1 ne bi bila v celoti izkoriščena. Ta sredstva bi bila del rezerve, ki bi bila lahko v vsaki državi članici ponovno razdeljena po polovici obdobja 2007 – 2013; |
| --- | --- |

21.

smatra predlog komisarja Barniera, da bi bile te regije na začetku naslednjega obdobja financiranja upravičene do 85 % deleža dodeljenih sredstev za „klasične“ regije iz Cilja 1, ki bi se proti koncu obdobja financiranja zmanjšal na 60 %, kakor sprejemljiv kompromis, če bi to pomenilo dodeljevanje zadostnih proračunskih sredstev v skladu s predlogi Komisije za finančno perspektivo za obdobje 2007-2013; Prav tako podpira namen Komisije, da v svojem prihodnjem predlogu uredbe predvidi možnost, po kateri lahko te regije dobijo 100 % pomoč v primeru, da sredstva iz cilja 1 ne bi bila v celoti izkoriščena. Ta sredstva bi bila del rezerve, ki bi bila lahko v vsaki državi članici ponovno razdeljena po polovici obdobja 2007 – 2013;

Nadzor nad državno pomočjo

| 22. | upošteva predlog Evropske komisije, da bodo tiste regije v starih in novih državah članicah, ki so zajete v novem Cilju o konvergenci, tudi v prihodnosti upravičene do državne pomoči v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti; |
| --- | --- |

22.

upošteva predlog Evropske komisije, da bodo tiste regije v starih in novih državah članicah, ki so zajete v novem Cilju o konvergenci, tudi v prihodnosti upravičene do državne pomoči v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti;

| 23. | zahteva, da se člen 87(3)(a) v celotnem obdobju pomoči uporablja za vse regije, ki jih bo prizadel statistični učinek; |
| --- | --- |

23.

zahteva, da se člen 87(3)(a) v celotnem obdobju pomoči uporablja za vse regije, ki jih bo prizadel statistični učinek;

| 24. | zahteva, da v obdobju pomoči vse regije, ki jih bo prizadel naravni učinek (regije „postopnega uvajanja“), preidejo z uporabe člena 87.3(a) na uporabo člena 87.3(c); |
| --- | --- |

24.

zahteva, da v obdobju pomoči vse regije, ki jih bo prizadel naravni učinek (regije „postopnega uvajanja“), preidejo z uporabe člena 87.3(a) na uporabo člena 87.3(c);

Cilj o regionalni konkurenčnosti in zaposlovanju (2)

| 25. | odobrava predlog Komisije, da bi se oblikoval cilj za vse regije, ki niso zajete v tipologijah Cilja o konvergenci, in meni, da bi morali posebno pozornost posvetiti regijam, ki potrebujejo pomembno strukturno prilagoditev in bodo opredeljene na podlagi enotnih meril; strinja se tudi z dejstvom, da novi cilj zadeva celotno regionalno območje. |
| --- | --- |

25.

odobrava predlog Komisije, da bi se oblikoval cilj za vse regije, ki niso zajete v tipologijah Cilja o konvergenci, in meni, da bi morali posebno pozornost posvetiti regijam, ki potrebujejo pomembno strukturno prilagoditev in bodo opredeljene na podlagi enotnih meril; strinja se tudi z dejstvom, da novi cilj zadeva celotno regionalno območje.

| 26. | podpira odločitev Komisije, da utemelji obseg novega Cilja o konkurenčnosti in zaposlovanju s pristopom, ki vključuje celotno regionalno ozemlje in problematikami, povezanimi z lizbonskimi in götenburškimi strategijami, ne da bi se pri tem spregledale storitve splošnega interesa; spekter možnih ukrepov mora biti kljub temu zasnovan tako, da je na voljo dovolj manevrskega prostora, da mnogoterost in raznolikost evropskih regij ustrezata integriranemu regionalno političnemu položaju. |
| --- | --- |

26.

podpira odločitev Komisije, da utemelji obseg novega Cilja o konkurenčnosti in zaposlovanju s pristopom, ki vključuje celotno regionalno ozemlje in problematikami, povezanimi z lizbonskimi in götenburškimi strategijami, ne da bi se pri tem spregledale storitve splošnega interesa; spekter možnih ukrepov mora biti kljub temu zasnovan tako, da je na voljo dovolj manevrskega prostora, da mnogoterost in raznolikost evropskih regij ustrezata integriranemu regionalno političnemu položaju.

| 27. | za uresničevanje lizbonskih strategij zahteva, da Komisija opredeli in uporablja dobro prakso, pridobljeno v predhodnih inovativnih akcijskih programih, kakor smernico za ukrepanje na področju „ekonomije inovativnosti in znanja“, da bi se izognili potratnemu in odvečnemu vnovičnemu izumljanju kolesa; |
| --- | --- |

27.

za uresničevanje lizbonskih strategij zahteva, da Komisija opredeli in uporablja dobro prakso, pridobljeno v predhodnih inovativnih akcijskih programih, kakor smernico za ukrepanje na področju „ekonomije inovativnosti in znanja“, da bi se izognili potratnemu in odvečnemu vnovičnemu izumljanju kolesa;

| 28. | potrjuje dejstvo, da bodo regije, ki zaradi pozitivnega razvoja niso več upravičene do pomoči po novem Konvergenčnem cilju, zdaj zajete v novem Cilju o konkurenčnosti in zaposlovanju pod naslovom „postopno uvajanje“, zahteva, da se za regije, ki bodo na podlagi naravne danosti presegle prag 75 % povprečnega BDP EU-15 na prebivalca, uporabi podoben postopek, oblikovan v istih okoliščinah za obdobje 2000 – 2006. To bi omogočalo prilagodljivo uporabo sredstev da bi tako okrepili gospodarsko rast v regijah z naravno konvergenco. |
| --- | --- |

28.

potrjuje dejstvo, da bodo regije, ki zaradi pozitivnega razvoja niso več upravičene do pomoči po novem Konvergenčnem cilju, zdaj zajete v novem Cilju o konkurenčnosti in zaposlovanju pod naslovom „postopno uvajanje“, zahteva, da se za regije, ki bodo na podlagi naravne danosti presegle prag 75 % povprečnega BDP EU-15 na prebivalca, uporabi podoben postopek, oblikovan v istih okoliščinah za obdobje 2000 – 2006. To bi omogočalo prilagodljivo uporabo sredstev da bi tako okrepili gospodarsko rast v regijah z naravno konvergenco.

| 29. | odobrava povezavo med evropsko strategijo zaposlovanja in ukrepe ESS; v skladu z načelom subsidiarnosti potrjuje potrebo po večjem in boljšem udeleževanju regij in lokalnih organov pri oblikovanju programov in izvajanju ukrepov ESS. Ti posegi morajo biti skladni z evropsko strategijo zaposlovanja ter njeno nacionalno komponento, nacionalnim načrtom za zaposlovanje. Skladni morajo biti tudi z drugimi regionalnimi načrti, ki vplivajo na regionalne trge dela, in vključevati pobude, ki se trenutno izvajajo v okviru programa EQUAL; |
| --- | --- |

29.

odobrava povezavo med evropsko strategijo zaposlovanja in ukrepe ESS; v skladu z načelom subsidiarnosti potrjuje potrebo po večjem in boljšem udeleževanju regij in lokalnih organov pri oblikovanju programov in izvajanju ukrepov ESS. Ti posegi morajo biti skladni z evropsko strategijo zaposlovanja ter njeno nacionalno komponento, nacionalnim načrtom za zaposlovanje. Skladni morajo biti tudi z drugimi regionalnimi načrti, ki vplivajo na regionalne trge dela, in vključevati pobude, ki se trenutno izvajajo v okviru programa EQUAL;

| 30. | zahteva, da se viri nove vrste konkurenčnosti razdelijo med države članice na podlagi objektivnih in preglednih socialnih, ekonomskih in teritorialnih meril v skladu s težavami in potrebami v regijah, ki prejemajo pomoč; zahteva, da države članice sredstva iz cilja konkurenčnosti in zaposlovanja razdelijo med svojimi regijami, upoštevajoč teritorijalni razvoj in socialne ter gospodarske pokazatelje na ozemlju Evropske unije. |
| --- | --- |

30.

zahteva, da se viri nove vrste konkurenčnosti razdelijo med države članice na podlagi objektivnih in preglednih socialnih, ekonomskih in teritorialnih meril v skladu s težavami in potrebami v regijah, ki prejemajo pomoč; zahteva, da države članice sredstva iz cilja konkurenčnosti in zaposlovanja razdelijo med svojimi regijami, upoštevajoč teritorijalni razvoj in socialne ter gospodarske pokazatelje na ozemlju Evropske unije.

| 31. | zahteva, da Komisija nujno predloži predloge glede prihodnosti državnih pomoči iz člena 87(3)(a) Pogodbe in premisli, kakor se lahko teritorialno razločevanje preoblikuje v pravila in predpise ob uporabi primernih zanesljivih kazalcev, saj je teritorialno razlikovanje treba ohraniti kakor del politike državne pomoči, ki omogoča ciljne javne naložbe, kjer se s tem lahko odpravi pomanjkljivosti trga, da bi se dosegel cilj teritorialne kohezije; pri tem je potrebno upoštevati, da se je treba izogniti razlikam med dopustnimi zgornjimi mejami pomoči sosednjih regij. |
| --- | --- |

31.

zahteva, da Komisija nujno predloži predloge glede prihodnosti državnih pomoči iz člena 87(3)(a) Pogodbe in premisli, kakor se lahko teritorialno razločevanje preoblikuje v pravila in predpise ob uporabi primernih zanesljivih kazalcev, saj je teritorialno razlikovanje treba ohraniti kakor del politike državne pomoči, ki omogoča ciljne javne naložbe, kjer se s tem lahko odpravi pomanjkljivosti trga, da bi se dosegel cilj teritorialne kohezije; pri tem je potrebno upoštevati, da se je treba izogniti razlikam med dopustnimi zgornjimi mejami pomoči sosednjih regij.

| 32. | poziva, da se za regije, ki ne pridejo v okvir „konvergenčnega“ cilja, predvidijo pravila na področju norm glede pomoči, da bi tudi one na podlagi načela subsidiarnosti lahko nadaljevale s strukturnim razvojem in zmanjšale regionalne razlike. To predpostavlja ohranitev določb pod točko c 3. odstavka 87. člena za regije, ki se morajo strukturno prilagoditi in bodo opredeljene na podlagi enotnih meril; |
| --- | --- |

32.

poziva, da se za regije, ki ne pridejo v okvir „konvergenčnega“ cilja, predvidijo pravila na področju norm glede pomoči, da bi tudi one na podlagi načela subsidiarnosti lahko nadaljevale s strukturnim razvojem in zmanjšale regionalne razlike. To predpostavlja ohranitev določb pod točko c 3. odstavka 87. člena za regije, ki se morajo strukturno prilagoditi in bodo opredeljene na podlagi enotnih meril;

| 33. | zahteva, se v regijah s strukturnimi ovirami, povezanimi z geografskim ali demografskim položajem, navsezadnje uporablja člen 87, odstavek 3, črka c Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti |
| --- | --- |

33.

zahteva, se v regijah s strukturnimi ovirami, povezanimi z geografskim ali demografskim položajem, navsezadnje uporablja člen 87, odstavek 3, črka c Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti

Cilj o evropskem teritorialnem sodelovanju (3)

| 34. | izraža zadovoljstvo nad oblikovanjem posebnega cilja za transnacionalno, čezmejno in medregionalno sodelovanje in ocenjuje kot zadovoljivo višino sredstev posojil, predlaganih za teritorijalno sodelovanje; |
| --- | --- |

34.

izraža zadovoljstvo nad oblikovanjem posebnega cilja za transnacionalno, čezmejno in medregionalno sodelovanje in ocenjuje kot zadovoljivo višino sredstev posojil, predlaganih za teritorijalno sodelovanje;

| 35. | podpira priznavanje morskih meja v okviru čezmejnega sodelovanja in ocenjuje, da naj regije sodelujejo z državami članicami v procesu določanja in izbire morskih mej, ki izpolnjujejo pogoje za subvencije; |
| --- | --- |

35.

podpira priznavanje morskih meja v okviru čezmejnega sodelovanja in ocenjuje, da naj regije sodelujejo z državami članicami v procesu določanja in izbire morskih mej, ki izpolnjujejo pogoje za subvencije;

| 36. | zahteva, da se medregionalno sodelovanje v EU še naprej podpira. Zaskrbljujoče je, da kohezijsko poročilo predvideva podporo medregionalnemu sodelovanju le v okviru regionalnih programov. Sklicevanje na možnosti pomoči v skladu z regionalnimi programi ni v veliko pomoč, saj bi se spodbujanje zapletenega sodelovanja s tem opiralo na opredeljevanje strategij notranjih regionalnih politik. Razen tega je treba storiti vse potrebno, da se zagotovi, da lahko čezmejno sodelovanje poteka tudi ob zunanjih in notranjih mejah, vključno s „starimi“ mejami; |
| --- | --- |

36.

zahteva, da se medregionalno sodelovanje v EU še naprej podpira. Zaskrbljujoče je, da kohezijsko poročilo predvideva podporo medregionalnemu sodelovanju le v okviru regionalnih programov. Sklicevanje na možnosti pomoči v skladu z regionalnimi programi ni v veliko pomoč, saj bi se spodbujanje zapletenega sodelovanja s tem opiralo na opredeljevanje strategij notranjih regionalnih politik. Razen tega je treba storiti vse potrebno, da se zagotovi, da lahko čezmejno sodelovanje poteka tudi ob zunanjih in notranjih mejah, vključno s „starimi“ mejami;

| 37. | zahteva, da se lahko ne glede na točko 36 regije, ki tako želijo, povežejo v vodenju programov in s svojimi rednimi programi pripomorejo k doseganju cilja o sodelovanju; |
| --- | --- |

37.

zahteva, da se lahko ne glede na točko 36 regije, ki tako želijo, povežejo v vodenju programov in s svojimi rednimi programi pripomorejo k doseganju cilja o sodelovanju;

| 38. | pozdravlja predlog za uveljavitev „novega pravnega instrumenta“ za čezmejno sodelovanje in poziva Evropsko komisijo k boljši opredelitvi svojih nalog in pomena ter k prevzemu skrbi, da zaradi tega ne bo prihajalo do zakasnitev že na začetku in pri izvajanju novih programov ter da se zagotovi kontinuiteta v povezavi z že obstoječim sodelovanjem; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja predlog za uveljavitev „novega pravnega instrumenta“ za čezmejno sodelovanje in poziva Evropsko komisijo k boljši opredelitvi svojih nalog in pomena ter k prevzemu skrbi, da zaradi tega ne bo prihajalo do zakasnitev že na začetku in pri izvajanju novih programov ter da se zagotovi kontinuiteta v povezavi z že obstoječim sodelovanjem;

| 39. | ugodno ocenjuje oblikovanje „novega instrumenta za sosedsko politiko“ in poudarja pomen njegovega hitrega aktiviranja, da se v novem programskem obdobju lahko uporablja na podlagi izkušenj, ki se trenutno pridobivajo v okviru programa INTERREG; |
| --- | --- |

39.

ugodno ocenjuje oblikovanje „novega instrumenta za sosedsko politiko“ in poudarja pomen njegovega hitrega aktiviranja, da se v novem programskem obdobju lahko uporablja na podlagi izkušenj, ki se trenutno pridobivajo v okviru programa INTERREG;

| 40. | zahteva, da Evropska komisija predlaga nov pravni instrument za pospeševanje decentraliziranega medregionalnega sodelovanja, sklenjenega na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

40.

zahteva, da Evropska komisija predlaga nov pravni instrument za pospeševanje decentraliziranega medregionalnega sodelovanja, sklenjenega na regionalni in lokalni ravni;

| 41. | priporoča, da različni instrumenti za teritorialno sodelovanje podpirajo in še naprej krepijo mreže mest in si prizadevajo za več pobud, ki uveljavljajo decentralizirano sodelovanje med lokalnimi in/ali regionalnimi organi; |
| --- | --- |

41.

priporoča, da različni instrumenti za teritorialno sodelovanje podpirajo in še naprej krepijo mreže mest in si prizadevajo za več pobud, ki uveljavljajo decentralizirano sodelovanje med lokalnimi in/ali regionalnimi organi;

Ukrepi za posebne teritorialne značilnosti

| 42. | pozdravlja dejstvo, da Evropska komisija, kot je storila že v preteklosti, predlaga v skladu s členom 299(2) Pogodbe (a) vključitev posebnega programa za odpravo ovir vseh najbolj oddaljenih regij v nov Cilj o konvergenci in (b) oblikovanje pobude „Grand Voisinage“ za te regije v novih programih „ evropskega teritorialnega sodelovanja “ s ciljem, da se jim ponudi na razpolago potrebna sredstva, da bodo lahko uspešno igrale vlogo aktivnih mej EU in tako prispevale k evropski integraciji. Vendar pa Odbor regij poziva Evropsko komisijo, da razjasni predloge za uskladitev takih določb z na novo predlagano pobudo „Grand Voisinage“ in ciljem o teritorialnem sodelovanju; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja dejstvo, da Evropska komisija, kot je storila že v preteklosti, predlaga v skladu s členom 299(2) Pogodbe (a) vključitev posebnega programa za odpravo ovir vseh najbolj oddaljenih regij v nov Cilj o konvergenci in (b) oblikovanje pobude „Grand Voisinage“ za te regije v novih programih „ evropskega teritorialnega sodelovanja “ s ciljem, da se jim ponudi na razpolago potrebna sredstva, da bodo lahko uspešno igrale vlogo aktivnih mej EU in tako prispevale k evropski integraciji. Vendar pa Odbor regij poziva Evropsko komisijo, da razjasni predloge za uskladitev takih določb z na novo predlagano pobudo „Grand Voisinage“ in ciljem o teritorialnem sodelovanju;

| 43. | izraža zadovoljstvo nad prizadevanji za obravnavanje težav v okviru širše regionalne in nacionalne strategije, hkrati pa vseeno poziva Evropsko komisijo, da bolje opredeli merila upravičenosti urbanih območij, ob upoštevanju vloge, ki jo imajo mesta druge in tretje ravni pri zagotavljanju uravnovešenega razvoja znotraj regij; |
| --- | --- |

43.

izraža zadovoljstvo nad prizadevanji za obravnavanje težav v okviru širše regionalne in nacionalne strategije, hkrati pa vseeno poziva Evropsko komisijo, da bolje opredeli merila upravičenosti urbanih območij, ob upoštevanju vloge, ki jo imajo mesta druge in tretje ravni pri zagotavljanju uravnovešenega razvoja znotraj regij;

| 44. | meni, da urbana dimenzija regionalne politike naslavlja ne le urbano prenovo, temveč tudi vlogo urbanih območij kakor gospodarskih nosilcev regij ter odnos med urbanimi in podeželskimi območji; |
| --- | --- |

44.

meni, da urbana dimenzija regionalne politike naslavlja ne le urbano prenovo, temveč tudi vlogo urbanih območij kakor gospodarskih nosilcev regij ter odnos med urbanimi in podeželskimi območji;

| 45. | podpira predloge Evropske komisije, da se okrepi sodelovanje mest pri izvajanju urbane dimenzije v skladu z načelom subsidiarnosti; |
| --- | --- |

45.

podpira predloge Evropske komisije, da se okrepi sodelovanje mest pri izvajanju urbane dimenzije v skladu z načelom subsidiarnosti;

| 46. | pozdravlja stališče Komisije glede regij s strukturnimi ovirami, povezanimi z geografskim ali demografskim stanjem, kot v primeru goratih regij, regij z nizko gostoto prebivalstva in otočnih regij. Prav tako zahteva sprejetje posebnih ukrepov za enakopravno vključitev omenjenih regij v notranji trg, ko so do tega upravičene glede na obstoječe okoliščine. Kot merilo naj bi se upoštevali visoki stroški za zagotavljanje eksistenčnih storitev na podlagi teritorialnih in demografskih značilnosti nekaterih regij; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja stališče Komisije glede regij s strukturnimi ovirami, povezanimi z geografskim ali demografskim stanjem, kot v primeru goratih regij, regij z nizko gostoto prebivalstva in otočnih regij. Prav tako zahteva sprejetje posebnih ukrepov za enakopravno vključitev omenjenih regij v notranji trg, ko so do tega upravičene glede na obstoječe okoliščine. Kot merilo naj bi se upoštevali visoki stroški za zagotavljanje eksistenčnih storitev na podlagi teritorialnih in demografskih značilnosti nekaterih regij;

Povezave z drugimi sektorskimi politikami

| 47. | potrjuje, da je treba kohezijsko politika smatrati kot horizontalno politiko, ki podpira ekonomsko in socialno kohezijo na podlagi trajnostnega razvoja in ima bistveno vlogo pri povezovanju ljudi in ozemelj v Uniji. Vse evropske politike morajo biti vključene v doseganje kohezijskega cilja; |
| --- | --- |

47.

potrjuje, da je treba kohezijsko politika smatrati kot horizontalno politiko, ki podpira ekonomsko in socialno kohezijo na podlagi trajnostnega razvoja in ima bistveno vlogo pri povezovanju ljudi in ozemelj v Uniji. Vse evropske politike morajo biti vključene v doseganje kohezijskega cilja;

| 48. | opaža namen Evropske komisije za vključitev pobude LEADER v politike, vendar hkrati izraža zaskrbljenost glede vključevanja razvoja podeželja v drugi steber skupne kmetijske politike (CAP) zaradi nizke ravni njegove regionalizacije ter prevladujoče vloge kmetijske proizvodnje in poziva Evropsko komisijo, naj omogoči, da se širšim podeželskim območjem zagotovi najvišja možna spodbuda za sodelovanje pri ukrepih iz naslova Dostop do storitev splošnega interesa, zajetega v Cilju o konkurenčnosti; |
| --- | --- |

48.

opaža namen Evropske komisije za vključitev pobude LEADER v politike, vendar hkrati izraža zaskrbljenost glede vključevanja razvoja podeželja v drugi steber skupne kmetijske politike (CAP) zaradi nizke ravni njegove regionalizacije ter prevladujoče vloge kmetijske proizvodnje in poziva Evropsko komisijo, naj omogoči, da se širšim podeželskim območjem zagotovi najvišja možna spodbuda za sodelovanje pri ukrepih iz naslova Dostop do storitev splošnega interesa, zajetega v Cilju o konkurenčnosti;

| 49. | meni, da je treba oblikovanje programov usklajevati med izdatki za razvoj podeželja v okviru drugega stebra skupne kmetijske politike in izdatki v okviru novega Cilja 2 (regionalna konkurenčnost in zaposlovanje) ter da mora to usklajevanje potekati na regionalni ravni; |
| --- | --- |

49.

meni, da je treba oblikovanje programov usklajevati med izdatki za razvoj podeželja v okviru drugega stebra skupne kmetijske politike in izdatki v okviru novega Cilja 2 (regionalna konkurenčnost in zaposlovanje) ter da mora to usklajevanje potekati na regionalni ravni;

| 50. | pozdravlja dejstvo, da je treba zasnovati enotni instrument za razvoj podeželja in območij, odvisnih od ribolova; Odbor zahteva, da Komisija pojasni, kako bo ta instrument deloval izven področja Cilja o konvergenci, in meni, da bo instrument moral zagotavljati prednost ukrepom za boj proti najbolj škodljivim vidikom podeželja, kot so odseljevanje, staranje prebivalstva in pomanjkanje potenciala za lokalni razvoj; |
| --- | --- |

50.

pozdravlja dejstvo, da je treba zasnovati enotni instrument za razvoj podeželja in območij, odvisnih od ribolova; Odbor zahteva, da Komisija pojasni, kako bo ta instrument deloval izven področja Cilja o konvergenci, in meni, da bo instrument moral zagotavljati prednost ukrepom za boj proti najbolj škodljivim vidikom podeželja, kot so odseljevanje, staranje prebivalstva in pomanjkanje potenciala za lokalni razvoj;

| 51. | zahteva, da se ukrepi, predvideni z Evropsko uredbo o razvoju podeželja, razširijo onstran podpore, namenjene kmetijski proizvodnji, na kmetijske in s kmetijstvom povezane sektorje, vključno s kmetijskimi storitvami. Ob razdeljevanju virov je treba storiti vse potrebno, da se zagotovi, da se upoštevajo tudi cilji o konvergenci in potreba po virih za financiranje ukrepov, ki izhajajo iz nalog, dodeljenih v skladu z reformo skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

51.

zahteva, da se ukrepi, predvideni z Evropsko uredbo o razvoju podeželja, razširijo onstran podpore, namenjene kmetijski proizvodnji, na kmetijske in s kmetijstvom povezane sektorje, vključno s kmetijskimi storitvami. Ob razdeljevanju virov je treba storiti vse potrebno, da se zagotovi, da se upoštevajo tudi cilji o konvergenci in potreba po virih za financiranje ukrepov, ki izhajajo iz nalog, dodeljenih v skladu z reformo skupne kmetijske politike;

Poenostavitev upravljanja strukturnih skladov

| 52. | pozdravlja predlog Evropske komisije, da se ohranijo osrednji elementi sistema oblikovanja programov in upravljanja za bodoče izvajanje strukturnih skladov, kot so večletni okvir, strateški pristop znotraj enotnega koherentnega okvirja in pospeševanje javno-zasebnih partnerstev na regionalni ravni ter krepitev partnerstva med različnimi ravnmi vlade: lokalnimi, nacionalnimi, evropskimi; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja predlog Evropske komisije, da se ohranijo osrednji elementi sistema oblikovanja programov in upravljanja za bodoče izvajanje strukturnih skladov, kot so večletni okvir, strateški pristop znotraj enotnega koherentnega okvirja in pospeševanje javno-zasebnih partnerstev na regionalni ravni ter krepitev partnerstva med različnimi ravnmi vlade: lokalnimi, nacionalnimi, evropskimi;

| 53. | zahteva, da regije tesneje sodelujejo v učinkovitem in preglednem sistemu za spremljanje dodeljevanja, razporejanja in uporabe sredstev iz strukturnih skladov; |
| --- | --- |

53.

zahteva, da regije tesneje sodelujejo v učinkovitem in preglednem sistemu za spremljanje dodeljevanja, razporejanja in uporabe sredstev iz strukturnih skladov;

| 54. | opaža, da je Komisija od lokalnih in regionalnih organov sprejela številne predloge za poenostavitev upravljanja skladov z:






  — | omejitvijo opredeljevanja programov zgolj na prednostno raven in s tem opuščanjem programskih dopolnil; |
| --- | --- | --- |

54.

opaža, da je Komisija od lokalnih in regionalnih organov sprejela številne predloge za poenostavitev upravljanja skladov z:

—

omejitvijo opredeljevanja programov zgolj na prednostno raven in s tem opuščanjem programskih dopolnil;

| — | bodočim upravljanjem programov, v skladu s katerim se bo vsak program financiral le iz enega sklada, ter omogočanjem ESRR in ESS, da bosta financirala preostale dejavnosti v zvezi s človeškim in fizičnim kapitalom; in |
| --- | --- |

—

bodočim upravljanjem programov, v skladu s katerim se bo vsak program financiral le iz enega sklada, ter omogočanjem ESRR in ESS, da bosta financirala preostale dejavnosti v zvezi s človeškim in fizičnim kapitalom; in

| — | upoštevanjem enotnega programskega sistema za Kohezijski sklad ter prometno infrastrukturne projekte ESRR; |
| --- | --- |

—

upoštevanjem enotnega programskega sistema za Kohezijski sklad ter prometno infrastrukturne projekte ESRR;

| — | decentralizacijo finančnega nadzora zaradi poenostavitve in v skladu z načelom sorazmernosti; |
| --- | --- |

—

decentralizacijo finančnega nadzora zaradi poenostavitve in v skladu z načelom sorazmernosti;

| 55. | poudarja, da poenostavitev postopka oblikovanja programov za Komisijo ne sme povzročiti težav za regionalne in lokalne organe ali lastnike projektov. Tako bi, na primer, oblikovanje programov v okviru enega sklada iz Cilja 1 lahko vodilo k oblikovanju več programov, kar pa ne bi olajšalo nalog regij. Bolje bi bilo ohraniti obstoječa pravila za operativne programe in opustiti le zahtevo po povezovanju skladov v primeru prednostnih tematskih področij in programskih ukrepov. Poleg tega je treba operativnim programom še naprej omogočati, da zajemajo sosednje regije, vključno s skupnim finančnim načrtovanjem; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da poenostavitev postopka oblikovanja programov za Komisijo ne sme povzročiti težav za regionalne in lokalne organe ali lastnike projektov. Tako bi, na primer, oblikovanje programov v okviru enega sklada iz Cilja 1 lahko vodilo k oblikovanju več programov, kar pa ne bi olajšalo nalog regij. Bolje bi bilo ohraniti obstoječa pravila za operativne programe in opustiti le zahtevo po povezovanju skladov v primeru prednostnih tematskih področij in programskih ukrepov. Poleg tega je treba operativnim programom še naprej omogočati, da zajemajo sosednje regije, vključno s skupnim finančnim načrtovanjem;

| 56. | spodbuja Komisijo, da pri poenostavljanju regionalne politike upošteva „uporabnikovo stališče“; |
| --- | --- |

56.

spodbuja Komisijo, da pri poenostavljanju regionalne politike upošteva „uporabnikovo stališče“;

| 57. | zahteva od Evropske komisije, da pojasni, kakšna bo vloga okvirnega političnega dokumenta v zvezi s fazo oblikovanja programov na nacionalni/regionalni ravni in kakšne posledice bo nosila izdelava osnutkov letnih nacionalnih poročil o napredku; Odbor regij predpostavlja, da bodo upoštevane ustavne razmere v državah članicah in zahteva, da se pri tem upošteva, da mora priprava teh okvirnih političnih dokumentov potekati v enakopravnem partnerskem sodelovanju po načelu subsidiarnosti; |
| --- | --- |

57.

zahteva od Evropske komisije, da pojasni, kakšna bo vloga okvirnega političnega dokumenta v zvezi s fazo oblikovanja programov na nacionalni/regionalni ravni in kakšne posledice bo nosila izdelava osnutkov letnih nacionalnih poročil o napredku; Odbor regij predpostavlja, da bodo upoštevane ustavne razmere v državah članicah in zahteva, da se pri tem upošteva, da mora priprava teh okvirnih političnih dokumentov potekati v enakopravnem partnerskem sodelovanju po načelu subsidiarnosti;

| 58. | smatra, da je dovolj, da evropske ustanove obravnavajo prednostne naloge in rezultate največ vsaki dve leti. Pregled rezultatov bi lahko opravile ob pomladanskem evropskem vrhu, namenjenem Lizbonski agendi in Göteborgu. Na ta način izvajanje programov na regionalni ravni ne bo v zaostanku in njihova struktura ne bo spremenjena; |
| --- | --- |

58.

smatra, da je dovolj, da evropske ustanove obravnavajo prednostne naloge in rezultate največ vsaki dve leti. Pregled rezultatov bi lahko opravile ob pomladanskem evropskem vrhu, namenjenem Lizbonski agendi in Göteborgu. Na ta način izvajanje programov na regionalni ravni ne bo v zaostanku in njihova struktura ne bo spremenjena;

| 59. | opaža, da Evropska komisija ni sprejela predlogov Odbora regijza spremembo pravila „n+2“ v pravilo„n+3“, da bi zmanjšala težave, ki nastajajo pri izvajanju velikih projektov in poziva Evropsko komisijo, da predloge (lokalnih in regionalnih skupnosti) ponovno obravnava in v primeru zavrnitve poda temeljito obrazložitev za takšno ravnanje. |
| --- | --- |

59.

opaža, da Evropska komisija ni sprejela predlogov Odbora regijza spremembo pravila „n+2“ v pravilo„n+3“, da bi zmanjšala težave, ki nastajajo pri izvajanju velikih projektov in poziva Evropsko komisijo, da predloge (lokalnih in regionalnih skupnosti) ponovno obravnava in v primeru zavrnitve poda temeljito obrazložitev za takšno ravnanje.

V Bruslju, 16. junija 2004

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL C 148, 18.5.2001, str. 25.

1

(2)  UL C 107, 3.5.2002, str. 27.

2

(3)  UL C 66, 19.3.2003, str. 11.

3

(4)  UL C 256, 24.10.2003, str. 13.

4

(5)  UL C 244, 10.10.2003, str. 23.

5

(6)  UL C 256, 24.10.2003, str. 1.

6

---

| 22.12.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/7

---

Mnenje na lastno pobudo Odbora regij o nizko cenovnih letalskih prevoznikih in teritorialnem razvoju

(2004/C 318/02)

Odbor regij je

ob upoštevanju odločbe svojega Predsedstva z dne 19. marca 2004, in petega odstavka 265. člena Pogodbe o ustanovitvi Evropske unije, da sestavi mnenje o vlogi, ki jo imajo nizko cenovni letalski prevozniki pri teritorialnem razvoju, in da Komisiji za teritorialno kohezijsko politiko svetuje, da se loti pripravljalnega dela;

ob upoštevanju mnenja (CdR 388/2002 končno) z dne 9. aprila 2003 o teritorialni koheziji (poročevalec: Ramón Luis Valcárcel Siso, predsednik avtonomne skupnosti Murcia (Španija/EPP));

ob upoštevanju svojega mnenja z dne 15. maja o predlogu za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o dodeljevanju finančne pomoči Skupnosti za izboljšanje okoljevarstvene učinkovitosti tovornega prometnega sistema (COM(2002) 54 končno – 2002/0038 COD) (CdR 103/2002 končno) (1),

ob upoštevanju svojega mnenja o predvidevanjih glede zmogljivosti regionalnih letališč (CdR 393/2002) (2), ki je bil sprejet 2. julija 2003 (poročevalec: Bob Verburg, viceguverner province Noord – Nizozemska, NL, EPP);

ob upoštevanju Smernic za uporabo 92. in 93. člena Pogodbe ES ter 61. člena Sporazuma EGP v zvezi z državnimi pomočmi v letalskem sektorju COM(1994) 350 končno;

ob upoštevanju odločb Sodišča Evropskih skupnosti C-159/91 in C-160/91 z dne 17. februarja 1993 o „Christian Poucet proti Assurances Générales de France in Caisse Mutuelle Régionale du Languedoc-Roussillon“ ter C-82/01 z dne 24. oktobra 2002 o „ Aéroports de Paris proti Komisiji Evropskih skupnosti“;

ob upoštevanju svojega osnutka mnenja (CdR 63/2004 rev. 1), ki ga je Komisija za teritorialno kohezijsko politiko sprejela 5. maja 2004 (poročevalec: g. Keymer, vodja sveta okrožja Tandridge (UK/EPP)),

ob upoštevanju naslednjega:

| 1) | Eksponenten razvoj nizko cenovnih letalskih prevoznikov v Evropi je omogočil razvoj mreže storitev, ki omogočajo medregionalne letalske povezave od točke do točke kakor tudi povezave med regijami in mednarodnimi letališkimi vozlišči. |
| --- | --- |

1)

Eksponenten razvoj nizko cenovnih letalskih prevoznikov v Evropi je omogočil razvoj mreže storitev, ki omogočajo medregionalne letalske povezave od točke do točke kakor tudi povezave med regijami in mednarodnimi letališkimi vozlišči.

| 2) | Nenehni razvoj te mreže ima jasno in nesporno regionalno razsežnost, saj omogoča povezave med regijami, podpira mobilnost državljanov, spodbuja gospodarski razvoj in rast zaposlovanja, spodbuja turizem, zlasti pomaga obnavljati obrobne in manj razvite regije ter zato ugodno vpliva na ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo v Evropi. |
| --- | --- |

2)

Nenehni razvoj te mreže ima jasno in nesporno regionalno razsežnost, saj omogoča povezave med regijami, podpira mobilnost državljanov, spodbuja gospodarski razvoj in rast zaposlovanja, spodbuja turizem, zlasti pomaga obnavljati obrobne in manj razvite regije ter zato ugodno vpliva na ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo v Evropi.

| 3) | Nedavna odločitev Evropske komisije v primeru Ryanair/Charleroi (Belgija) potrjuje podporo Komisije za nadaljnji razvoj na področju nizko cenovnih letalskih prevoznikov. Vendar je poudarila negotovost, ki jo v zvezi s prihodnjim razvojem medregionalnih letalskih povezav občutijo regije, njihova letališča in letalski prevozniki, ki zagotavljajo nizko cenovne storitve, ter poslovna skupnost in navaden državljan. |
| --- | --- |

3)

Nedavna odločitev Evropske komisije v primeru Ryanair/Charleroi (Belgija) potrjuje podporo Komisije za nadaljnji razvoj na področju nizko cenovnih letalskih prevoznikov. Vendar je poudarila negotovost, ki jo v zvezi s prihodnjim razvojem medregionalnih letalskih povezav občutijo regije, njihova letališča in letalski prevozniki, ki zagotavljajo nizko cenovne storitve, ter poslovna skupnost in navaden državljan.

| 4) | Upravičenost naložb regij v njihovo letališko infrastrukturo in naložb letalskih prevoznikov v nizko cenovne storitve zračnega prevoza je postala vprašljiva s Komisijino uporabo evropskih pravil o konkurenci in državni pomoči. |
| --- | --- |

4)

Upravičenost naložb regij v njihovo letališko infrastrukturo in naložb letalskih prevoznikov v nizko cenovne storitve zračnega prevoza je postala vprašljiva s Komisijino uporabo evropskih pravil o konkurenci in državni pomoči.

| 5) | Ta položaj bistveno zmanjšuje možnost, da javne oblasti vlaganje javnega sektorja usmerijo v letališko infrastrukturo in storitve zračnega prevoza, kadar je to skladno s potrebo za izboljšanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v vsej Evropski uniji. |
| --- | --- |

5)

Ta položaj bistveno zmanjšuje možnost, da javne oblasti vlaganje javnega sektorja usmerijo v letališko infrastrukturo in storitve zračnega prevoza, kadar je to skladno s potrebo za izboljšanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v vsej Evropski uniji.

sprejel naslednje mnenje na svojem 55. plenarnem zasedanju, ki je potekalo 16. in 17. junija 2004 (seja dne 17. junija).

Stališča Odbora regij

Uvod

Odbor regij

| 1. | poudarja, da priprava sporočila Evropske komisije o regionalnih letališčih in priprava spremenjenih smernic o vlogi državne pomoči pri podpiranju razvoja regionalnih letališč in storitev zračnega prevoza ponuja možnost, da se zagotovi jasnost, ki je potrebna, da se uvidi pozitivna vloga, ki jo imajo nizko cenovne storitve pri spodbujanju regionalnega razvoja; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da priprava sporočila Evropske komisije o regionalnih letališčih in priprava spremenjenih smernic o vlogi državne pomoči pri podpiranju razvoja regionalnih letališč in storitev zračnega prevoza ponuja možnost, da se zagotovi jasnost, ki je potrebna, da se uvidi pozitivna vloga, ki jo imajo nizko cenovne storitve pri spodbujanju regionalnega razvoja;

| 2. | podpira možnost, da vnaprej izrazi mnenje glede priprav dela Komisije, tako da stališča Odbora lahko vplivajo na vsebino dokumentov Komisije; |
| --- | --- |

2.

podpira možnost, da vnaprej izrazi mnenje glede priprav dela Komisije, tako da stališča Odbora lahko vplivajo na vsebino dokumentov Komisije;

| 3. | potrjuje, da mnenje o predvidevanjih Odbora glede zmogljivosti regionalnih letališč (CdR 393/2002), ki je bilo sprejeto 2. julija 2003, pomeni bistveno ozadje za ta stališča; |
| --- | --- |

3.

potrjuje, da mnenje o predvidevanjih Odbora glede zmogljivosti regionalnih letališč (CdR 393/2002), ki je bilo sprejeto 2. julija 2003, pomeni bistveno ozadje za ta stališča;

| 4. | ponavlja svoje stališče, da je treba regionalna letališča pojmovati kot vrednost, ki je zlasti pomembna za razvoj regionalnega in lokalnega gospodarstva; |
| --- | --- |

4.

ponavlja svoje stališče, da je treba regionalna letališča pojmovati kot vrednost, ki je zlasti pomembna za razvoj regionalnega in lokalnega gospodarstva;

| 5. | Komisijo opozarja, da se bo socialni in gospodarski pomen letalskega prevoza povečal s širitvijo Unije ter da storitve zračnega prevoza z regionalnih letališč, vključno s tistimi, ki jih zagotavljajo nizko cenovni letalski prevozniki, regiji omogočajo hitrejši in lažji dostop do glavnih središč v EU in drugod po svetu; |
| --- | --- |

5.

Komisijo opozarja, da se bo socialni in gospodarski pomen letalskega prevoza povečal s širitvijo Unije ter da storitve zračnega prevoza z regionalnih letališč, vključno s tistimi, ki jih zagotavljajo nizko cenovni letalski prevozniki, regiji omogočajo hitrejši in lažji dostop do glavnih središč v EU in drugod po svetu;

| 6. | poudarja, da so regionalna letališča dodatni element infrastrukture za dostop do regij. Te infrastrukture zajemajo tudi ceste, železnice itd, ki sodijo med naložbe javnega sektorja. Prav tako se bi naj na področju regionalnih letališč olajšale in spodbujale naložbe javnega sektorja. Zato Odbor pozdravlja privolitev Evropske komisije, da se naložbe iz javnih sredstev izlivajo v podporo zagona storitev regionalnega zračnega prevoza s teh letališč, vključno s storitvami, ki jih zagotavljajo nizko cenovni letalski prevozniki.; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da so regionalna letališča dodatni element infrastrukture za dostop do regij. Te infrastrukture zajemajo tudi ceste, železnice itd, ki sodijo med naložbe javnega sektorja. Prav tako se bi naj na področju regionalnih letališč olajšale in spodbujale naložbe javnega sektorja. Zato Odbor pozdravlja privolitev Evropske komisije, da se naložbe iz javnih sredstev izlivajo v podporo zagona storitev regionalnega zračnega prevoza s teh letališč, vključno s storitvami, ki jih zagotavljajo nizko cenovni letalski prevozniki.;

| 7. | poudarja, da mora Evropska komisija upoštevati naslednja ključna vprašanja:






  — | pomembnost opredelitve regionalnih letališč in storitev regionalnega zračnega prevoza kot bistvenega orodja, ki regionalnim in lokalnim oblastem pomaga zagotavljati teritorialno kohezijo in razvoj; |
| --- | --- | --- |

7.

poudarja, da mora Evropska komisija upoštevati naslednja ključna vprašanja:

—

pomembnost opredelitve regionalnih letališč in storitev regionalnega zračnega prevoza kot bistvenega orodja, ki regionalnim in lokalnim oblastem pomaga zagotavljati teritorialno kohezijo in razvoj;

| — | prispevek, ki ga razvoj regionalnih letališč in storitve regionalnega zračnega prevoza dajo k odpiranju več novih delovnih mest, obnavljanju, socialni vključenosti ter programom za regionalni in lokalni gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

—

prispevek, ki ga razvoj regionalnih letališč in storitve regionalnega zračnega prevoza dajo k odpiranju več novih delovnih mest, obnavljanju, socialni vključenosti ter programom za regionalni in lokalni gospodarski razvoj;

| — | pomembno vlogo, ki jo nizko cenovni zračni prevoz ima pri podpiranju trajnostnega gospodarskega razvoja malih in srednje velikih regionalnih letališč; |
| --- | --- |

—

pomembno vlogo, ki jo nizko cenovni zračni prevoz ima pri podpiranju trajnostnega gospodarskega razvoja malih in srednje velikih regionalnih letališč;

| — | potrebo, da Komisija zagotovi jasne smernice, ki se lahko uporabijo pri obravnavanju prihodnje uporabe javnih sredstev za podporo mreže storitev regionalnega zračnega prevoza. |
| --- | --- |

—

potrebo, da Komisija zagotovi jasne smernice, ki se lahko uporabijo pri obravnavanju prihodnje uporabe javnih sredstev za podporo mreže storitev regionalnega zračnega prevoza.

Priporočila Odbora regij

TERITORIALNA KOHEZIJA IN RAZVOJ

| 1. | Prevoz je ključni dejavnik pri gospodarski in socialni integraciji Evrope. S širitvijo Evropske unije bo prišlo do večje mobilnosti delovne sile, kar bo povzročilo večjo socialno izmenjavo. To bo nato povečalo pomen mreže storitev regionalnega zračnega prevoza, vključno s storitvami nizko cenovnih letalskih prevoznikov, ki zagotavlja povezave med regijami. Povečal se bo pomen letalskega prevoza za razvoj socialnega tkiva EU. Obstoj regionalnih letališč in medregionalnega zračnega prevoza je tako bistveno povezan z gospodarskim in socialnim razvojem regij. |
| --- | --- |

1.

Prevoz je ključni dejavnik pri gospodarski in socialni integraciji Evrope. S širitvijo Evropske unije bo prišlo do večje mobilnosti delovne sile, kar bo povzročilo večjo socialno izmenjavo. To bo nato povečalo pomen mreže storitev regionalnega zračnega prevoza, vključno s storitvami nizko cenovnih letalskih prevoznikov, ki zagotavlja povezave med regijami. Povečal se bo pomen letalskega prevoza za razvoj socialnega tkiva EU. Obstoj regionalnih letališč in medregionalnega zračnega prevoza je tako bistveno povezan z gospodarskim in socialnim razvojem regij.

| 2. | Regionalna letališča omogočajo hitrejši in lažji dostop do regije. Storitve letalskih prevoznikov, ki letijo z regionalnih letališč, omogočajo medregionalne povezave od točke do točke in regije povezujejo z mednarodnimi letališkimi vozlišči. Take storitve državljanom otoških skupnosti, regijam srednje in vzhodne Evrope ter državam na obrobju EU omogočajo, da celoviteje sodelujejo v Evropi in s tem pospešujejo socialno vključenost. |
| --- | --- |

2.

Regionalna letališča omogočajo hitrejši in lažji dostop do regije. Storitve letalskih prevoznikov, ki letijo z regionalnih letališč, omogočajo medregionalne povezave od točke do točke in regije povezujejo z mednarodnimi letališkimi vozlišči. Take storitve državljanom otoških skupnosti, regijam srednje in vzhodne Evrope ter državam na obrobju EU omogočajo, da celoviteje sodelujejo v Evropi in s tem pospešujejo socialno vključenost.

| 3. | nadaljnji razvoj mreže storitev regionalnega zračnega prevoza bi državljanu omogočal, da povratno potovanje iz katere koli regije v EU v glavna gospodarska, politična in raziskovalna središča znotraj države članice in Evropske unije opravi v enem potovalnem dnevu. |
| --- | --- |

3.

nadaljnji razvoj mreže storitev regionalnega zračnega prevoza bi državljanu omogočal, da povratno potovanje iz katere koli regije v EU v glavna gospodarska, politična in raziskovalna središča znotraj države članice in Evropske unije opravi v enem potovalnem dnevu.

| 4. | Do razvoja regionalnih letališč in storitev zračnega prometa, vključno s storitvami, ki jih zagotavljajo nizko cenovni letalski prevozniki, mora priti kot del razvoja kombiniranega prometnega sistema, ki služi gospodarskim, okolju prijaznim in socialnim ciljem regionalnega okvira Komisije za teritorialno kohezijo. |
| --- | --- |

4.

Do razvoja regionalnih letališč in storitev zračnega prometa, vključno s storitvami, ki jih zagotavljajo nizko cenovni letalski prevozniki, mora priti kot del razvoja kombiniranega prometnega sistema, ki služi gospodarskim, okolju prijaznim in socialnim ciljem regionalnega okvira Komisije za teritorialno kohezijo.

| 5. | Razvoj regionalnih letališč in storitev regionalnega zračnega prevoza je treba načrtovati v skladu z načeli trajnostnega razvoja, ki morajo ustrezati sedanjim potrebam in upoštevati možnosti prihodnjih generacij in njihove potrebe. |
| --- | --- |

5.

Razvoj regionalnih letališč in storitev regionalnega zračnega prevoza je treba načrtovati v skladu z načeli trajnostnega razvoja, ki morajo ustrezati sedanjim potrebam in upoštevati možnosti prihodnjih generacij in njihove potrebe.

| 6. | Regionalna letališča imajo presežne zmogljivosti terminalskega prostora in slotov vzletno-pristajalnih stez, ki se lahko izkoristijo za zagotavljanje storitev medregionalnega zračnega prevoza od točke do točke, ki obstaja poleg dovoznega zračnega prevoza med regionalnim letališčem in mednarodnimi letališkimi vozlišči ter ga dopolnjuje. Razvoj mreže storitev medregionalnega zračnega prevoza lahko tako pomaga zmanjšati pritisk na mednarodna letališka vozlišča in nacionalna letališča. Preobremenitev takšnih letaliških vozlišč se bi lahko preprečila z razvojem številnih regionalnih letališč v letališča za prestop glede na položaj, zmogljivost, opremo in trenutno delovanje letališča. Zagotavljanje nizko cenovnih storitev medregionalega zračnega prevoza ima ključno vlogo kot del razvoja te širše mreže storitev regionalnega zračnega prevoza. |
| --- | --- |

6.

Regionalna letališča imajo presežne zmogljivosti terminalskega prostora in slotov vzletno-pristajalnih stez, ki se lahko izkoristijo za zagotavljanje storitev medregionalnega zračnega prevoza od točke do točke, ki obstaja poleg dovoznega zračnega prevoza med regionalnim letališčem in mednarodnimi letališkimi vozlišči ter ga dopolnjuje. Razvoj mreže storitev medregionalnega zračnega prevoza lahko tako pomaga zmanjšati pritisk na mednarodna letališka vozlišča in nacionalna letališča. Preobremenitev takšnih letaliških vozlišč se bi lahko preprečila z razvojem številnih regionalnih letališč v letališča za prestop glede na položaj, zmogljivost, opremo in trenutno delovanje letališča. Zagotavljanje nizko cenovnih storitev medregionalega zračnega prevoza ima ključno vlogo kot del razvoja te širše mreže storitev regionalnega zračnega prevoza.

| 7. | Javne oblasti morajo pri zagotavljanju načrtovanega okvira, znotraj katerega lahko pride do razvoja regionalnih letališč in storitev medregionalnega zračnega prevoza, poiskati ustrezno ravnovesje med storitvami medregionalnega zračnega prevoza ter prevoza med regijami in vozliščem. To ravnovesje bo deloma naloga gospodarskih in socialnih ciljev posameznih regij. |
| --- | --- |

7.

Javne oblasti morajo pri zagotavljanju načrtovanega okvira, znotraj katerega lahko pride do razvoja regionalnih letališč in storitev medregionalnega zračnega prevoza, poiskati ustrezno ravnovesje med storitvami medregionalnega zračnega prevoza ter prevoza med regijami in vozliščem. To ravnovesje bo deloma naloga gospodarskih in socialnih ciljev posameznih regij.

| 8. | Oblikovanje obsežnih sporazumov Evropske unije o zračnem prometu (kot npr. „open skies“) ne smejo iti na račun regionalnih letališč. Pri vseh tovrstnih sporazumih ali političnih strategijah se morajo upoštevati nadaljnje regionalne in teritorialne povezave pri postopku odločanja, tako da se lahko zagotovi regionalna konkurenčna sposobnost. |
| --- | --- |

8.

Oblikovanje obsežnih sporazumov Evropske unije o zračnem prometu (kot npr. „open skies“) ne smejo iti na račun regionalnih letališč. Pri vseh tovrstnih sporazumih ali političnih strategijah se morajo upoštevati nadaljnje regionalne in teritorialne povezave pri postopku odločanja, tako da se lahko zagotovi regionalna konkurenčna sposobnost.

SKLEPNE UGOTOVITVE

| 9. | Oblikovanje obsežnih sporazumov Evropske unije o zračnem prometu (kot npr. „open skies“) ne smejo iti na račun regionalnih letališč. Pri vseh tovrstnih sporazumih ali političnih strategijah se morajo upoštevati nadaljnje regionalne in teritorialne povezave pri postopku odločanja, tako da se lahko zagotovi regionalna konkurenčna sposobnost. Regionalna letališča so ključne točke dostopa do regij. Storitve zračnega prevoza, ki se opravlja z regionalnih letališč, vključno s storitvami, ki jih zagotavljajo nizko cenovni letalski prevozniki, pomenijo možnost, da bi lahko prevzele ključno vlogo pri prispevanju k teritorialni koheziji. Da bi izkoristili te možnosti, je treba zagotoviti večjo stopnjo gotovosti, v okviru katere lahko pride do naložb javnih in zasebnih sektorjev. To zlasti velja za vlaganje v letališko infrastrukturo, kjer gre za dolgoročnejše naložbe. Komisija bi morala večjo pozornost nameniti pomembni vlogi regionalnih letališč in storitvam regionalnega zračnega prevoza kot dela multimodalnega pristopa k razvoju vseevropskega prometnega omrežja. Komisija bi zlasti morala preučiti možnost za vlaganja v storitve medregionalnega zračnega prevoza od točke do točke, ki bi dopolnil razvoj omrežja železniških prog za visoke hitrosti. |
| --- | --- |

9.

Oblikovanje obsežnih sporazumov Evropske unije o zračnem prometu (kot npr. „open skies“) ne smejo iti na račun regionalnih letališč. Pri vseh tovrstnih sporazumih ali političnih strategijah se morajo upoštevati nadaljnje regionalne in teritorialne povezave pri postopku odločanja, tako da se lahko zagotovi regionalna konkurenčna sposobnost. Regionalna letališča so ključne točke dostopa do regij. Storitve zračnega prevoza, ki se opravlja z regionalnih letališč, vključno s storitvami, ki jih zagotavljajo nizko cenovni letalski prevozniki, pomenijo možnost, da bi lahko prevzele ključno vlogo pri prispevanju k teritorialni koheziji. Da bi izkoristili te možnosti, je treba zagotoviti večjo stopnjo gotovosti, v okviru katere lahko pride do naložb javnih in zasebnih sektorjev. To zlasti velja za vlaganje v letališko infrastrukturo, kjer gre za dolgoročnejše naložbe. Komisija bi morala večjo pozornost nameniti pomembni vlogi regionalnih letališč in storitvam regionalnega zračnega prevoza kot dela multimodalnega pristopa k razvoju vseevropskega prometnega omrežja. Komisija bi zlasti morala preučiti možnost za vlaganja v storitve medregionalnega zračnega prevoza od točke do točke, ki bi dopolnil razvoj omrežja železniških prog za visoke hitrosti.

GOSPODARSKA KONKURENČNOST

| 10. | Razpoložljivost regionalnega prevoza in zlasti nizko cenovnega zračnega prevoza, ki se opravlja z regionalnih letališč, izboljšuje dostop do svetovnega gospodarstva. To lahko poleg nižjih stroškov delovne sile in stroškov objektov, povezanih z bolj oddaljenimi regijami, poslovno skupnost spodbudi, da nove gospodarske naložbe vloži v regiji. Obstoječa podjetja v regiji bi lahko svoj tržni delež razvila tako, da bi bila sposobna doseči druge dele države članice, Evropske unije in preostalega sveta. |
| --- | --- |

10.

Razpoložljivost regionalnega prevoza in zlasti nizko cenovnega zračnega prevoza, ki se opravlja z regionalnih letališč, izboljšuje dostop do svetovnega gospodarstva. To lahko poleg nižjih stroškov delovne sile in stroškov objektov, povezanih z bolj oddaljenimi regijami, poslovno skupnost spodbudi, da nove gospodarske naložbe vloži v regiji. Obstoječa podjetja v regiji bi lahko svoj tržni delež razvila tako, da bi bila sposobna doseči druge dele države članice, Evropske unije in preostalega sveta.

| 11. | Skupni gospodarski učinek, ki se lahko doseže z razvojem storitev regionalnega zračnega prevoza z regionalnih letališč, je treba preučiti v okviru naslednjih štirih postavk:






  — | Neposredni učinek: zaposlovanje in dohodek, ki je v celoti ali delno povezan s poslovanjem letališča; |
| --- | --- | --- |

11.

Skupni gospodarski učinek, ki se lahko doseže z razvojem storitev regionalnega zračnega prevoza z regionalnih letališč, je treba preučiti v okviru naslednjih štirih postavk:

—

Neposredni učinek: zaposlovanje in dohodek, ki je v celoti ali delno povezan s poslovanjem letališča;

| — | Posredni učinek: zaposlovanje in dohodek, ustvarjen v gospodarstvu proučevanega območja v verigi ponudnikov blaga in storitev; |
| --- | --- |

—

Posredni učinek: zaposlovanje in dohodek, ustvarjen v gospodarstvu proučevanega območja v verigi ponudnikov blaga in storitev;

| — | Posledični učinek: zaposlovanje in dohodek, ustvarjen v gospodarstvu regije s porabo prihodkov neposrednih in posrednih zaposlenih; |
| --- | --- |

—

Posledični učinek: zaposlovanje in dohodek, ustvarjen v gospodarstvu regije s porabo prihodkov neposrednih in posrednih zaposlenih;

| — | Katalitični učinek: delodajalci in dohodek, ustvarjen v regionalnem gospodarstvu s širšo vlogo letališča pri izboljševanju produktivnosti dejavnosti in privabljanju gospodarskih dejavnosti, kot so domača vlaganja in priletni turizem. |
| --- | --- |

—

Katalitični učinek: delodajalci in dohodek, ustvarjen v regionalnem gospodarstvu s širšo vlogo letališča pri izboljševanju produktivnosti dejavnosti in privabljanju gospodarskih dejavnosti, kot so domača vlaganja in priletni turizem.

| 12. | Izboljšan dostop do evropskih in mednarodnih trgov, ki ga je regionalno letališče sposobno zagotavljati, lahko pomaga zadržati kvalificirano delovno silo v regiji. Razvoj nizko cenovnih storitev medregionalnega zračnega prevoza, kadar imajo sedež na regionalnem letališču, lahko ponuja dodatne zaposlitvene in izobraževalne možnosti na lokalni ravni in v regiji kot celoti. Z namestitvijo inženirskih in podpornih storitev na regionalnem letališču se bo zlasti povečala potreba znotraj regije po dobro usposobljenih inženirjih in tehnikih, ki so sposobni podpirati letalsko dejavnost. S posledičnim povečanjem zaposlitvenih možnosti v regiji se bo zmanjšala potreba po podpori socialnega skrbstva in hkrati povečalo ustvarjanje bogastva. Razen tega lahko nizko cenovne letalske družbe prispevajo k diverzifikaciji, sezonskim cenam in dinamizaciji turističnih ponudb, kar bi izboljšalo kakovost ponudbe in s tem tudi turistično atraktivnost regije. |
| --- | --- |

12.

Izboljšan dostop do evropskih in mednarodnih trgov, ki ga je regionalno letališče sposobno zagotavljati, lahko pomaga zadržati kvalificirano delovno silo v regiji. Razvoj nizko cenovnih storitev medregionalnega zračnega prevoza, kadar imajo sedež na regionalnem letališču, lahko ponuja dodatne zaposlitvene in izobraževalne možnosti na lokalni ravni in v regiji kot celoti. Z namestitvijo inženirskih in podpornih storitev na regionalnem letališču se bo zlasti povečala potreba znotraj regije po dobro usposobljenih inženirjih in tehnikih, ki so sposobni podpirati letalsko dejavnost. S posledičnim povečanjem zaposlitvenih možnosti v regiji se bo zmanjšala potreba po podpori socialnega skrbstva in hkrati povečalo ustvarjanje bogastva. Razen tega lahko nizko cenovne letalske družbe prispevajo k diverzifikaciji, sezonskim cenam in dinamizaciji turističnih ponudb, kar bi izboljšalo kakovost ponudbe in s tem tudi turistično atraktivnost regije.

SKLEPNE UGOTOVITVE

| 13. | Razvoj nizko cenovnih storitev zračnega prevoza, ki zagotavljajo medregionalni zračni prevoz od točke do točke z regionalnih letališč, lahko služi kot učinkovit katalizator za regionalni gospodarski razvoj v skladu z gospodarskimi in socialnimi cilji regionalnega okvira Komisije za teritorialno kohezijo. Razvoj mreže nizko cenovnih storitev medregionalnega zračnega prevoza od točke do točke, ki se opravlja z regionalnih letališč, je lahko glavni dejavnik za povečevanje gospodarske konkurenčnosti regij in s tem EU. |
| --- | --- |

13.

Razvoj nizko cenovnih storitev zračnega prevoza, ki zagotavljajo medregionalni zračni prevoz od točke do točke z regionalnih letališč, lahko služi kot učinkovit katalizator za regionalni gospodarski razvoj v skladu z gospodarskimi in socialnimi cilji regionalnega okvira Komisije za teritorialno kohezijo. Razvoj mreže nizko cenovnih storitev medregionalnega zračnega prevoza od točke do točke, ki se opravlja z regionalnih letališč, je lahko glavni dejavnik za povečevanje gospodarske konkurenčnosti regij in s tem EU.

DRŽAVNA POMOČ

| 14. | Verjetno je, da bodo manjša regionalna letališča potrebovala sredstva iz javnega sektorja, da bodo pokrila operativne stroške in vlaganje v novo infrastrukturo. V zameno bodo ponujala možnost, da delujejo kot baza za regionalni zračni prevoz, ki izboljšuje vse ravni dostopnosti do bolj oddaljenih regij, ki nato prinesejo pomembne gospodarske in socialne ugodnosti v regijo, ki ji služijo. |
| --- | --- |

14.

Verjetno je, da bodo manjša regionalna letališča potrebovala sredstva iz javnega sektorja, da bodo pokrila operativne stroške in vlaganje v novo infrastrukturo. V zameno bodo ponujala možnost, da delujejo kot baza za regionalni zračni prevoz, ki izboljšuje vse ravni dostopnosti do bolj oddaljenih regij, ki nato prinesejo pomembne gospodarske in socialne ugodnosti v regijo, ki ji služijo.

| 15. | Večjo težo bi bilo treba dati vlogi javnih storitev nizko cenovnega medregionalnega zračnega prevoza od točke do točke, ki se opravlja s takšnih letališč, saj vzpostavljajo povezavo med regijo ter preostalim delom Evropske unije in svetom. |
| --- | --- |

15.

Večjo težo bi bilo treba dati vlogi javnih storitev nizko cenovnega medregionalnega zračnega prevoza od točke do točke, ki se opravlja s takšnih letališč, saj vzpostavljajo povezavo med regijo ter preostalim delom Evropske unije in svetom.

| 16. | S ciljno naravnanim pristopom bi bilo treba uporabiti vlaganja javnega sektorja, da se zagotovijo infrastruktura in storitve, ki državljanom dajejo možnost, da svoje zmogljivosti izkoristijo z izboljševanjem gospodarske konkurenčnosti regij. |
| --- | --- |

16.

S ciljno naravnanim pristopom bi bilo treba uporabiti vlaganja javnega sektorja, da se zagotovijo infrastruktura in storitve, ki državljanom dajejo možnost, da svoje zmogljivosti izkoristijo z izboljševanjem gospodarske konkurenčnosti regij.

| 17. | Uporaba javnih naložb za zavarovanje bolj uravnoteženega širjenja gospodarske dejavnosti znotraj EU je v skladu s cilji regionalne politike Komisije tako, da se zmanjšajo pritiski prenatrpanosti, zastojev in ozkih grl prometnega sistema. |
| --- | --- |

17.

Uporaba javnih naložb za zavarovanje bolj uravnoteženega širjenja gospodarske dejavnosti znotraj EU je v skladu s cilji regionalne politike Komisije tako, da se zmanjšajo pritiski prenatrpanosti, zastojev in ozkih grl prometnega sistema.

| 18. | Vsak premislek o vlogi vlaganj javnega sektorja mora biti dovolj prožen, da odraža različno stopnjo razvoja znotraj posameznih regij v EU ter posebne gospodarske in prostorske prednosti za posamezno regijo, kakršne ugotavljajo pristojne regionalne in lokalne oblasti. |
| --- | --- |

18.

Vsak premislek o vlogi vlaganj javnega sektorja mora biti dovolj prožen, da odraža različno stopnjo razvoja znotraj posameznih regij v EU ter posebne gospodarske in prostorske prednosti za posamezno regijo, kakršne ugotavljajo pristojne regionalne in lokalne oblasti.

SKLEPNE UGOTOVITVE

| 19. | Treba je priznati, da je v javnem interesu vzdrževati in razvijati mrežo storitev regionalnega zračnega prevoza, vključno s storitvami nizko cenovnih letalskih prevoznikov, ki se opravlja z regionalnih letališč. S skrbno zastavljenimi naložbami javnega sektorja se lahko zagotovi skromno proračunsko investiranje v projekte za gospodarski razvoj, ki lahko prinesejo bistvene ugodnosti lokalnemu in regionalnemu gospodarstvu. Odprava javnih naložb v teh okoliščinah lahko privede do izgube možnosti, da nizko cenovne storitve zračnega prevoza delujejo kot katalizator za zagotavljanje teritorialne kohezije in izboljšane gospodarske konkurenčnosti. Okvir za uporabo naložb javnega sektorja mora tako biti sposoben ustrezno upoštevati odpiranje več novih delovnih mest, obnavljanje, socialno vključenost ter programe za okolju prijazen regionalni in lokalni gospodarski razvoj v regiji. |
| --- | --- |

19.

Treba je priznati, da je v javnem interesu vzdrževati in razvijati mrežo storitev regionalnega zračnega prevoza, vključno s storitvami nizko cenovnih letalskih prevoznikov, ki se opravlja z regionalnih letališč. S skrbno zastavljenimi naložbami javnega sektorja se lahko zagotovi skromno proračunsko investiranje v projekte za gospodarski razvoj, ki lahko prinesejo bistvene ugodnosti lokalnemu in regionalnemu gospodarstvu. Odprava javnih naložb v teh okoliščinah lahko privede do izgube možnosti, da nizko cenovne storitve zračnega prevoza delujejo kot katalizator za zagotavljanje teritorialne kohezije in izboljšane gospodarske konkurenčnosti. Okvir za uporabo naložb javnega sektorja mora tako biti sposoben ustrezno upoštevati odpiranje več novih delovnih mest, obnavljanje, socialno vključenost ter programe za okolju prijazen regionalni in lokalni gospodarski razvoj v regiji.

ZAHTEVE SMERNIC GLEDE DRŽAVNE POMOČI

| 20. | Smernice bi morale dovolj razjasniti, kako bo Komisija razlagala evropska pravila o konkurenci in državni pomoči, da bi regionalnim in lokalnim oblastem zagotovila potrebno usmerjanje k ugodni uporabi javnih naložb, ki bi podprle izpolnitev možnosti, da bi regionalna letališča in nizko cenovne storitve zračnega prometa prispevali k izpolnitvi ciljev regionalne politike Komisije. |
| --- | --- |

20.

Smernice bi morale dovolj razjasniti, kako bo Komisija razlagala evropska pravila o konkurenci in državni pomoči, da bi regionalnim in lokalnim oblastem zagotovila potrebno usmerjanje k ugodni uporabi javnih naložb, ki bi podprle izpolnitev možnosti, da bi regionalna letališča in nizko cenovne storitve zračnega prometa prispevali k izpolnitvi ciljev regionalne politike Komisije.

| 21. | Komisija mora smernice razviti s stalnim posvetovanjem s predstavniki regionalnih in lokalnih oblasti. |
| --- | --- |

21.

Komisija mora smernice razviti s stalnim posvetovanjem s predstavniki regionalnih in lokalnih oblasti.

| 22. | Smernice morajo priznati in upoštevati načelo regionalne raznolikosti. Odražati morajo različno stopnjo razvoja različnih regij v vsej Evropski uniji. Upoštevati morajo obstoj naravnih pomanjkljivosti v zadevni regiji in stopnjo razvoja drugih prevoznih sredstev v regiji ter obrobno in odvisno lastnost glavnih letališč. Regionalnim in lokalnim oblastem bi morale omogočati, da določeno letališko infrastrukturo in storitve regionalnega zračnega prevoza opredelijo kot pomembne za regijo, kadar so v skladu s posebnimi gospodarskimi in prostorskimi prednostnimi nalogami, ki jih določijo zadevne oblasti. |
| --- | --- |

22.

Smernice morajo priznati in upoštevati načelo regionalne raznolikosti. Odražati morajo različno stopnjo razvoja različnih regij v vsej Evropski uniji. Upoštevati morajo obstoj naravnih pomanjkljivosti v zadevni regiji in stopnjo razvoja drugih prevoznih sredstev v regiji ter obrobno in odvisno lastnost glavnih letališč. Regionalnim in lokalnim oblastem bi morale omogočati, da določeno letališko infrastrukturo in storitve regionalnega zračnega prevoza opredelijo kot pomembne za regijo, kadar so v skladu s posebnimi gospodarskimi in prostorskimi prednostnimi nalogami, ki jih določijo zadevne oblasti.

| 23. | V smernicah ne bi smelo biti strogih ali togo uporabljenih pragov, ampak bi morale regionalnim in lokalnim oblastem omogočati, da dobre strani vlaganj javnega sektorja preučijo na podlagi vsakega primera posebej. |
| --- | --- |

23.

V smernicah ne bi smelo biti strogih ali togo uporabljenih pragov, ampak bi morale regionalnim in lokalnim oblastem omogočati, da dobre strani vlaganj javnega sektorja preučijo na podlagi vsakega primera posebej.

| 24. | Jasno morajo določiti, da so naložbe iz javnih sredstev dostopne za zagotavljanje storitev regionalnega zračnega prevoza izključno pod pogoji neomejenega dostopa vseh letalskih prog za naložbe po prej določenih kriterijih. Ti kriteriji morajo pomeniti posebno korist za regionalna gospodarstva, ki izhaja iz razvoja nizko cenovnih storitev medregionalnega zračnega prevoza, ki delujejo kot katalizator za vlaganje v regije. |
| --- | --- |

24.

Jasno morajo določiti, da so naložbe iz javnih sredstev dostopne za zagotavljanje storitev regionalnega zračnega prevoza izključno pod pogoji neomejenega dostopa vseh letalskih prog za naložbe po prej določenih kriterijih. Ti kriteriji morajo pomeniti posebno korist za regionalna gospodarstva, ki izhaja iz razvoja nizko cenovnih storitev medregionalnega zračnega prevoza, ki delujejo kot katalizator za vlaganje v regije.

| 25. | Omogočati bi morale, da naložbe javnega sektorja občutno prispevajo k zagonskim stroškom za uvedbo takih storitev, vključno z regionalno usmerjenimi tržnimi akcijami, financiranimi iz lokalnih davčnih prihodkov. |
| --- | --- |

25.

Omogočati bi morale, da naložbe javnega sektorja občutno prispevajo k zagonskim stroškom za uvedbo takih storitev, vključno z regionalno usmerjenimi tržnimi akcijami, financiranimi iz lokalnih davčnih prihodkov.

| 26. | Smernice bi morale omogočati presojo, kako lahko naložbe javnega sektorja prispevajo k razvoju ali zagotavljanju dodatne letališke infrastrukture, kadar je to potrebno, da se podpre razvoj novih storitev regionalnega zračnega prevoza. |
| --- | --- |

26.

Smernice bi morale omogočati presojo, kako lahko naložbe javnega sektorja prispevajo k razvoju ali zagotavljanju dodatne letališke infrastrukture, kadar je to potrebno, da se podpre razvoj novih storitev regionalnega zračnega prevoza.

| 27. | Pri uporabi smernic se ne bi smeli omejiti zgolj na načela tržnega gospodarstva, ampak bi morali upoštevati širše socialne, okoljske in teritorialne razvojne vidike, ki izhajajo iz razvoja novih storitev zračnega prevoza, vključno s storitvami, ki jih zagotavljajo nizko cenovni letalski prevozniki. |
| --- | --- |

27.

Pri uporabi smernic se ne bi smeli omejiti zgolj na načela tržnega gospodarstva, ampak bi morali upoštevati širše socialne, okoljske in teritorialne razvojne vidike, ki izhajajo iz razvoja novih storitev zračnega prevoza, vključno s storitvami, ki jih zagotavljajo nizko cenovni letalski prevozniki.

| 28. | Spodbujati morajo razvoj regionalnih letališč in storitev medregionalnega zračnega prevoza kot dela širšega vseevropskega prometnega omrežja. |
| --- | --- |

28.

Spodbujati morajo razvoj regionalnih letališč in storitev medregionalnega zračnega prevoza kot dela širšega vseevropskega prometnega omrežja.

| 29. | V smernicah mora biti umeščena zahteva, da je treba naložbe načrtovati v skladu z načeli trajnostnega razvoja, ki ustreza trenutnim potrebam, ne da bi pri tem oviral možnosti prihodnjih generacij in njihove potrebe. |
| --- | --- |

29.

V smernicah mora biti umeščena zahteva, da je treba naložbe načrtovati v skladu z načeli trajnostnega razvoja, ki ustreza trenutnim potrebam, ne da bi pri tem oviral možnosti prihodnjih generacij in njihove potrebe.

Bruselj, 17. junij 2004

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL C 278, 14.11.2002, str. 15.

1

(2)  UL 256, 24.10.2003, str. 47.

2

---

| 22.12.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/12

---

Mnenje Odbora regij o Sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o posodobitvi socialnega varstva za številnejša in boljša delovna mesta -celovit pristop, ki prispeva k temu, da se delo izplača

(2004/C 318/03)

ODBOR REGIJ JE –

ob upoštevanju Sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o posodobitvi socialnega varstva za številnejša in boljša delovna mesta - celovit pristop, ki prispeva k temu, da se delo izplača (COM(2003) 842 končno);

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 5. januarja 2004, da se bo posvetovala z Odborom glede tega besedila v skladu s členom 265(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti;

ob upoštevanju sklepa predsednika Odbora regij (OR) z dne 26. septembra 2003, da se Komisiji za ekonomsko in socialno politiko naloži, da sestavi mnenje glede tega vprašanja;

ob upoštevanju Mnenja Odbora regij (CdR 15/2003 fin (1)) o Pregledu evropske strategije zaposlovanja in smernic zaposlovanja za leto 2003, ki temelji na Sporočilu o oceni petih let evropske strategije zaposlovanja (COM(2002) 416 končno) in o Sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o prihodnosti evropske strategije zaposlovanja (EES): Strategija za polno zaposlenost in boljša delovna mesta za vse (COM(2003) 6 končno);

ob upoštevanju Mnenja Odbora regij (CdR 167/2002 fin (2)) o Sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Rezultati izvajanja agende o socialni politiki“;

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 94/2004 rev. 1), ki ga je sprejela Komisija za ekonomsko in socialno politiko 30. aprila 2004 (poročevalec: Roberto Pella, predsednik provincijskega sveta v Bielli (Italija – EPP) –

sprejel naslednje mnenje na svojem 55. plenarnem zasedanju dne 16 in 17 junija 2004 (seja z dne 16. junija).

1.   Stališča Odbora regij

Ker:

| 1.1 | Odbor regij dosledno, vključno z zadnjimi mnenji, podpira proces, predstavljen v Lizboni, ki je priznal tesne povezave med gospodarsko politiko, politiko zaposlovanja in socialno politiko; |
| --- | --- |

1.1

Odbor regij dosledno, vključno z zadnjimi mnenji, podpira proces, predstavljen v Lizboni, ki je priznal tesne povezave med gospodarsko politiko, politiko zaposlovanja in socialno politiko;

| 1.2 | Sporočilo Komisije pomeni ključni razvoj v procesu varovanja socialne dimenzije v evropskih politikah, predstavljenem na srečanju na vrhu v Lizboni; |
| --- | --- |

1.2

Sporočilo Komisije pomeni ključni razvoj v procesu varovanja socialne dimenzije v evropskih politikah, predstavljenem na srečanju na vrhu v Lizboni;

| 1.3 | dokument izraža namen Komisije slediti ciljem, zastavljenim v Agendi o socialni politiki, ki jih je Odbor že podprl med drugim v smislu letnih Rezultatov izvajanja agende o socialni politiki; |
| --- | --- |

1.3

dokument izraža namen Komisije slediti ciljem, zastavljenim v Agendi o socialni politiki, ki jih je Odbor že podprl med drugim v smislu letnih Rezultatov izvajanja agende o socialni politiki;

| 1.4 | OR pozdravlja podrobno vsebino dokumenta Komisije, v katerem je uporabljen celovit pristop k temu vprašanju; |
| --- | --- |

1.4

OR pozdravlja podrobno vsebino dokumenta Komisije, v katerem je uporabljen celovit pristop k temu vprašanju;

| 1.5 | OR pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi obravnavala različne vidike socialne politike in sestavila predloge, ki zajemajo vse neštete vidike različnih področij; take ukrepe je treba sprejeti na vseh ravneh - evropski, nacionalni, regionalni in lokalni - da bi vsem evropskim državljanom omogočili boljšo kakovost življenja; |
| --- | --- |

1.5

OR pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi obravnavala različne vidike socialne politike in sestavila predloge, ki zajemajo vse neštete vidike različnih področij; take ukrepe je treba sprejeti na vseh ravneh - evropski, nacionalni, regionalni in lokalni - da bi vsem evropskim državljanom omogočili boljšo kakovost življenja;

| 1.6 | OR je prepričan, da obstaja potreba - navedena tudi v številnih dokumentih Komisije - po razvoju najprimernejših struktur za izkoriščanje in uresničevanje evropskih možnosti zaposlovanja, ki so izredno ugodne; |
| --- | --- |

1.6

OR je prepričan, da obstaja potreba - navedena tudi v številnih dokumentih Komisije - po razvoju najprimernejših struktur za izkoriščanje in uresničevanje evropskih možnosti zaposlovanja, ki so izredno ugodne;

| 1.7 | OR priznava in poudarja vrednost, ki se doda kakovosti življenja vsakega posameznika s priložnostjo za pridobitev delovnega mesta, ki je zadovoljivo tako v finančnem kot v poklicnem pogledu; |
| --- | --- |

1.7

OR priznava in poudarja vrednost, ki se doda kakovosti življenja vsakega posameznika s priložnostjo za pridobitev delovnega mesta, ki je zadovoljivo tako v finančnem kot v poklicnem pogledu;

| 1.8 | OR zlasti pozdravlja pojmovanje socialnega varstva v Sporočilu ne kot sistema, ki nadomešča sposobnost vsakega posameznika, da nosi odgovornost za kakovost svojega življenja, temveč kot ukrep, ki lahko podpira posameznike s tem, da jim vliva novo samozavest in ustvarja potrebne socialne razmere, da lahko v celoti sprejmejo svojo vlogo kot Evropejci in da niso primorani ostati v stanju revščine in socialne izključenosti; |
| --- | --- |

1.8

OR zlasti pozdravlja pojmovanje socialnega varstva v Sporočilu ne kot sistema, ki nadomešča sposobnost vsakega posameznika, da nosi odgovornost za kakovost svojega življenja, temveč kot ukrep, ki lahko podpira posameznike s tem, da jim vliva novo samozavest in ustvarja potrebne socialne razmere, da lahko v celoti sprejmejo svojo vlogo kot Evropejci in da niso primorani ostati v stanju revščine in socialne izključenosti;

| 1.9 | OR se pridružuje Komisiji pri poudarjanju potrebe po uvedbi preventivnih in rehabilitacijskih ukrepov za preprečevanje revščine in socialne izključenosti v najbolj ranljivih skupinah prebivalstva; |
| --- | --- |

1.9

OR se pridružuje Komisiji pri poudarjanju potrebe po uvedbi preventivnih in rehabilitacijskih ukrepov za preprečevanje revščine in socialne izključenosti v najbolj ranljivih skupinah prebivalstva;

| 1.10 | OR se pridružuje Komisiji pri opozarjanju, da so javne storitve, ki jih zagotavljajo lokalni in regionalni organi oblasti, kot so zlasti varstvo otrok in družbeno-izobraževalno usposabljanje za otroke ter nega in socialno varstvo za starejše in invalide itd., nujno potrebne, da bi imeli evropski državljani možnost zadovoljive zaposlitve; |
| --- | --- |

1.10

OR se pridružuje Komisiji pri opozarjanju, da so javne storitve, ki jih zagotavljajo lokalni in regionalni organi oblasti, kot so zlasti varstvo otrok in družbeno-izobraževalno usposabljanje za otroke ter nega in socialno varstvo za starejše in invalide itd., nujno potrebne, da bi imeli evropski državljani možnost zadovoljive zaposlitve;

| 1.11 | OR še posebej pozdravlja pozornost, posvečeno potrebi po spodbujanju storitev za starejše, ter poudarja, da se te storitve ne bi smele pojmovati le kot možnost nege starejših zunaj družine, temveč da se glede na izkušnje, pridobljene na lokalni in regionalni ravni, zdi, da so najbolj dragocene storitve, ki lahko ustvarijo dobro počutje tako starejših kot njihovih družin, tiste, ki se izvajajo na domu starejših ljudi, kadar je to mogoče; |
| --- | --- |

1.11

OR še posebej pozdravlja pozornost, posvečeno potrebi po spodbujanju storitev za starejše, ter poudarja, da se te storitve ne bi smele pojmovati le kot možnost nege starejših zunaj družine, temveč da se glede na izkušnje, pridobljene na lokalni in regionalni ravni, zdi, da so najbolj dragocene storitve, ki lahko ustvarijo dobro počutje tako starejših kot njihovih družin, tiste, ki se izvajajo na domu starejših ljudi, kadar je to mogoče;

| 1.12 | OR navaja razlog, zakaj v dokumentu ni podatkov v zvezi s pristopnimi državami, in sicer je Komisija uporabila posebne vprašalnike kot pomoč pri sestavljanju dokumenta, ki jih je poslala tudi pristopnim državam, vendar od teh držav ni prejela popolnih odgovorov na vprašalnike in jih zato ni mogla vključiti v oceno različnih strategij, sprejetih za pospešitev zaposlovanja. |
| --- | --- |

1.12

OR navaja razlog, zakaj v dokumentu ni podatkov v zvezi s pristopnimi državami, in sicer je Komisija uporabila posebne vprašalnike kot pomoč pri sestavljanju dokumenta, ki jih je poslala tudi pristopnim državam, vendar od teh držav ni prejela popolnih odgovorov na vprašalnike in jih zato ni mogla vključiti v oceno različnih strategij, sprejetih za pospešitev zaposlovanja.

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

| 2.1 | sklicujoč se na rehabilitacijske ukrepe, ki jih je navedla Komisija, namenjene spodbujanju ponovne zaposlitve ogroženih socialnih skupin, kot so invalidi, poudarja, da so potrebni pravi socialni ukrepi in ne le zdravstveni ukrepi, kot se zdi, da se zavzema Komisija v svojem Sporočilu. Velikokrat vrnitve na delovno mesto ne ovirajo le zdravstveni dejavniki, kot so praktične telesne ovire, temveč tudi materialni, psihološki, vedenjski in socialni dejavniki; Komisija bi zato morala bolj poudariti, ne le v svojih sklepih, vlogo lokalnih in regionalnih organov oblasti pri izvajanju celovitejšega sklopa družbenih ukrepov in ukrepov socialnega skrbstva v teh primerih. Hkrati s temi ukrepi pa se morajo seveda izvajati pravi rehabilitacijski ukrepi v zdravstvenem smislu, ki se morajo v prvi vrsti uresničevati v okviru sistemov na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

2.1

sklicujoč se na rehabilitacijske ukrepe, ki jih je navedla Komisija, namenjene spodbujanju ponovne zaposlitve ogroženih socialnih skupin, kot so invalidi, poudarja, da so potrebni pravi socialni ukrepi in ne le zdravstveni ukrepi, kot se zdi, da se zavzema Komisija v svojem Sporočilu. Velikokrat vrnitve na delovno mesto ne ovirajo le zdravstveni dejavniki, kot so praktične telesne ovire, temveč tudi materialni, psihološki, vedenjski in socialni dejavniki; Komisija bi zato morala bolj poudariti, ne le v svojih sklepih, vlogo lokalnih in regionalnih organov oblasti pri izvajanju celovitejšega sklopa družbenih ukrepov in ukrepov socialnega skrbstva v teh primerih. Hkrati s temi ukrepi pa se morajo seveda izvajati pravi rehabilitacijski ukrepi v zdravstvenem smislu, ki se morajo v prvi vrsti uresničevati v okviru sistemov na nacionalni ravni;

| 2.2 | izraža potrebo, kot je že poudarjeno v drugih mnenjih, po racionalizaciji ukrepov, predvidenih na področju socialnega varstva, in njihovi uskladitvi z ukrepi gospodarske politike in politike zaposlovanja; zagotoviti je treba posvetovanje z lokalnimi in regionalnimi organi, ki se lahko najbolje povežejo z najbolj občutljivimi družbenimi skupinami, in predvsem vključitev teh organov v vse primere; |
| --- | --- |

2.2

izraža potrebo, kot je že poudarjeno v drugih mnenjih, po racionalizaciji ukrepov, predvidenih na področju socialnega varstva, in njihovi uskladitvi z ukrepi gospodarske politike in politike zaposlovanja; zagotoviti je treba posvetovanje z lokalnimi in regionalnimi organi, ki se lahko najbolje povežejo z najbolj občutljivimi družbenimi skupinami, in predvsem vključitev teh organov v vse primere;

| 2.3 | poziva Komisijo, da bolj poudari vlogo nevladnih organizacij, ki niso omenjene v sporočilu, vendar je njihovo delo poleg dela lokalnih in regionalnih organov oblasti nujno potrebno, saj zagotavljajo praktične rešitve socialnih vprašanj, predvsem z omogočanjem, da ljudje, ki jim grozi izključenost, pridejo v stik s svetom dela ter tudi z lokalnimi in regionalnimi organi oblasti; |
| --- | --- |

2.3

poziva Komisijo, da bolj poudari vlogo nevladnih organizacij, ki niso omenjene v sporočilu, vendar je njihovo delo poleg dela lokalnih in regionalnih organov oblasti nujno potrebno, saj zagotavljajo praktične rešitve socialnih vprašanj, predvsem z omogočanjem, da ljudje, ki jim grozi izključenost, pridejo v stik s svetom dela ter tudi z lokalnimi in regionalnimi organi oblasti;

| 2.4 | priporoča, da Komisija še naprej upošteva, kot je navedla v dokumentu, na katerega se to mnenje nanaša, že sprejete ključne točke v zvezi s posodobitvijo socialnega varstva, ki so cilji, ki jih je priznal Evropski svet v Lizboni: kakovostna zaposlitev, varni pokojninski sistemi, vključevanje v družbo in varovanje zdravja; |
| --- | --- |

2.4

priporoča, da Komisija še naprej upošteva, kot je navedla v dokumentu, na katerega se to mnenje nanaša, že sprejete ključne točke v zvezi s posodobitvijo socialnega varstva, ki so cilji, ki jih je priznal Evropski svet v Lizboni: kakovostna zaposlitev, varni pokojninski sistemi, vključevanje v družbo in varovanje zdravja;

| 2.5 | Ob upoštevanju tretjega poročila o ekonomski in socialni koheziji, ki ga je Komisija predložila 18. februarja 2004 in ki sporoča, da bi „določene geografske in naravne pomanjkljivosti“ lahko povzročile težave v razvoju. To velja predvsem za najbolj oddaljene regije Evropske unije in številna otočno območja [...], naj bi Komisija spodbujala ukrepe za odpravo teh pomanjkljivosti oz. pri tem ukrepala. K temu sodijo tudi izobraževalni ukrepi in spodbude glede otočnih območij ter najbolj oddaljenih območij Evropske unije za posodabljanje socialnega varstva, da bi se tako ustvarila boljša delovna mesta za prebivalce teh regij, predvsem za tiste, ki so pri iskanju dela izven svojih domačih regij naleteli na težave. |
| --- | --- |

2.5

Ob upoštevanju tretjega poročila o ekonomski in socialni koheziji, ki ga je Komisija predložila 18. februarja 2004 in ki sporoča, da bi „določene geografske in naravne pomanjkljivosti“ lahko povzročile težave v razvoju. To velja predvsem za najbolj oddaljene regije Evropske unije in številna otočno območja [...], naj bi Komisija spodbujala ukrepe za odpravo teh pomanjkljivosti oz. pri tem ukrepala. K temu sodijo tudi izobraževalni ukrepi in spodbude glede otočnih območij ter najbolj oddaljenih območij Evropske unije za posodabljanje socialnega varstva, da bi se tako ustvarila boljša delovna mesta za prebivalce teh regij, predvsem za tiste, ki so pri iskanju dela izven svojih domačih regij naleteli na težave.

| 2.6 | ponavlja svoje prepričanje, da se morajo lokalni in regionalni organi oblasti, če naj bi se Evropa, kot se tudi mora, bolj približala javnosti in postala bolj demokratična in transparentna, bolj vključiti, nenazadnje prek nevladnih organizacij, v pripravo, izvajanje in oceno gospodarske in socialne politike ter politike zaposlovanja; |
| --- | --- |

2.6

ponavlja svoje prepričanje, da se morajo lokalni in regionalni organi oblasti, če naj bi se Evropa, kot se tudi mora, bolj približala javnosti in postala bolj demokratična in transparentna, bolj vključiti, nenazadnje prek nevladnih organizacij, v pripravo, izvajanje in oceno gospodarske in socialne politike ter politike zaposlovanja;

| 2.7 | v zvezi z zadevnim sporočilom ponavlja stališča, ki jih je Odbor regij že sprejel v svojem Mnenju (CdR 15/2003) o Pregledu evropske strategije zaposlovanja in smernic zaposlovanja za leto 2003, ki temelji na Sporočilu o oceni petih let evropske strategije zaposlovanja (COM(2002) 416 končno) in Sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o prihodnosti evropske strategije zaposlovanja (EES): Strategija za polno zaposlenost in boljša delovna mesta za vse (COM(2003) 6 končno), in sicer, da:






  — | imajo lokalni in regionalni akterji pomembno vlogo zagotavljanja storitev socialnega skrbstva, usposabljanja in izobraževanja, ki podpirajo zaposlovanje ter razvijajo lokalne trge dela in nove zaposlitvene priložnosti, poleg tega pa so tudi sami delodajalci; |
| --- | --- | --- |

2.7

v zvezi z zadevnim sporočilom ponavlja stališča, ki jih je Odbor regij že sprejel v svojem Mnenju (CdR 15/2003) o Pregledu evropske strategije zaposlovanja in smernic zaposlovanja za leto 2003, ki temelji na Sporočilu o oceni petih let evropske strategije zaposlovanja (COM(2002) 416 končno) in Sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o prihodnosti evropske strategije zaposlovanja (EES): Strategija za polno zaposlenost in boljša delovna mesta za vse (COM(2003) 6 končno), in sicer, da:

—

imajo lokalni in regionalni akterji pomembno vlogo zagotavljanja storitev socialnega skrbstva, usposabljanja in izobraževanja, ki podpirajo zaposlovanje ter razvijajo lokalne trge dela in nove zaposlitvene priložnosti, poleg tega pa so tudi sami delodajalci;

| — | imajo pomemben vpliv na pogoje dostopa do trga dela za mlade, ženske, priseljence in starejše ter na spodbujanje enakosti na trgu dela; |
| --- | --- |

—

imajo pomemben vpliv na pogoje dostopa do trga dela za mlade, ženske, priseljence in starejše ter na spodbujanje enakosti na trgu dela;

| — | lokalni in regionalni organi oblasti imajo pogosto odločilno vlogo pri vključevanju skupin, ki so zunaj trga dela; |
| --- | --- |

—

lokalni in regionalni organi oblasti imajo pogosto odločilno vlogo pri vključevanju skupin, ki so zunaj trga dela;

| — | visoka stopnja zaposlenosti je tudi ključni cilj politike lokalnega razvoja in prvi pogoj za ohranjanje ravni storitev; |
| --- | --- |

—

visoka stopnja zaposlenosti je tudi ključni cilj politike lokalnega razvoja in prvi pogoj za ohranjanje ravni storitev;

| — | partnerstva med javnim sektorjem, podjetji, socialno-ekonomskimi akterji in nevladnimi organizacijami so zlasti pomembna za spodbujanje socialne kohezije in ustvarjanje novega socialnega kapitala, podjetij in delovnih mest, kar pripomore k temu, da trg dela postane spodbuden celo za tiste državljane, ki jim grozi izključenost iz tega trga; |
| --- | --- |

—

partnerstva med javnim sektorjem, podjetji, socialno-ekonomskimi akterji in nevladnimi organizacijami so zlasti pomembna za spodbujanje socialne kohezije in ustvarjanje novega socialnega kapitala, podjetij in delovnih mest, kar pripomore k temu, da trg dela postane spodbuden celo za tiste državljane, ki jim grozi izključenost iz tega trga;

| 2.8 | poziva Komisijo, da dosledno poudarja v vseh sporočilih, ki obravnavajo vprašanja, povezana z zahtevo po bolj prilagodljivem trgu dela, potrebo po podpiranju delavcev, ki se odločijo za novo smer na svoji poklicni poti; pomanjkanje ustreznih ukrepov socialnega varstva ogroža prilagodljivost trga dela, ki je v sedanjem času nujno potrebna glede na naravo svetovnega trga; |
| --- | --- |

2.8

poziva Komisijo, da dosledno poudarja v vseh sporočilih, ki obravnavajo vprašanja, povezana z zahtevo po bolj prilagodljivem trgu dela, potrebo po podpiranju delavcev, ki se odločijo za novo smer na svoji poklicni poti; pomanjkanje ustreznih ukrepov socialnega varstva ogroža prilagodljivost trga dela, ki je v sedanjem času nujno potrebna glede na naravo svetovnega trga;

| 2.9 | verjame, da je osnovna ekonomska varnost pomembna tako za delavce v nižjih plačilnih razredih kot za delavce, ki imajo srednje ali visoko odgovorne položaje. Poleg tega se je pri podpiranju treba osredotočiti na usposabljanje in prekvalificiranje; |
| --- | --- |

2.9

verjame, da je osnovna ekonomska varnost pomembna tako za delavce v nižjih plačilnih razredih kot za delavce, ki imajo srednje ali visoko odgovorne položaje. Poleg tega se je pri podpiranju treba osredotočiti na usposabljanje in prekvalificiranje;

| 2.10 | poudarja, da bi morali v sisteme socialnega varstva, zlasti tiste finančne narave, vključiti delodajalce, ki lahko bolje spremljajo položaj posameznika in so zato bolj primerni za izvajanje ukrepov, s katerimi bi spodbudili vračanje na delo ljudi, kot so invalidi, in jim morda pomagali poiskati nov poklicni položaj v istem ali drugem podjetju; |
| --- | --- |

2.10

poudarja, da bi morali v sisteme socialnega varstva, zlasti tiste finančne narave, vključiti delodajalce, ki lahko bolje spremljajo položaj posameznika in so zato bolj primerni za izvajanje ukrepov, s katerimi bi spodbudili vračanje na delo ljudi, kot so invalidi, in jim morda pomagali poiskati nov poklicni položaj v istem ali drugem podjetju;

| 2.11 | priporoča, da se sprejmejo vsi potrebni ukrepi, da brez poseganja v popolno zakonodajno avtonomnost vsake države članice na področju socialne politike države članice EU spoznajo pomen smernic, ki jih je predlagala Komisija v sklepih sporočila, in ključne vloge lokalnih in regionalnih organov oblasti. |
| --- | --- |

2.11

priporoča, da se sprejmejo vsi potrebni ukrepi, da brez poseganja v popolno zakonodajno avtonomnost vsake države članice na področju socialne politike države članice EU spoznajo pomen smernic, ki jih je predlagala Komisija v sklepih sporočila, in ključne vloge lokalnih in regionalnih organov oblasti.

Bruselj, 16. junij 2004

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL C 244, 10.10.2003, str. 46.

1

(2)  UL C 66, 19.3.2003, str. 1.

2

---

| 22.12.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/15

---

Mnenje Odbora regij o Sporočilu Komisije, namenjenemu Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, o določitvi smernic za drugi krog Pobude Skupnosti EQUAL v zvezi s transnacionalnim sodelovanjem za spodbujanje novih metod boja zoper vse oblike diskriminacije in neenakosti na trgu dela „Prosti pretok dobrih zamisli“

(2004/C 318/04)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju Sporočila Komisije, namenjenega Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o določitvi smernic za drugi krog Pobude Skupnosti EQUAL v zvezi s transnacionalnim sodelovanjem za spodbujanje novih metod boja zoper vse oblike diskriminacije in neenakosti na trgu dela: „Prosti pretok dobrih zamisli“ COM(2003) 840 končni,

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 5. januarja 2004, da se z njo o tem posvetuje, v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju sklepa svojega predsednika z dne 6. novembra 2003, da mora njihova Komisija za gospodarsko in socialno politiko pripraviti mnenje o tem,

ob upoštevanju svojega osnutka mnenja (CdR 96/2004 rev. 1), ki ga je dne 30. aprila 2004 sprejela Komisija za gospodarsko in socialno politiko (poročevalec: Cllr Peter Moore, Sheffieldski mestni svet (Združeno kraljestvo/ELDR)),

na svoji 55. plenarni seji 16. in 17. junija 2004 (na zasedanju 16. junija 2004) soglasno sprejel naslednje mnenje.

1.   Pripombe

Odbor regij

| 1.1 | meni, da je EQUAL eden od najpomembnejših instrumentov za ustvarjanje in razširjanje inovacij na področju politike zaposlovanja in socialne politike; |
| --- | --- |

1.1

meni, da je EQUAL eden od najpomembnejših instrumentov za ustvarjanje in razširjanje inovacij na področju politike zaposlovanja in socialne politike;

| 1.2 | poudarja, da so lokalne oblasti že od samega začetka trdno podpirale EQUAL, ker ponuja pomembno priložnost za izboljšanje in nadaljnji razvoj politik zaposlovanja in socialnih politik na lokalnih in regionalnih ravneh. Lokalne in regionalne oblasti odobravajo tudi partnerski pristop programa EQUAL, ki je v skladu z načeli dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

1.2

poudarja, da so lokalne oblasti že od samega začetka trdno podpirale EQUAL, ker ponuja pomembno priložnost za izboljšanje in nadaljnji razvoj politik zaposlovanja in socialnih politik na lokalnih in regionalnih ravneh. Lokalne in regionalne oblasti odobravajo tudi partnerski pristop programa EQUAL, ki je v skladu z načeli dobrega upravljanja;

| 1.3 | meni, da bi ključna cilja morala biti vključevanje rezultatov inovativnih tehnologij v obstoječe politike zaposlovanja in socialne vključenosti ter razvijanje praktičnih pristopov in dolgoročnih sposobnosti. Verjame, da rezultati ne smejo biti ločeni od rednih praks, pač pa povezani z njimi, da jim dodajo nove razsežnosti in okrepijo njihovo učinkovitost. Lokalne in regionalne oblasti lahko pomagajo nove prakse vključiti v lokalne sisteme ponudbe storitev in mreže lokalnih politik; |
| --- | --- |

1.3

meni, da bi ključna cilja morala biti vključevanje rezultatov inovativnih tehnologij v obstoječe politike zaposlovanja in socialne vključenosti ter razvijanje praktičnih pristopov in dolgoročnih sposobnosti. Verjame, da rezultati ne smejo biti ločeni od rednih praks, pač pa povezani z njimi, da jim dodajo nove razsežnosti in okrepijo njihovo učinkovitost. Lokalne in regionalne oblasti lahko pomagajo nove prakse vključiti v lokalne sisteme ponudbe storitev in mreže lokalnih politik;

| 1.4 | poudarja, da je vprašanje Romov posebej pomembno za lokalne in regionalne oblasti. Po razširitvi bodo namreč Romi postali največja razpoznavna etnična manjšina v Evropski uniji. Kljub njihovi 700-letni zgodovini prebivanja znotraj meja EU so Romi verjetno ena od najbolj diskriminiranih skupin evropskih državljanov. Lokalne in regionalne oblasti bodo imele ključno vlogo pri reševanju vprašanj, s katerimi se spopadajo Romi, kar priznavajo tudi sami zastopniki evropskih romskih organizacij; |
| --- | --- |

1.4

poudarja, da je vprašanje Romov posebej pomembno za lokalne in regionalne oblasti. Po razširitvi bodo namreč Romi postali največja razpoznavna etnična manjšina v Evropski uniji. Kljub njihovi 700-letni zgodovini prebivanja znotraj meja EU so Romi verjetno ena od najbolj diskriminiranih skupin evropskih državljanov. Lokalne in regionalne oblasti bodo imele ključno vlogo pri reševanju vprašanj, s katerimi se spopadajo Romi, kar priznavajo tudi sami zastopniki evropskih romskih organizacij;

| 1.5 | poudarja tudi pomemben pojav trgovine z otroki in ženskami; prepričan je, da imajo lokalne in regionalne oblasti bistveno vlogo pri dvigu blagostanja v skupnosti in se morajo spopasti z osebnimi (npr. pomoč žrtvam) in socialnimi (npr. preprečevanje kriminala) posledicami trgovine z ljudmi, v povezavi s tem pa ta vidik seksualne industrije poudarja potrebo po tem, da se lokalnim in regionalnim oblastem ustrezno dodelijo potrebna finančna sredstva in viri; |
| --- | --- |

1.5

poudarja tudi pomemben pojav trgovine z otroki in ženskami; prepričan je, da imajo lokalne in regionalne oblasti bistveno vlogo pri dvigu blagostanja v skupnosti in se morajo spopasti z osebnimi (npr. pomoč žrtvam) in socialnimi (npr. preprečevanje kriminala) posledicami trgovine z ljudmi, v povezavi s tem pa ta vidik seksualne industrije poudarja potrebo po tem, da se lokalnim in regionalnim oblastem ustrezno dodelijo potrebna finančna sredstva in viri;

| 1.6 | verjame, da je treba lokalne in regionalne oblasti šteti za ključne partnerje pri izvajanju programa EQUAL in vključevanju njegovih rezultatov v obstoječe politike. |
| --- | --- |

1.6

verjame, da je treba lokalne in regionalne oblasti šteti za ključne partnerje pri izvajanju programa EQUAL in vključevanju njegovih rezultatov v obstoječe politike.

2.   Priporočila

Odbor regij

| 2.1 | pozdravlja uvedbo potrditve v Akcijo 2; priporoča, da se aktivnost Akcije 3 (razširjanje in vključevanje dobrih praks v obstoječe politike) lahko poveže na enak način, da bi lažje rešili težave z dodatnim financiranjem iz državnega proračuna, kajti sama po sebi ima aktivnost Akcije 3 redko neposreden rezultat vključitve v trg dela, kar običajno pričakujejo financerji (to je, neposredna aktivnost v korist upravičencev); |
| --- | --- |

2.1

pozdravlja uvedbo potrditve v Akcijo 2; priporoča, da se aktivnost Akcije 3 (razširjanje in vključevanje dobrih praks v obstoječe politike) lahko poveže na enak način, da bi lažje rešili težave z dodatnim financiranjem iz državnega proračuna, kajti sama po sebi ima aktivnost Akcije 3 redko neposreden rezultat vključitve v trg dela, kar običajno pričakujejo financerji (to je, neposredna aktivnost v korist upravičencev);

| 2.2 | pozdravlja priložnost, da se partnerstvo razširi na delo z državami pristopnicami – v prvem krogu so namreč finančni predpisi nekoliko ovirali to možnost; |
| --- | --- |

2.2

pozdravlja priložnost, da se partnerstvo razširi na delo z državami pristopnicami – v prvem krogu so namreč finančni predpisi nekoliko ovirali to možnost;

| 2.3 | meni, da bi bilo treba pri pogostejšemu preskušanju zamisli za obvarovanje pred nezaposlenostjo, za kakovost zaposlovanja in neposredno ustvarjanje delovnih mest spodbujati razvojna partnerstva k upoštevanju izkušenj in vseh najboljših praks iz prvega kroga – zlasti, kar so se naučili iz neuspešnih pristopov; |
| --- | --- |

2.3

meni, da bi bilo treba pri pogostejšemu preskušanju zamisli za obvarovanje pred nezaposlenostjo, za kakovost zaposlovanja in neposredno ustvarjanje delovnih mest spodbujati razvojna partnerstva k upoštevanju izkušenj in vseh najboljših praks iz prvega kroga – zlasti, kar so se naučili iz neuspešnih pristopov;

| 2.4 | poudarja, kako pomembno je čim dlje ohraniti delavce zaposlene – dobrodošlo je priznanje Komisije o pomembnosti tega glede na starajoče se populacije na splošno, pa tudi v povezavi z območji s tradicijo težke industrije, kjer so se morali ali se še morajo mnogi starejši delavci ponovno usposabljati, da si zagotovijo delo v storitvenem sektorju in drugih dejavnostih; |
| --- | --- |

2.4

poudarja, kako pomembno je čim dlje ohraniti delavce zaposlene – dobrodošlo je priznanje Komisije o pomembnosti tega glede na starajoče se populacije na splošno, pa tudi v povezavi z območji s tradicijo težke industrije, kjer so se morali ali se še morajo mnogi starejši delavci ponovno usposabljati, da si zagotovijo delo v storitvenem sektorju in drugih dejavnostih;

| 2.5 | meni, da je pomembno priznati težave za pridobitev delodajalcev, da bi podprli raznolikost, vendar svetuje, da se je treba zgledovati po najboljši praksi, ki je bila razvita v prvem krogu v državah članicah; |
| --- | --- |

2.5

meni, da je pomembno priznati težave za pridobitev delodajalcev, da bi podprli raznolikost, vendar svetuje, da se je treba zgledovati po najboljši praksi, ki je bila razvita v prvem krogu v državah članicah;

| 2.6 | pozdravlja podporo, ki jo bo EQUAL dobil pri reševanju novih izzivov, povezanih s težavami, ki jih imajo Romi in žrtve trgovine z ljudmi; meni, da je treba te in druge prihajajoče izzive v EU reševati v primernem lokalnem, regionalnem in nacionalnem okviru ter se izogniti negativnemu vplivanju na območja, kjer se je treba posvetiti drugim ciljnim skupinam; |
| --- | --- |

2.6

pozdravlja podporo, ki jo bo EQUAL dobil pri reševanju novih izzivov, povezanih s težavami, ki jih imajo Romi in žrtve trgovine z ljudmi; meni, da je treba te in druge prihajajoče izzive v EU reševati v primernem lokalnem, regionalnem in nacionalnem okviru ter se izogniti negativnemu vplivanju na območja, kjer se je treba posvetiti drugim ciljnim skupinam;

| 2.7 | je prepričan, da je bistvenega pomena, da vse države sledijo istemu časovnemu razporedu, da olajšajo pravočasno ustanovitev transnacionalnih partnerstev, njihova izvedba projektov pa da se začne sočasno, da zagotovijo, da gre dejansko za partnerstva. V prvem krogu namreč ni bilo tako. Ponovitev izjave Komisije o pomembnosti tega je dobrodošla; |
| --- | --- |

2.7

je prepričan, da je bistvenega pomena, da vse države sledijo istemu časovnemu razporedu, da olajšajo pravočasno ustanovitev transnacionalnih partnerstev, njihova izvedba projektov pa da se začne sočasno, da zagotovijo, da gre dejansko za partnerstva. V prvem krogu namreč ni bilo tako. Ponovitev izjave Komisije o pomembnosti tega je dobrodošla;

| 2.8 | pozdravlja priložnost za delovanje na podlagi dejavnosti tematskih skupin na nacionalni in evropski ravni v drugem krogu in pričakuje, da bo imela Komisija priložnost videti večje koristi od tega v drugem krogu in vse večji vpliv. Koncept tematskih skupin v okviru tematske mreže se je počasi razvil v prvem krogu. Odbor regij verjame, da imajo organi za upravljanje veliko vlogo pri spodbujanju razvojnih partnerstev k sodelovanju, vključno s tem, da so aktivno udeleženi pri določanju ključnih ljudi in politik, da se doseže čim večji učinek dela, ki ga vodijo partnerstva. Koristno bi bilo tesnejše povezovanje med tematskimi skupinami, skupinami, zadolženimi za pripravo dokumentov držav članic in evropskih dokumentov, povezanih z evropsko strategijo zaposlovanja, in politiko socialne vključenosti. To bi olajšalo vključevanje dobrih praks v politike, kar je sedaj opredeljeno kot izziv; |
| --- | --- |

2.8

pozdravlja priložnost za delovanje na podlagi dejavnosti tematskih skupin na nacionalni in evropski ravni v drugem krogu in pričakuje, da bo imela Komisija priložnost videti večje koristi od tega v drugem krogu in vse večji vpliv. Koncept tematskih skupin v okviru tematske mreže se je počasi razvil v prvem krogu. Odbor regij verjame, da imajo organi za upravljanje veliko vlogo pri spodbujanju razvojnih partnerstev k sodelovanju, vključno s tem, da so aktivno udeleženi pri določanju ključnih ljudi in politik, da se doseže čim večji učinek dela, ki ga vodijo partnerstva. Koristno bi bilo tesnejše povezovanje med tematskimi skupinami, skupinami, zadolženimi za pripravo dokumentov držav članic in evropskih dokumentov, povezanih z evropsko strategijo zaposlovanja, in politiko socialne vključenosti. To bi olajšalo vključevanje dobrih praks v politike, kar je sedaj opredeljeno kot izziv;

| 2.9 | pozdravlja predloge o vključevanju dobrih praks v obstoječe politike in zagotavlja, da bo EQUAL pošiljal potrebne zadevne informacije oblikovalcem politike in za cilje programov 1, 2 in 3; priporoča, da se tematske skupine v to uradno vključijo. |
| --- | --- |

2.9

pozdravlja predloge o vključevanju dobrih praks v obstoječe politike in zagotavlja, da bo EQUAL pošiljal potrebne zadevne informacije oblikovalcem politike in za cilje programov 1, 2 in 3; priporoča, da se tematske skupine v to uradno vključijo.

| 2.10 | meni, da je pomembno ohraniti koristi transnacionalnega delovnega mesta 2006 na področju zaposlovanja in zato priporoča vključitev transnacionalnega elementa v predloge Evropske komisije za programe Evropskega socialnega sklada, ki bi nadomestili sedanje programe (kot tudi v okviru regionalnega programa Evropskega sklada za regionalni razvoj). |
| --- | --- |

2.10

meni, da je pomembno ohraniti koristi transnacionalnega delovnega mesta 2006 na področju zaposlovanja in zato priporoča vključitev transnacionalnega elementa v predloge Evropske komisije za programe Evropskega socialnega sklada, ki bi nadomestili sedanje programe (kot tudi v okviru regionalnega programa Evropskega sklada za regionalni razvoj).

Bruselj, 16 junij 2004

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

| 22.12.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/17

---

Mnenje Odbora regij o Sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o spodbujanju zadrug v Evropi

(2004/C 318/05)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju Sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o spodbujanju zadrug v Evropi (COM(2004) 18 dokončen);

ob upoštevanju odločbe Evropske komisije z dne 23. februarja 2004, da se bo v tej zadevi posvetovala z njim v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti;

ob upoštevanju odločitve predsednika Odbora z dne 19. junija 2003, da bo dal njegovi Komisiji za gospodarsko in socialno politiko navodila za oblikovanje mnenja o tej zadevi;

| | |
| --- | --- |

ob upoštevanju osnutka mnenja odbora (CdR 97/2004 rev 1), ki ga je 30. aprila 2004 sprejela Komisija za gospodarsko in socialno politiko (poročevalka: Irma Pellinen, predsednica občinskega sveta iz mesta Haukipudas in članica regionalnega sveta severovzhodnega Botnijskega zaliva (FIN/PES)),

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

na svoji 55. plenarni seji dne 16. in 17. junija 2004 (zasedanje z dne 16. junija 2004) sprejel naslednje mnenje:

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij

| 1.1 | pozdravlja Sporočilo Komisije o spodbujanju zadrug v Evropi, s katerim se namerava pospešiti večjo uporabo zadrug po vsej Evropi z izboljševanjem njihovega profila in razumevanja njihovih lastnosti. Za doseganje ciljev Skupnosti je pomembna tako boljša zavest o tem, kako delujejo zadruge, kot tudi nadaljnje razvijanje zakonodaje zadrug, vzdrževanje in izboljšanje položaja zadrug in vlaganje. |
| --- | --- |

1.1

pozdravlja Sporočilo Komisije o spodbujanju zadrug v Evropi, s katerim se namerava pospešiti večjo uporabo zadrug po vsej Evropi z izboljševanjem njihovega profila in razumevanja njihovih lastnosti. Za doseganje ciljev Skupnosti je pomembna tako boljša zavest o tem, kako delujejo zadruge, kot tudi nadaljnje razvijanje zakonodaje zadrug, vzdrževanje in izboljšanje položaja zadrug in vlaganje.

| 1.2 | potrjuje stališče Komisije o zadrugah kot posredniku za mala in srednje velika podjetja pri njihovem sprejemanju skupnih aktivnosti in izboljšanju tržnega položaja in kot sredstvu za zagotavljanje storitev visoke kakovosti strankam-članom, še posebej „bližnjih storitev“, kot so zdravstvo, socialna zaščita in varstvo. Zadruge delavcev lahko pozitivno prispevajo k izgradnji na znanju temelječe družbe; |
| --- | --- |

1.2

potrjuje stališče Komisije o zadrugah kot posredniku za mala in srednje velika podjetja pri njihovem sprejemanju skupnih aktivnosti in izboljšanju tržnega položaja in kot sredstvu za zagotavljanje storitev visoke kakovosti strankam-članom, še posebej „bližnjih storitev“, kot so zdravstvo, socialna zaščita in varstvo. Zadruge delavcev lahko pozitivno prispevajo k izgradnji na znanju temelječe družbe;

| 1.3 | poudarja pomembnost namena Komisije, da poišče načine za povečanje pripravljenosti in sposobnosti malih in srednje velikih podjetij, da uporabljajo zadružno obliko podjetništva kot posrednika za ustanavljanje skupnih poslovnih dejavnosti ali združenj podjetij; |
| --- | --- |

1.3

poudarja pomembnost namena Komisije, da poišče načine za povečanje pripravljenosti in sposobnosti malih in srednje velikih podjetij, da uporabljajo zadružno obliko podjetništva kot posrednika za ustanavljanje skupnih poslovnih dejavnosti ali združenj podjetij;

| 1.4 | priznava pomembnost organiziranja sistemske izmenjave informacij, opredeljevanja najboljših praks in objavljanja projektov sodelovanja, ki vključujejo mala in srednje velika podjetja; |
| --- | --- |

1.4

priznava pomembnost organiziranja sistemske izmenjave informacij, opredeljevanja najboljših praks in objavljanja projektov sodelovanja, ki vključujejo mala in srednje velika podjetja;

| 1.5 | podpira prizadevanja po preučevanju najboljših načinov za zbiranje bolj natančnih statističnih podatkov v zvezi z zadrugami; |
| --- | --- |

1.5

podpira prizadevanja po preučevanju najboljših načinov za zbiranje bolj natančnih statističnih podatkov v zvezi z zadrugami;

| 1.6 | poudarja pomembnost udeleževanja zadrug v programih izobraževanja, usposabljanja, vse življenjskega učenja in elektronskega učenja, ter spodbujanja univerz in sekundarnega izobraževanja k organiziranju skupnega usposabljanja na področju managementa. |
| --- | --- |

1.6

poudarja pomembnost udeleževanja zadrug v programih izobraževanja, usposabljanja, vse življenjskega učenja in elektronskega učenja, ter spodbujanja univerz in sekundarnega izobraževanja k organiziranju skupnega usposabljanja na področju managementa.

| 1.7 | pripisuje izreden pomen opredeljevanju in razširjanju dobrih praks na področju javnega zagotavljanja storitev za zadruge za podporo podjetništva; |
| --- | --- |

1.7

pripisuje izreden pomen opredeljevanju in razširjanju dobrih praks na področju javnega zagotavljanja storitev za zadruge za podporo podjetništva;

| 1.8 | poudarja pomembnost financiranja za zadruge. Treba je oceniti možnost vključitve posebne navedbe zadrug v finančnih instrumentih, ki jih upravlja Evropski investicijski sklad, še posebej velja to za sklade, ki so del Večletnega programa za podjetja in podjetništvo in še posebej za mala in srednje velika podjetja. Zadrugam je treba je zagotoviti poln dostop do programov Skupnosti in informacij o teh programih; |
| --- | --- |

1.8

poudarja pomembnost financiranja za zadruge. Treba je oceniti možnost vključitve posebne navedbe zadrug v finančnih instrumentih, ki jih upravlja Evropski investicijski sklad, še posebej velja to za sklade, ki so del Večletnega programa za podjetja in podjetništvo in še posebej za mala in srednje velika podjetja. Zadrugam je treba je zagotoviti poln dostop do programov Skupnosti in informacij o teh programih;

| 1.9 | podpira namen Komisije, da preuči politike, dobre prakse in predpise v zvezi socialnimi zadružnimi podjetji; |
| --- | --- |

1.9

podpira namen Komisije, da preuči politike, dobre prakse in predpise v zvezi socialnimi zadružnimi podjetji;

| 1.10 | spodbuja Komisijo k razpravi z državami članicami o uporabi Uredbe in Direktive o statutu evropske zadruge (SCE); |
| --- | --- |

1.10

spodbuja Komisijo k razpravi z državami članicami o uporabi Uredbe in Direktive o statutu evropske zadruge (SCE);

| 1.11 | podpira delo Komisije z državami članicami za izboljšanje zakonodaje o zadrugah; |
| --- | --- |

1.11

podpira delo Komisije z državami članicami za izboljšanje zakonodaje o zadrugah;

| 1.12 | potrjuje prizadevanja za pripravo „vzorčnih zakonov“ za zakonodajo zadrug; |
| --- | --- |

1.12

potrjuje prizadevanja za pripravo „vzorčnih zakonov“ za zakonodajo zadrug;

| 1.13 | meni, da je pomembno, da se v okviru pregleda SCE Uredbe razmisli o možnosti poenostavitve Uredbe s tem, da se predlaga sprejem skupnih vseevropskih pravil, kjer je to mogoče; |
| --- | --- |

1.13

meni, da je pomembno, da se v okviru pregleda SCE Uredbe razmisli o možnosti poenostavitve Uredbe s tem, da se predlaga sprejem skupnih vseevropskih pravil, kjer je to mogoče;

| 1.14 | poudarja pomemben prispevek, ki ga imajo zadruge v razvoju kmetijstva v novih državah članicah s tem, da podpirajo sodelovanje med kmetijami pri odkupu, trženju pridelkov in izboljšanju proizvodnje; |
| --- | --- |

1.14

poudarja pomemben prispevek, ki ga imajo zadruge v razvoju kmetijstva v novih državah članicah s tem, da podpirajo sodelovanje med kmetijami pri odkupu, trženju pridelkov in izboljšanju proizvodnje;

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

| 2.1 | zahteva, da Komisija in države članice izvedejo hitro oceno možnosti spodbud izvajanja in podpore interesnih skupin z namenom večjega ozaveščanja med organi oblasti in zasebnimi gospodarskimi subjekti o možnosti uporabe zadružne oblike kot sredstva za ustanavljanje podjetij ali združenj malih podjetij; |
| --- | --- |

2.1

zahteva, da Komisija in države članice izvedejo hitro oceno možnosti spodbud izvajanja in podpore interesnih skupin z namenom večjega ozaveščanja med organi oblasti in zasebnimi gospodarskimi subjekti o možnosti uporabe zadružne oblike kot sredstva za ustanavljanje podjetij ali združenj malih podjetij;

| 2.2 | meni, da je pomembno, da Komisija razišče možnost organiziranja sistemske izmenjave informacij in izkušenj ter določanja dobrih praks na področju poslovanja prek zadrug. Komisija mora skupaj z državami članicami in interesnimi skupinami raziskati potrebo po primerjalni analizi nacionalnih politik in praks; |
| --- | --- |

2.2

meni, da je pomembno, da Komisija razišče možnost organiziranja sistemske izmenjave informacij in izkušenj ter določanja dobrih praks na področju poslovanja prek zadrug. Komisija mora skupaj z državami članicami in interesnimi skupinami raziskati potrebo po primerjalni analizi nacionalnih politik in praks;

| 2.3 | spodbuja poskuse s satelitskimi tehnikami in druge metode vzorčenja za zbiranje potrebnih statističnih podatkov o zadrugah v Evropi; |
| --- | --- |

2.3

spodbuja poskuse s satelitskimi tehnikami in druge metode vzorčenja za zbiranje potrebnih statističnih podatkov o zadrugah v Evropi;

| 2.4 | meni, da je pomembno, da programi za izobraževanje, usposabljanje, vseživljenjsko učenje in elektronsko učenje upoštevajo udeležbo zadrug, še posebej v mednarodnih programih in specializiranih omrežjih, kar vodi v razvoj najboljših praks na inovativnih področjih; |
| --- | --- |

2.4

meni, da je pomembno, da programi za izobraževanje, usposabljanje, vseživljenjsko učenje in elektronsko učenje upoštevajo udeležbo zadrug, še posebej v mednarodnih programih in specializiranih omrežjih, kar vodi v razvoj najboljših praks na inovativnih področjih;

| 2.5 | poudarja pomembnost odkrivanja in razširjanja dobrih praks na področju javnega zagotavljanja storitev za podporo podjetništvu; |
| --- | --- |

2.5

poudarja pomembnost odkrivanja in razširjanja dobrih praks na področju javnega zagotavljanja storitev za podporo podjetništvu;

| 2.6 | meni, da je pomembno, da se hitro razišče možnost vključitve posebne navedbe zadrug v finančne instrumente, ki jih upravlja Evropski investicijski sklad, ki je del Večletnega programa za podjetja in podjetništvo in še posebej za mala in srednje velika podjetja, in da se zagotovi zadrugam upravičenost do sodelovanja v programih Skupnosti in poln dostop do informacij v zvezi s temi programi; |
| --- | --- |

2.6

meni, da je pomembno, da se hitro razišče možnost vključitve posebne navedbe zadrug v finančne instrumente, ki jih upravlja Evropski investicijski sklad, ki je del Večletnega programa za podjetja in podjetništvo in še posebej za mala in srednje velika podjetja, in da se zagotovi zadrugam upravičenost do sodelovanja v programih Skupnosti in poln dostop do informacij v zvezi s temi programi;

| 2.7 | spodbuja Komisijo, da preuči politike, dobre prakse in predpise v zvezi s socialnimi zadružnimi podjetji ter vpliv zadrug na družbo in ustvarjanje delovnih mest v širši Evropi ter o svojih ugotovitvah poroča institucijam Skupnosti; |
| --- | --- |

2.7

spodbuja Komisijo, da preuči politike, dobre prakse in predpise v zvezi s socialnimi zadružnimi podjetji ter vpliv zadrug na družbo in ustvarjanje delovnih mest v širši Evropi ter o svojih ugotovitvah poroča institucijam Skupnosti;

| 2.8 | priporoča, da Komisija nujno prične razpravo z državnimi uradniki v državah članicah, ki so odgovorni za vseevropska pravila o zadrugah. Razprava se mora posvetiti predvsem vprašanjem, kjer se uporabljajo državni ukrepi ali kjer velja nacionalna zakonodaja; |
| --- | --- |

2.8

priporoča, da Komisija nujno prične razpravo z državnimi uradniki v državah članicah, ki so odgovorni za vseevropska pravila o zadrugah. Razprava se mora posvetiti predvsem vprašanjem, kjer se uporabljajo državni ukrepi ali kjer velja nacionalna zakonodaja;

| 2.9 | poudarja potrebo po aktivnem delu z organi oblasti, še posebej v novih državah članicah, s čimer se zagotovi izboljšanje zakonodaje zadrug. Poleg tega mora Komisija zahtevati od držav članic, da o svojih namerah v zvezi s spremembami zadružne zakonodaje obvestijo Komisijo in druga drugo v fazi osnutka in pred sprejemom nove zakonodaje; |
| --- | --- |

2.9

poudarja potrebo po aktivnem delu z organi oblasti, še posebej v novih državah članicah, s čimer se zagotovi izboljšanje zakonodaje zadrug. Poleg tega mora Komisija zahtevati od držav članic, da o svojih namerah v zvezi s spremembami zadružne zakonodaje obvestijo Komisijo in druga drugo v fazi osnutka in pred sprejemom nove zakonodaje;

| 2.10 | poudarja pomembnost zahteve, ki jo je postavila Komisija nacionalnim in evropskim organizacijam interesnih skupin, da pripravijo „vzorčne zakone“, ter pripravljenost Komisije, da jim pri tem pomaga; |
| --- | --- |

2.10

poudarja pomembnost zahteve, ki jo je postavila Komisija nacionalnim in evropskim organizacijam interesnih skupin, da pripravijo „vzorčne zakone“, ter pripravljenost Komisije, da jim pri tem pomaga;

| 2.11 | priporoča, da Komisija aktivno nadzoruje uporabo SCE Uredbe in pripravi seznam področij, kjer so potrebne spremembe, tako da bo mogoče pet let po njeni uveljavitvi Uredbo poenostaviti in okrepiti, kjer je to potrebno; |
| --- | --- |

2.11

priporoča, da Komisija aktivno nadzoruje uporabo SCE Uredbe in pripravi seznam področij, kjer so potrebne spremembe, tako da bo mogoče pet let po njeni uveljavitvi Uredbo poenostaviti in okrepiti, kjer je to potrebno;

| 2.12 | pozdravlja dejstvo, da bo poskušala Komisija zagotoviti, da se bo prispevek zadrug in drugih socialnih gospodarskih podjetij k razvoju kmetijstva izkoriščal prek pobud Skupnosti; |
| --- | --- |

2.12

pozdravlja dejstvo, da bo poskušala Komisija zagotoviti, da se bo prispevek zadrug in drugih socialnih gospodarskih podjetij k razvoju kmetijstva izkoriščal prek pobud Skupnosti;

| 2.13 | poudarja, da bi morala Komisija in vlade držav članic preučiti možnost davčnih ugodnosti, ki bi jih priznale zadrugam na podlagi njihove koristnosti z regionalnega in socialnega vidika ter glede na to, ali upoštevajo glavna ustanovna načela zadrug: demokracijo, solidarnost članov, tako delavcev kot potrošnikov, ter njihovo neposredno upravljanje podjetniških aktivnosti; |
| --- | --- |

2.13

poudarja, da bi morala Komisija in vlade držav članic preučiti možnost davčnih ugodnosti, ki bi jih priznale zadrugam na podlagi njihove koristnosti z regionalnega in socialnega vidika ter glede na to, ali upoštevajo glavna ustanovna načela zadrug: demokracijo, solidarnost članov, tako delavcev kot potrošnikov, ter njihovo neposredno upravljanje podjetniških aktivnosti;

| 2.14 | opozarja na priložnosti, ki jih ponujajo zadruge v zvezi z razvojem lokalnega gospodarstva in novih inovativnih oblik zaposlitve na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

2.14

opozarja na priložnosti, ki jih ponujajo zadruge v zvezi z razvojem lokalnega gospodarstva in novih inovativnih oblik zaposlitve na lokalni in regionalni ravni;

| 2.15 | poziva Komisijo in države članice k aktivnem ustanavljanju zadrug (predvsem prodajnih zadrug) glede na nova kmetijska in podeželska področja, kot na primer področja ekološkega kmetijstva, vodnih kultur itd. Ustrezni ukrepi bi lahko zajemali izobraževanje, podpiranje, pravno svetovanje, identifikacijo udeležencev, itd. |
| --- | --- |

2.15

poziva Komisijo in države članice k aktivnem ustanavljanju zadrug (predvsem prodajnih zadrug) glede na nova kmetijska in podeželska področja, kot na primer področja ekološkega kmetijstva, vodnih kultur itd. Ustrezni ukrepi bi lahko zajemali izobraževanje, podpiranje, pravno svetovanje, identifikacijo udeležencev, itd.

| 2.16 | zahteva, da mestne občine in regije v svoji industrijski politiki bolj upoštevajo zadružne oblike podjetništva; |
| --- | --- |

2.16

zahteva, da mestne občine in regije v svoji industrijski politiki bolj upoštevajo zadružne oblike podjetništva;

| 2.17 | opozarja, da zadruge ponujajo nove možnosti za izboljšanje zaposlovanja, zagotavljanja storitev in gospodarsko prenovo v oddaljenih območjih, ki trpijo pomanjkanje kapitala. |
| --- | --- |

2.17

opozarja, da zadruge ponujajo nove možnosti za izboljšanje zaposlovanja, zagotavljanja storitev in gospodarsko prenovo v oddaljenih območjih, ki trpijo pomanjkanje kapitala.

Bruselj, 16. junija 2004

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

| 22.12.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/19

---

Mnenje Odbora regij o „Predlogu za Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitosti končne rabe energije in energetskih storitvah“

(2004/C 318/06)

Odbor regij,

ob upoštevanju „Predloga Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitosti končne rabe energije in energetskih storitvah“, COM(2003) 739 končno. – 2003/0300 (COD);

na podlagi Sklepa Sveta z dne 23. januarja 2004 v skladu s členom 175 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, da pripravi mnenje;

na podlagi Sklepa njegovega predsednika z dne 4. novembra 2002, ki daje navodila strokovni komisiji za trajnostni razvoj, da pripravi mnenje;

ob upoštevanju Odločbe Sveta z dne 25. aprila 2002 o odobritvi Kjotskega protokola o okvirni konvenciji Združenih narodov o podnebnih spremembah v imenu Evropske skupnosti kot tudi skupne izjave o iz tega izhajajočih obveznostih (2002/358/EC) (1);

ob upoštevanju Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2002 o mehanizmu za nadzor emisij toplogrednih plinov v Skupnosti in o izvajanju Kjotskega protokola (280/2004/EC) (2);

ob upoštevanju Direktive 96/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. decembra 1996 o skupnih predpisih za notranji trg na področju elektrike (3).

ob upoštevanju svojega mnenja z dne 18. septembra 1997 o „podnebnih spremembah in energiji“ - CdR 104/1997 končno (4). - in mnenja z dne 14. marca 2002 o „Odločbi Sveta o odobritvi Kjotskega protokola o okvirni konvenciji Združenih narodov o podnebnih spremembah v imenu Evropske skupnosti kot tudi skupne izjave o iz tega izhajajočih obveznostih“ - CdR 458/2001 končno. (5);

ob upoštevanju svojega mnenja o sporočilu Komisije o šestem akcijskem programu Evropske skupnosti za okolje, „Okolje 2010: naša prihodnost je v naših rokah“, šestega okoljskega akcijskega programa in predloga Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o okoljskem akcijskem programu 2001-2010 Evropske skupnosti, COM(2001) 31 končno. - CdR 36/2001 končno (6);

ob upoštevanju naslednjega:

| 1. | povečanje učinkovitosti končne rabe energije je nujno potrebno za zaščito okolja, za zmanjšanje potrebe po energiji in za doseganje ciljev, zastavljenih v Kjotu; nadaljnji razvoj trga za učinkovitost končne rabe energije in energetskih storitev bo bistveno prispeval k doseganju tega cilja; |
| --- | --- |

1.

povečanje učinkovitosti končne rabe energije je nujno potrebno za zaščito okolja, za zmanjšanje potrebe po energiji in za doseganje ciljev, zastavljenih v Kjotu; nadaljnji razvoj trga za učinkovitost končne rabe energije in energetskih storitev bo bistveno prispeval k doseganju tega cilja;

| 2. | regionalni in občinski organi Evrope so že leta pionirji pri prihranku energije, npr. pri rabi obnovljive energije in pri preizkušanju inteligentnih energetskih sistemov; |
| --- | --- |

2.

regionalni in občinski organi Evrope so že leta pionirji pri prihranku energije, npr. pri rabi obnovljive energije in pri preizkušanju inteligentnih energetskih sistemov;

| 3. | številni organi v Evropi so se zavezali, da izpolnijo cilje iz Kjota; |
| --- | --- |

3.

številni organi v Evropi so se zavezali, da izpolnijo cilje iz Kjota;

| 4. | varčevanje z energijo mora najprej priti v zavest državljanov; občinski in regionalni organi kot državljanom najbližja politična raven pa morajo prispevati svoj delež in zato mora v tem pogledu Evropska unija zagotoviti potrebno svobodo delovanja. |
| --- | --- |

4.

varčevanje z energijo mora najprej priti v zavest državljanov; občinski in regionalni organi kot državljanom najbližja politična raven pa morajo prispevati svoj delež in zato mora v tem pogledu Evropska unija zagotoviti potrebno svobodo delovanja.

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 92/2004 rev.1), ki ga je 3. maja 2004 sprejela strokovna komisija za trajnostni razvoj (poročevalec: g. SINNER, deželni minister za evropske zadeve in regionalne odnose svobodne dežele Bavarske (D, EPP));

je na svojem 55. plenarnem zasedanju dne 16. in 17. junija (seja z dne 17. junija) sprejel naslednje mnenje:

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij

| 1.1 | v skladu s smernicami Komisije Evropskih skupnosti je mnenja, da je zvišanje učinkovitosti pri rabi končne energije pomemben cilj. Pozdravlja namero Komisije, pomagati pri nadaljnjem razvoju trga za učinkovitost končne rabe energije in energetskih storitev. Tudi s stališča Odbora regij je nujno, da se okrepi trg za energetske storitve in energetsko učinkovitost ter se tako zmanjša emisijo in podpre trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

1.1

v skladu s smernicami Komisije Evropskih skupnosti je mnenja, da je zvišanje učinkovitosti pri rabi končne energije pomemben cilj. Pozdravlja namero Komisije, pomagati pri nadaljnjem razvoju trga za učinkovitost končne rabe energije in energetskih storitev. Tudi s stališča Odbora regij je nujno, da se okrepi trg za energetske storitve in energetsko učinkovitost ter se tako zmanjša emisijo in podpre trajnostni razvoj;

| 1.2 | meni, da je predlog Direktive ustrezen prvi korak pri doseganju teh ciljev; |
| --- | --- |

1.2

meni, da je predlog Direktive ustrezen prvi korak pri doseganju teh ciljev;

| 1.3 | popolnoma podpira zastavljeni cilj zaščite podnebja in upoštevanje iz tega izhajajočih obveznosti zmanjšanja. V državah članicah, regijah in občinah že obstaja vrsta ukrepov, katerih cilj je izpolniti te obveznosti (prim., med drugim, Zakon o varčevanju z energijo Zvezne republike Nemčije, ki ga je nemški zvezni parlament sprejel 1. aprila 2004). Ti ukrepi vsebujejo tudi prizadevanja za izboljšanje energetske učinkovitosti na vseh področjih uporabe; |
| --- | --- |

1.3

popolnoma podpira zastavljeni cilj zaščite podnebja in upoštevanje iz tega izhajajočih obveznosti zmanjšanja. V državah članicah, regijah in občinah že obstaja vrsta ukrepov, katerih cilj je izpolniti te obveznosti (prim., med drugim, Zakon o varčevanju z energijo Zvezne republike Nemčije, ki ga je nemški zvezni parlament sprejel 1. aprila 2004). Ti ukrepi vsebujejo tudi prizadevanja za izboljšanje energetske učinkovitosti na vseh področjih uporabe;

| 1.4 | je mnenja, da bi morala biti izvajanje ukrepov za energetsko učinkovitost, kot so varčevanje z energijo s strani končnih potrošnikov in ponudba energetskih storitev usklajena s konkurenčno usmerjenimi trgi; hkrati je treba poudariti, da je potrebno dati prednost izboljšanju javnih služb, da bodo lahko še naprej izpolnjevale svoje obveznosti glede kakovosti, varnosti in dostopnosti; |
| --- | --- |

1.4

je mnenja, da bi morala biti izvajanje ukrepov za energetsko učinkovitost, kot so varčevanje z energijo s strani končnih potrošnikov in ponudba energetskih storitev usklajena s konkurenčno usmerjenimi trgi; hkrati je treba poudariti, da je potrebno dati prednost izboljšanju javnih služb, da bodo lahko še naprej izpolnjevale svoje obveznosti glede kakovosti, varnosti in dostopnosti;

| 1.5 | ne dvomi o tem, da so potrebni primerni okvirni pogoji, ki bi odločilno povečali energetsko učinkovitost pri končnem potrošniku. Najboljši način, da se doseže ta cilj, je ta, da se spodbuja in poveča povpraševanje po ustreznih tehnikah in postopkih. Problematičen pa je predlog, da bi namesto tega prisilili podjetja v ponudbe takšne vrste. Podjetja bi tako morala razpolagati s postopki in tehnologijami, do katerih nakupa ne bi mogli nikogar prisiliti, kar bi imelo za posledico višje cene za končne potrošnike; |
| --- | --- |

1.5

ne dvomi o tem, da so potrebni primerni okvirni pogoji, ki bi odločilno povečali energetsko učinkovitost pri končnem potrošniku. Najboljši način, da se doseže ta cilj, je ta, da se spodbuja in poveča povpraševanje po ustreznih tehnikah in postopkih. Problematičen pa je predlog, da bi namesto tega prisilili podjetja v ponudbe takšne vrste. Podjetja bi tako morala razpolagati s postopki in tehnologijami, do katerih nakupa ne bi mogli nikogar prisiliti, kar bi imelo za posledico višje cene za končne potrošnike;

| 1.6 | meni, da je predlog Direktive v nasprotju s sistemom, kadar ne upošteva bistvenih struktur notranjega energetskega trga. Predlog Direktive obvezuje države članice, da zagotovijo, da trgovci na drobno ali dobavitelji svojim strankam v vseh sektorjih končne uporabe v nekaterih primerih brezplačno ponudijo energetske storitve in ukrepe za energetsko učinkovitost. Na odprtem trgu pa je ponudbo težko nadzorovati. Poleg tega so sodelujoči tržni akterji, kot so ločena podjetja za oskrbo z energijo in trgovci z energijo, ki na novo prodirajo na trg, preveč različni, da bi bili predmet enakih oz. primerljivih ureditvenih ukrepov; |
| --- | --- |

1.6

meni, da je predlog Direktive v nasprotju s sistemom, kadar ne upošteva bistvenih struktur notranjega energetskega trga. Predlog Direktive obvezuje države članice, da zagotovijo, da trgovci na drobno ali dobavitelji svojim strankam v vseh sektorjih končne uporabe v nekaterih primerih brezplačno ponudijo energetske storitve in ukrepe za energetsko učinkovitost. Na odprtem trgu pa je ponudbo težko nadzorovati. Poleg tega so sodelujoči tržni akterji, kot so ločena podjetja za oskrbo z energijo in trgovci z energijo, ki na novo prodirajo na trg, preveč različni, da bi bili predmet enakih oz. primerljivih ureditvenih ukrepov;

| 1.7 | vidi obveznost operaterjev omrežij, da ponujajo in dobavljajo energetske storitve končnim potrošnikom, kot kršitev direktive o notranjem trgu; |
| --- | --- |

1.7

vidi obveznost operaterjev omrežij, da ponujajo in dobavljajo energetske storitve končnim potrošnikom, kot kršitev direktive o notranjem trgu;

| 1.8 | meni, da je ustanovitev novih upravnih struktur, ki imajo naloge nadzora in preverjanja – ki bodo vsebovale precejšnje stroške – pogojno primerna kot sredstvo za povečanje učinkovitosti končne rabe energije in za nadaljevanje razvoja trga za ukrepe za učinkovito končno rabo energije in energetskih storitev. Države članice bi morale imeti možnost, da se za izvajanje teh nalog obrnejo na že obstoječe organe. V skladu s predlogom Direktive stroški ukrepov, sprejetih za dosego zahtevanih ravni varčevanja z energijo, „ne smejo“ biti večji od njihovih koristi. Ker pa še ni znano, kako bi se naj izvedla analiza stroškov in dobičkov, pomeni ta obveznost samo programsko načelo brez praktičnega pomena s posledico, da se stroški lahko razvijejo popolnoma nesorazmerno s koristjo. Zato se je bati, da bo po členu 10b predloga Direktive možen prenos določenih stroškov prek distribucijskih tarif obremenil končne potrošnike; |
| --- | --- |

1.8

meni, da je ustanovitev novih upravnih struktur, ki imajo naloge nadzora in preverjanja – ki bodo vsebovale precejšnje stroške – pogojno primerna kot sredstvo za povečanje učinkovitosti končne rabe energije in za nadaljevanje razvoja trga za ukrepe za učinkovito končno rabo energije in energetskih storitev. Države članice bi morale imeti možnost, da se za izvajanje teh nalog obrnejo na že obstoječe organe. V skladu s predlogom Direktive stroški ukrepov, sprejetih za dosego zahtevanih ravni varčevanja z energijo, „ne smejo“ biti večji od njihovih koristi. Ker pa še ni znano, kako bi se naj izvedla analiza stroškov in dobičkov, pomeni ta obveznost samo programsko načelo brez praktičnega pomena s posledico, da se stroški lahko razvijejo popolnoma nesorazmerno s koristjo. Zato se je bati, da bo po členu 10b predloga Direktive možen prenos določenih stroškov prek distribucijskih tarif obremenil končne potrošnike;

| 1.9 | vztraja pri tem, da enotno določanje stopnje povečanja učinkovitosti v višini 1 % za vse države članice ne sme povzročiti izkrivljene konkurenčnosti, ker države članice, ki so že dosegle visoko stopnjo učinkovitosti, lahko realizirajo nadaljnja povečanja učinkovitosti samo s sorazmerno visokimi stroški. Zagotoviti je potrebno, da se državam članicam upošteva trud, ki so ga vložile v preteklosti. Upoštevanje ukrepov za varčevanje z energijo, ki je predvideno v Prilogi I predloga Direktive in so ga države članice sprejele že leta 1991, se mora izvajati tako, da je izkrivljena konkurenčnost izključena; glede na to Odbor regij zavrača nesorazmerno obremenjevanje javnih organov in zahteva enakopravno obravnavanje javnega in zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

1.9

vztraja pri tem, da enotno določanje stopnje povečanja učinkovitosti v višini 1 % za vse države članice ne sme povzročiti izkrivljene konkurenčnosti, ker države članice, ki so že dosegle visoko stopnjo učinkovitosti, lahko realizirajo nadaljnja povečanja učinkovitosti samo s sorazmerno visokimi stroški. Zagotoviti je potrebno, da se državam članicam upošteva trud, ki so ga vložile v preteklosti. Upoštevanje ukrepov za varčevanje z energijo, ki je predvideno v Prilogi I predloga Direktive in so ga države članice sprejele že leta 1991, se mora izvajati tako, da je izkrivljena konkurenčnost izključena; glede na to Odbor regij zavrača nesorazmerno obremenjevanje javnih organov in zahteva enakopravno obravnavanje javnega in zasebnega sektorja;

| 1.10 | šteje predvidene ukrepe, kot so npr. enotni cilj varčevanja, oblikovanje nove birokracije za pregled ali vzpostavitev obveznih trgov za energetske storitve, po obsegu in intenzivnosti kot zelo široko poseganje v energetsko politiko držav članic. |
| --- | --- |

1.10

šteje predvidene ukrepe, kot so npr. enotni cilj varčevanja, oblikovanje nove birokracije za pregled ali vzpostavitev obveznih trgov za energetske storitve, po obsegu in intenzivnosti kot zelo široko poseganje v energetsko politiko držav članic.

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

| 2.1 | poziva Komisijo glede na zelo dobrodošlo določitev ciljev predloga zakonodaje, da osnutek Direktive spremeni v bistvenih točkah. Cilj pregleda bi moral biti predvsem, nadalje razviti in okrepiti povpraševanje po energetskih storitvah z zagotavljanjem informacij, nasvetov in podpore. Z ozirom na to Odbor predlaga informacijsko kampanjo po Evropi, z namenom zbuditi zavest za ekološko varčno rabo energije; |
| --- | --- |

2.1

poziva Komisijo glede na zelo dobrodošlo določitev ciljev predloga zakonodaje, da osnutek Direktive spremeni v bistvenih točkah. Cilj pregleda bi moral biti predvsem, nadalje razviti in okrepiti povpraševanje po energetskih storitvah z zagotavljanjem informacij, nasvetov in podpore. Z ozirom na to Odbor predlaga informacijsko kampanjo po Evropi, z namenom zbuditi zavest za ekološko varčno rabo energije;

| 2.2 | prosi Komisijo, da do te mere upošteva subsidiarnost, da tudi v prihodnje prepusti državam članicam, regijam in občinam, da odobrijo, potrdijo ali akreditirajo izvajalce energetskih storitev, skrbijo za nadzor sistemov energetske presoje in trga energetskih storitev, vzpostavijo programe za energetsko učinkovitost in javno nadzorovane možnosti financiranja; |
| --- | --- |

2.2

prosi Komisijo, da do te mere upošteva subsidiarnost, da tudi v prihodnje prepusti državam članicam, regijam in občinam, da odobrijo, potrdijo ali akreditirajo izvajalce energetskih storitev, skrbijo za nadzor sistemov energetske presoje in trga energetskih storitev, vzpostavijo programe za energetsko učinkovitost in javno nadzorovane možnosti financiranja;

| 2.3 | predlaga, da se omeji stopnja natančnosti določb, tako da je še združljiva z interesi Komisije za deregulacijo, debirokratizacijo in poenostavitev postopkov; |
| --- | --- |

2.3

predlaga, da se omeji stopnja natančnosti določb, tako da je še združljiva z interesi Komisije za deregulacijo, debirokratizacijo in poenostavitev postopkov;

| 2.4. | poziva Komisijo, naj javnega sektorja ne obremeni preveč glede cilja varčevanja z energijo. Javni in zasebni sektor bi morala biti v enaki meri dolžna prispevati k skupnemu cilju za izboljšanje energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

2.4.

poziva Komisijo, naj javnega sektorja ne obremeni preveč glede cilja varčevanja z energijo. Javni in zasebni sektor bi morala biti v enaki meri dolžna prispevati k skupnemu cilju za izboljšanje energetske učinkovitosti;

| 2.5 | opozarja, da bo za izpolnjevanje obveznosti, predvidenih v predlogu Direktive, nujno, da se uvedejo nadzorni ukrepi, zberejo podatki in pripravijo poročila za Komisijo. Zato bodo morali tako javna uprava kot tudi podjetja zaposliti novo – doslej nepotrebno – osebje, npr. za zbiranje in posredovanje doslej nerelevantnih podatkov o končnih potrošnikih (npr. pri kurilnem olju) in za prodajo energetskih storitev. To je treba pri zakonodaji upoštevati in vključiti vanjo; |
| --- | --- |

2.5

opozarja, da bo za izpolnjevanje obveznosti, predvidenih v predlogu Direktive, nujno, da se uvedejo nadzorni ukrepi, zberejo podatki in pripravijo poročila za Komisijo. Zato bodo morali tako javna uprava kot tudi podjetja zaposliti novo – doslej nepotrebno – osebje, npr. za zbiranje in posredovanje doslej nerelevantnih podatkov o končnih potrošnikih (npr. pri kurilnem olju) in za prodajo energetskih storitev. To je treba pri zakonodaji upoštevati in vključiti vanjo;

| 2.6 | spominja Komisijo na potrebo, da je treba predlog Direktive popolnoma uskladiti s cilji vseh pravnih predpisov na energetskem področju, še posebej s cilji direktive o notranjem energetskem trgu. |
| --- | --- |

2.6

spominja Komisijo na potrebo, da je treba predlog Direktive popolnoma uskladiti s cilji vseh pravnih predpisov na energetskem področju, še posebej s cilji direktive o notranjem energetskem trgu.

Bruselj, 17. junij 2004

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL L 130, 15.5.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 49, 19.2.2004, str. 1.

2

(3)  UL L 27, 30.1.1997, str. 20.

3

(4)  UL C 379, 15.12.1997, str. 11.

4

(5)  UL C 192, 12.8.2002, str. 59.

5

(6)  UL C 357, 14.12.2001, str. 44.

6

---

| 22.12.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/22

---

Mnenje Odbora regij o Sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o vlogi e-Uprave za prihodnost Evrope

(2004/C 318/07)

ODBOR REGIJ JE –

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Vloga e-Uprave za prihodnost Evrope (COM(2003) 567 finalni),

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 26. septembra 2003, da se bo o tem posvetovala z Odborom regij, v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju sklepa svojega predsednika z dne 6. novembra 2003, da bo Komisiji za kulturo in izobraževanje (EDUC) Odbora regij naročil, naj o tem pripravi mnenje,

ob upoštevanju Ministrske izjave s konference o e-Upravi dne 8. julija 2003 v Comu, Italija,

ob upoštevanju svojega mnenja o e-Evropi 2005: Informacijska družba za vse (CdR 136/2002 fin) (1),

ob upoštevanju svojega mnenja o medsebojno delujoči dostavi vseevropskih storitev e-Uprave organom javne uprave, podjetjem in državljanom (IDABC) (CdR 247/2003 fin) (2),

ob upoštevanju svojega mnenja o e-Evropi 2002: ustvarjanje okvira EU za izkoriščanje informacij javnega značaja (CdR 134/2002 fin) (3),

ob upoštevanju svojega osnutka mnenja (CdR 392/2003 Rev.2), ki ga je 5. aprila 2004 sprejela Komisija za kulturo in izobraževanje (EDUC) Odbora regij (Poročevalec: G. Keith Brown, član Sveta Clackmannanshire, Škotska, UK/EA),

ob upoštevanju naslednjega:

| 1) | e-Uprava ne prispeva samo k učinkovitosti javne uprave, temveč tudi k demokraciji, saj izboljšuje vodenje in udeležbo državljanov v javnem življenju; |
| --- | --- |

1)

e-Uprava ne prispeva samo k učinkovitosti javne uprave, temveč tudi k demokraciji, saj izboljšuje vodenje in udeležbo državljanov v javnem življenju;

| 2) | obstaja potreba po najvišji politični zavezanosti za vzpostavitev struktur in storitev e-Uprave in večina pravnih ovir ni na evropski ravni, temveč na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

2)

obstaja potreba po najvišji politični zavezanosti za vzpostavitev struktur in storitev e-Uprave in večina pravnih ovir ni na evropski ravni, temveč na nacionalni, regionalni in lokalni ravni;

| 3) | različne tradicije in pravna podlaga v sedanjih in prihodnjih državah članicah otežujejo opredelitev skupnih standardov glede dostave javnih storitev – |
| --- | --- |

3)

različne tradicije in pravna podlaga v sedanjih in prihodnjih državah članicah otežujejo opredelitev skupnih standardov glede dostave javnih storitev –

sprejel naslednje mnenje na svoji 55. plenarni seji, ki je potekala dne 16. in 17. junija 2004 (zasedanje z dne 16. junija 2004):

1.   Mnenje Odbora regij

Odbor regij

| 1.1 | pozdravlja pomen, ki ga Komisija pripisuje vlogi e-Uprave za dosego Lizbonskih ciljev, in daje poseben poudarek vlogi in prispevku regionalnih in lokalnih oblasti pri spodbujanju in izkoriščanju potenciala e-Uprave, ki izhaja iz obsega in pomena storitev ter ureditve, ki jih te oblasti zagotavljajo tako državljanom kot tudi podjetjem; |
| --- | --- |

1.1

pozdravlja pomen, ki ga Komisija pripisuje vlogi e-Uprave za dosego Lizbonskih ciljev, in daje poseben poudarek vlogi in prispevku regionalnih in lokalnih oblasti pri spodbujanju in izkoriščanju potenciala e-Uprave, ki izhaja iz obsega in pomena storitev ter ureditve, ki jih te oblasti zagotavljajo tako državljanom kot tudi podjetjem;

| 1.2 | poudarja bistvene značilnosti lokalnih in regionalnih organov oblasti v zvezi z obsegom in bližino do skupnosti, kar omogoča hitrost inovacij, znanje in razumevanje potreb storitev in uporabnikov, ki so najbolj pomembni, in neposredno vključenost na ravni posameznikov in skupnosti, kar organom omogoča, da spodbujajo pridobitev novih strokovnih znanj in vplivajo na vedenjske spremembe, ki so potrebne za to, da e-Uprava postane praktična in koristna realnost; |
| --- | --- |

1.2

poudarja bistvene značilnosti lokalnih in regionalnih organov oblasti v zvezi z obsegom in bližino do skupnosti, kar omogoča hitrost inovacij, znanje in razumevanje potreb storitev in uporabnikov, ki so najbolj pomembni, in neposredno vključenost na ravni posameznikov in skupnosti, kar organom omogoča, da spodbujajo pridobitev novih strokovnih znanj in vplivajo na vedenjske spremembe, ki so potrebne za to, da e-Uprava postane praktična in koristna realnost;

| 1.3 | podpira opredelitev e-Uprave kot predvsem kombinacije uporabe informacijske in komunikacijske tehnologije na področju vlade in uprave z organizacijskimi spremembami in razvoja novih strokovnih znanj; |
| --- | --- |

1.3

podpira opredelitev e-Uprave kot predvsem kombinacije uporabe informacijske in komunikacijske tehnologije na področju vlade in uprave z organizacijskimi spremembami in razvoja novih strokovnih znanj;

| 1.4 | poudarja izjemen pomen, ki ga imata ustvarjanje in investiranje v možnosti za usposabljanje in razvoj, da bi se zagotovilo, da pri razvoju e-Uprave sodeluje najširši možni spekter posameznikov; |
| --- | --- |

1.4

poudarja izjemen pomen, ki ga imata ustvarjanje in investiranje v možnosti za usposabljanje in razvoj, da bi se zagotovilo, da pri razvoju e-Uprave sodeluje najširši možni spekter posameznikov;

| 1.5 | poudarja, da se bo pomen e-Uprave pokazal v preoblikovanju dostave javnih storitev in okrepljeni vključenosti državljanov v demokratičnih procesih in razvoju javne politike, z drugimi besedami, v celoviti modernizaciji dostave storitev javne uprave in interakcije z državljani; |
| --- | --- |

1.5

poudarja, da se bo pomen e-Uprave pokazal v preoblikovanju dostave javnih storitev in okrepljeni vključenosti državljanov v demokratičnih procesih in razvoju javne politike, z drugimi besedami, v celoviti modernizaciji dostave storitev javne uprave in interakcije z državljani;

| 1.6 | opozarja, da takšno preoblikovanje na vseh ravneh javne uprave ni poceni, in da bo zahtevalo precejšnje in trajno vlaganje virov, ki jih bo še povečala potreba po ohranitvi obstoječih sistemov v obdobjih tranzicije, kar je za javno upravo posebna zahteva, ki ni prisotna v poslovnem svetu; |
| --- | --- |

1.6

opozarja, da takšno preoblikovanje na vseh ravneh javne uprave ni poceni, in da bo zahtevalo precejšnje in trajno vlaganje virov, ki jih bo še povečala potreba po ohranitvi obstoječih sistemov v obdobjih tranzicije, kar je za javno upravo posebna zahteva, ki ni prisotna v poslovnem svetu;

| 1.7 | opaža, da je za zagotovitev visoke ravni sprejema in interaktivnosti bistvenega pomena prehod k širokopasovnosti, in zato pozdravlja poziv Komisije za priključitev vseh javnih uprav do 2005, ter verjame, da je finančna podpora potrebna za financiranje takega prehoda, zlasti za tista področja, kjer je trenutna raven in stopnja razvoja dostopa relativno nizka; |
| --- | --- |

1.7

opaža, da je za zagotovitev visoke ravni sprejema in interaktivnosti bistvenega pomena prehod k širokopasovnosti, in zato pozdravlja poziv Komisije za priključitev vseh javnih uprav do 2005, ter verjame, da je finančna podpora potrebna za financiranje takega prehoda, zlasti za tista področja, kjer je trenutna raven in stopnja razvoja dostopa relativno nizka;

| 1.8 | ceni, da se v sporočilu razlikuje med izrazoma e-Upravljanje in e-Uprava, in meni, da je širši koncept prvega izraza, ki obsega temeljne storitve socialnega skrbstva, zelo pomemben za interese lokalnih in regionalnih organov oblasti; |
| --- | --- |

1.8

ceni, da se v sporočilu razlikuje med izrazoma e-Upravljanje in e-Uprava, in meni, da je širši koncept prvega izraza, ki obsega temeljne storitve socialnega skrbstva, zelo pomemben za interese lokalnih in regionalnih organov oblasti;

| 1.9 | priporoča uporabo skupnega okvira raziskovalnih standardov za zagotovitev, da se za izboljšanje učenja in bodoče prakse objavi kvalitativna in kvantitativna ocena vseh pomembnejših programov in projektov, in se na ta način izmenjujeta tako uspeh, ki ga je treba posnemati, in odkrita analiza neuspehov; |
| --- | --- |

1.9

priporoča uporabo skupnega okvira raziskovalnih standardov za zagotovitev, da se za izboljšanje učenja in bodoče prakse objavi kvalitativna in kvantitativna ocena vseh pomembnejših programov in projektov, in se na ta način izmenjujeta tako uspeh, ki ga je treba posnemati, in odkrita analiza neuspehov;

| 1.10 | verjame, da je partnersko sodelovanje, vzpostavljanje konzorcijev in dejavnosti skupnih vlaganj na vseh ravneh med javnimi agencijami, in, kjer je možno, zasebnimi organizacijami, tako nacionalnimi kot tudi evropskimi, bistvenega pomena za izkoriščanje inovacij in izognitev zastaranju, za prenos obstoječe in prihodnje dobre prakse ter najbolj učinkovito porabo javnih financ; |
| --- | --- |

1.10

verjame, da je partnersko sodelovanje, vzpostavljanje konzorcijev in dejavnosti skupnih vlaganj na vseh ravneh med javnimi agencijami, in, kjer je možno, zasebnimi organizacijami, tako nacionalnimi kot tudi evropskimi, bistvenega pomena za izkoriščanje inovacij in izognitev zastaranju, za prenos obstoječe in prihodnje dobre prakse ter najbolj učinkovito porabo javnih financ;

| 1.11 | priznava potencial e-Uprave za ohranjanje in spodbujanje kulturne raznolikosti in enakosti dostopa do storitev ter njenega prispevka k politiki in procesom med različnimi prebivalci območij, in s tem v zvezi priznava edinstveno vlogo lokalnih in regionalnih organov oblasti, vse skupaj pa daje dejavnosti kvalitativnih raziskav velik pomen pri oblikovanju skupnih praks; |
| --- | --- |

1.11

priznava potencial e-Uprave za ohranjanje in spodbujanje kulturne raznolikosti in enakosti dostopa do storitev ter njenega prispevka k politiki in procesom med različnimi prebivalci območij, in s tem v zvezi priznava edinstveno vlogo lokalnih in regionalnih organov oblasti, vse skupaj pa daje dejavnosti kvalitativnih raziskav velik pomen pri oblikovanju skupnih praks;

| 1.12 | se zaveda pomena tehnologij, ki povečujejo zasebnost in varnost ter tako širijo zaupanje med uporabniki storitev, vendar meni, da mora biti to v ravnotežju s sprejemom protokolov, ki bi lahko pretirano ovirali elektronski prenos informacij, ki se nanašajo na identificirane posameznike; |
| --- | --- |

1.12

se zaveda pomena tehnologij, ki povečujejo zasebnost in varnost ter tako širijo zaupanje med uporabniki storitev, vendar meni, da mora biti to v ravnotežju s sprejemom protokolov, ki bi lahko pretirano ovirali elektronski prenos informacij, ki se nanašajo na identificirane posameznike;

| 1.13 | opaža, da je to sporočilo del širše vrste modernizacijskih inovacij, skupni učinek katerih ima sposobnost preoblikovati interakcijo med državljani in javno upravo, da se ta izboljša v smislu socialne vključenosti, vendar kljub temu meni, da obstajajo morebitne nevarnosti za socialno kohezijo zaradi izolacije, ki je posledica zmanjševanja medosebne človeške interakcije, česar bi se bilo treba paziti. |
| --- | --- |

1.13

opaža, da je to sporočilo del širše vrste modernizacijskih inovacij, skupni učinek katerih ima sposobnost preoblikovati interakcijo med državljani in javno upravo, da se ta izboljša v smislu socialne vključenosti, vendar kljub temu meni, da obstajajo morebitne nevarnosti za socialno kohezijo zaradi izolacije, ki je posledica zmanjševanja medosebne človeške interakcije, česar bi se bilo treba paziti.

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

| 2.1 | priporoča, da Evropska komisija pri spodbujanju e-Uprave da prednost zagotavljanju skupnih standardov, okvirov za izmenjavo informacij in učinkovite povezljivosti, ozaveščanju o vseevropskih storitvah in pospeševanju lahkega dostopa do informacij o nacionalnih in regionalnih storitvah za vse državljane na območju EU; razen tega je prednostnega pomena varnost vseh transakcij in podatkov, kajti zaupanje javnosti in uporaba sta neposredno povezana z varnostjo. |
| --- | --- |

2.1

priporoča, da Evropska komisija pri spodbujanju e-Uprave da prednost zagotavljanju skupnih standardov, okvirov za izmenjavo informacij in učinkovite povezljivosti, ozaveščanju o vseevropskih storitvah in pospeševanju lahkega dostopa do informacij o nacionalnih in regionalnih storitvah za vse državljane na območju EU; razen tega je prednostnega pomena varnost vseh transakcij in podatkov, kajti zaupanje javnosti in uporaba sta neposredno povezana z varnostjo.

| 2.1.a) | priporoča Evropski komisiji, da ukrepi svoja prizadevanja za učinkovito usklajevanje ukrepov programov na področju e-Uprave (predvsem IDA, eTEN in raziskovalne dejavnosti e-Uprave 6. okvirnega programa), in tako optimira rezultate ter uporabo virov, ki jih je Evropska unija namenila za razvoj e-Uprave. |
| --- | --- |

2.1.a)

priporoča Evropski komisiji, da ukrepi svoja prizadevanja za učinkovito usklajevanje ukrepov programov na področju e-Uprave (predvsem IDA, eTEN in raziskovalne dejavnosti e-Uprave 6. okvirnega programa), in tako optimira rezultate ter uporabo virov, ki jih je Evropska unija namenila za razvoj e-Uprave.

| 2.1.b) | priporoča, da Evropska komisija natančno pregleda regionalne in lokalne razsežnosti dejavnosti programov, ki so povezani z e-Upravo. |
| --- | --- |

2.1.b)

priporoča, da Evropska komisija natančno pregleda regionalne in lokalne razsežnosti dejavnosti programov, ki so povezani z e-Upravo.

| 2.2 | priporoča finančno podporo s strani vlad in sredstva iz strukturnega sklada EU za zagotavljanje širokopasovne tehnologije na območjih, kjer morda ni ekonomsko upravičena, da se tako zagotovi razpoložljivost e-Uprave na vseh območjih Evropske unije, pri čemer je treba posvetiti pozornost predvsem območjem z nizko stopnjo dostopa in/ali stopnjo razvoja; posebne značilnosti regij, pred vsem njihova geografična razsežnost in prebivalstvo, se morajo upoštevati pri določitvi finančnih sredstev, ki so potrebna za infrastrukturo, ki bi omogočala dostop na celotnem področju Evropske unije. |
| --- | --- |

2.2

priporoča finančno podporo s strani vlad in sredstva iz strukturnega sklada EU za zagotavljanje širokopasovne tehnologije na območjih, kjer morda ni ekonomsko upravičena, da se tako zagotovi razpoložljivost e-Uprave na vseh območjih Evropske unije, pri čemer je treba posvetiti pozornost predvsem območjem z nizko stopnjo dostopa in/ali stopnjo razvoja; posebne značilnosti regij, pred vsem njihova geografična razsežnost in prebivalstvo, se morajo upoštevati pri določitvi finančnih sredstev, ki so potrebna za infrastrukturo, ki bi omogočala dostop na celotnem področju Evropske unije.

| 2.3 | vztraja, da je treba omogočiti vsaj v predhodni fazi izobraževalne tečaje za dostop do elektronskih storitev upravnih organov in primerne oblike izobraževanja za invalidne osebe, starejše osebe in ljudi z nižjo stopnjo izobrazbe, ter s tem podpreti e-integracijo in preprečiti vsakršno nevarnost diskriminacije. |
| --- | --- |

2.3

vztraja, da je treba omogočiti vsaj v predhodni fazi izobraževalne tečaje za dostop do elektronskih storitev upravnih organov in primerne oblike izobraževanja za invalidne osebe, starejše osebe in ljudi z nižjo stopnjo izobrazbe, ter s tem podpreti e-integracijo in preprečiti vsakršno nevarnost diskriminacije.

| 2.4 | pozdravlja ugotovitev, da zagotovitev storitev ne zagotavlja tudi uporabe spletnih storitev, in močno spodbuja raziskave o preferencah in ovirah na strani povpraševanja, tako v zvezi z vrsto storitev in načini dostopa, kot tudi o inovacijah na strani ponudbe, za opredelitev kanalov, ki bodo privabili najširši spekter uporabnikov po različnih geografskih lokacijah in različnih starostnih, spolnih in družbeno-ekonomskih skupinah; |
| --- | --- |

2.4

pozdravlja ugotovitev, da zagotovitev storitev ne zagotavlja tudi uporabe spletnih storitev, in močno spodbuja raziskave o preferencah in ovirah na strani povpraševanja, tako v zvezi z vrsto storitev in načini dostopa, kot tudi o inovacijah na strani ponudbe, za opredelitev kanalov, ki bodo privabili najširši spekter uporabnikov po različnih geografskih lokacijah in različnih starostnih, spolnih in družbeno-ekonomskih skupinah;

| 2.5 | poudarja, da se naj potencial informacijske tehnologije popolnoma izkoristi in tako izboljša kakovost in produktivnost storitev javnih organov, ki so posredovani po tradicionalni poti. |
| --- | --- |

2.5

poudarja, da se naj potencial informacijske tehnologije popolnoma izkoristi in tako izboljša kakovost in produktivnost storitev javnih organov, ki so posredovani po tradicionalni poti.

| 2.6 | priporoča sprejetje protokola, da so programi in projekti e-Uprave, financirani iz javnih sredstev, potrebni za izmenjavo dosežkov in poročanje o koristih, ki izhajajo iz pobude in naukov za izboljšave; |
| --- | --- |

2.6

priporoča sprejetje protokola, da so programi in projekti e-Uprave, financirani iz javnih sredstev, potrebni za izmenjavo dosežkov in poročanje o koristih, ki izhajajo iz pobude in naukov za izboljšave;

| 2.7 | zahteva od Komisije, da spodbuja podporo za lokalne in regionalne organe oblasti, da zagotovijo e-Upravo v različnih jezikih, s posebnim poudarkom na regionalnih in manj uporabljanih jezikih; |
| --- | --- |

2.7

zahteva od Komisije, da spodbuja podporo za lokalne in regionalne organe oblasti, da zagotovijo e-Upravo v različnih jezikih, s posebnim poudarkom na regionalnih in manj uporabljanih jezikih;

| 2.8 | priznava zahtevnost ocenjevanja pomembnejših pobud na novih področjih dejavnosti, vendar poudarja, da je treba na začetku jasno opredeliti cilje in opraviti popolnoma odprto in kritično oceno rezultatov (dosežkov in neuspehov) na podlagi meril, ki vključujejo ustreznost, uspešnost, učinkovitost in funkcionalnost, da bi dosegli še nadaljnje izboljšave. |
| --- | --- |

2.8

priznava zahtevnost ocenjevanja pomembnejših pobud na novih področjih dejavnosti, vendar poudarja, da je treba na začetku jasno opredeliti cilje in opraviti popolnoma odprto in kritično oceno rezultatov (dosežkov in neuspehov) na podlagi meril, ki vključujejo ustreznost, uspešnost, učinkovitost in funkcionalnost, da bi dosegli še nadaljnje izboljšave.

Bruselj, 16. junij 2004

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL C 128, 29.5.2003, str.14.

1

(2)  UL C 73, 23.3.2004, str. 72.

2

(3)  UL C 73, 26.3.2003, str. 38.

3

---

| 22.12.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/24

---

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o nezaželenih komercialnih elektronskih sporočilih ali „spamu“

(2004/C 318/08)

ODBOR REGIJ JE,

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o nezaželenih komercialnih elektronskih sporočilih ali „spamu“ (COM(2004) 28 final);

ob upoštevanju odločbe Evropske Komisije z dne 22. januarja 2004, da se je potrebno posvetovati z Odborom regij v skladu s prvim odstavkom 265. člena Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti;

ob upoštevanju sklepa svojega predsednika z dne 5. aprila 2004, da komisijo za kulturo in izobraževanje zadolži za oblikovanje mnenja na to temo;

ob upoštevanju svojega mnenja o spremljanju izvajanja večletnega akcijskega načrta Skupnosti o spodbujanju varnejše uporabe interneta z bojem proti nezakoniti in škodljivi vsebini na svetovnih omrežjih in predloga o spremembi Odločbe št. 276/1999/ES o sprejetju večletnega akcijskega načrta Skupnosti o spodbujanju varnejše uporabe interneta z bojem proti nezakoniti in škodljivi vsebini na svetovnih omrežjih (CdR 140/2002 fin) (1);

ob upoštevanju svojega mnenja o sprejetju večletnega programa (2003-2005) za spremljanje eEvrope, širjenje dobrih praks ter izboljšanje omrežja in varnosti podatkov (MODINIS) (CdR 252/2002 fin) (2);

ob upoštevanju svojega mnenja o poročilu primerjalne analize eEvrope 2002 COM(2002) 62 final) in eEvropi 2005: informacijski družbi za vse (CdR 136/2002 fin) (3);

ob upoštevanju svojega mnenja o skupnem okviru za elektronsko podpisovanje (CdR 332/98 fin) (4);

ob upoštevanju svojega mnenja o šestem poročilu o izvajanju telekomunikacijskega regulativnega paketa (CdR 52/2001 fin) (5);

ob upoštevanju svojega mnenja o spremljanju izvajanja Zelene knjige o zaščiti mladoletnikov in človeškega dostojanstva pri avdiovizualnih in informacijskih storitvah, vključno s predlogom za priporočilo Sveta, in ob sprejetju akcijskega načrta za spodbujanje varne uporabe interneta (CdR 54/98 fin) (6);

ob upoštevanju svojega mnenja o evropski pobudi na področju elektronske trgovine (CdR 350/97 fin) (7);

ob upoštevanju svojega mnenja o regijskem omrežju in informacijski varnosti: Predlog za pristop evropske politike (CdR 257/2001 fin) (8);

ob upoštevanju svojega mnenja o oblikovanju varnejše informacijske družbe z izboljševanjem varnosti informacijskih infrastruktur in bojem proti kaznivimi dejanji, povezanimi z računalniki: eEvropa 2002 (COM(2000) 890 final – CdR 88/2001 fin) (9);

ob upoštevanju svojega osnutka mnenja (CdR 69/2004 rev. 1), ki ga je komisija za kulturo in izobraževanje sprejela 5. aprila 2004 (Poročevalka: Susie Kemp, članica Sveta West Berkshire Unitary (VB/ELS));

ob upoštevanju naslednjega:

| 1) | Nezaželena komercialna sporočila po elektronski pošti, poznana tudi kot „spam“, so dosegla zaskrbljujoče razsežnosti, saj so z ocenjenih 7 odstotkov svetovnega prometa po elektronski pošti v letu 2001 sedaj narasla na 50 odstotkov. |
| --- | --- |

1)

Nezaželena komercialna sporočila po elektronski pošti, poznana tudi kot „spam“, so dosegla zaskrbljujoče razsežnosti, saj so z ocenjenih 7 odstotkov svetovnega prometa po elektronski pošti v letu 2001 sedaj narasla na 50 odstotkov.

| 2) | Spam sporočila ne povzročajo težav samo z vidika zasebnosti, prevare potrošnikov, ogrožanja mladoletnikov in človeškega dostojanstva, ampak pomenijo tudi grožnjo trgovini. Podjetjem povzročajo dodatne stroške in zmanjšano produktivnost ter grozijo, da bodo zmanjšala zaupanje potrošnikov. |
| --- | --- |

2)

Spam sporočila ne povzročajo težav samo z vidika zasebnosti, prevare potrošnikov, ogrožanja mladoletnikov in človeškega dostojanstva, ampak pomenijo tudi grožnjo trgovini. Podjetjem povzročajo dodatne stroške in zmanjšano produktivnost ter grozijo, da bodo zmanjšala zaupanje potrošnikov.

| 3) | Evropska unija je julija 2002 sprejela Direktivo 2002/58/ES o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, v kateri je uvedla načelo „opt-in“ (prepovedano pošiljanje reklamnih sporočil po elektronski pošti brez poprejšnje privolitve potrošnika) za elektronsko pošto, rok za izvedbo te direktive pa je bil 31. oktobra 2003. |
| --- | --- |

3)

Evropska unija je julija 2002 sprejela Direktivo 2002/58/ES o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, v kateri je uvedla načelo „opt-in“ (prepovedano pošiljanje reklamnih sporočil po elektronski pošti brez poprejšnje privolitve potrošnika) za elektronsko pošto, rok za izvedbo te direktive pa je bil 31. oktobra 2003.

| 4) | Čeprav gre za prvi korak, sama zakonodaja ne bo zadostovala za rešitev vprašanja nadležne pošte. Treba je nadalje ukrepati, da bo Direktiva dosegla zaželeni učinek. |
| --- | --- |

4)

Čeprav gre za prvi korak, sama zakonodaja ne bo zadostovala za rešitev vprašanja nadležne pošte. Treba je nadalje ukrepati, da bo Direktiva dosegla zaželeni učinek.

je na svojem 55. plenarnem zasedanju, ki je potekalo dne 16. in 17. junija 2004 (seja z dne 16. junija) soglasno sprejel naslednje mnenje:

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij

| 1.1 | se strinja z ugotovitvijo Komisije, da je spam eden od najpomembnejših izzivov, s katerimi se danes sooča internet, saj ne zahteva samo učinkovitega izvajanja in mednarodnega sodelovanja, ampak tudi samoregulativne in tehnične rešitve s strani gospodarstva in ozaveščenost potrošnikov; |
| --- | --- |

1.1

se strinja z ugotovitvijo Komisije, da je spam eden od najpomembnejših izzivov, s katerimi se danes sooča internet, saj ne zahteva samo učinkovitega izvajanja in mednarodnega sodelovanja, ampak tudi samoregulativne in tehnične rešitve s strani gospodarstva in ozaveščenost potrošnikov;

| 1.2 | podpira nenehna prizadevanja Komisije pri spodbujanju držav članic, da prenesejo Direktivo 2002/58/ES o zasebnosti in elektronskih komunikacijah v svojo zakonodajo, ter pomoč, ki jo državam članicam nudi Komisija, in upa, da se bo po širitvi maja 2004 ta pomoč razširila tudi na države kandidatke; |
| --- | --- |

1.2

podpira nenehna prizadevanja Komisije pri spodbujanju držav članic, da prenesejo Direktivo 2002/58/ES o zasebnosti in elektronskih komunikacijah v svojo zakonodajo, ter pomoč, ki jo državam članicam nudi Komisija, in upa, da se bo po širitvi maja 2004 ta pomoč razširila tudi na države kandidatke;

| 1.3 | ugotavlja, da nezaželena elektronska pošta povzroča pomanjkanje zaupanja v informacijska omrežja in da zaradi obsega prometa po elektronski pošti sistemi delujejo počasneje. Gre za čezmejno in mednarodno vprašanje, Odbor regij pa je zaskrbljen, da bo politika Skupnosti uspela samo z dogovorom in sodelovanjem mednarodnih organizacij in drugih svetovnih sil; |
| --- | --- |

1.3

ugotavlja, da nezaželena elektronska pošta povzroča pomanjkanje zaupanja v informacijska omrežja in da zaradi obsega prometa po elektronski pošti sistemi delujejo počasneje. Gre za čezmejno in mednarodno vprašanje, Odbor regij pa je zaskrbljen, da bo politika Skupnosti uspela samo z dogovorom in sodelovanjem mednarodnih organizacij in drugih svetovnih sil;

| 1.4 | obžaluje, da Komisija ne priznava zmožnosti regionalnih in lokalnih oblasti, da navežejo stike z državljani in širšo javnostjo, in od Komisije zahteva, da se zave, koliko pomoči lahko regionalni in lokalni organi nudijo v boju proti nezaželeni elektronski pošti; |
| --- | --- |

1.4

obžaluje, da Komisija ne priznava zmožnosti regionalnih in lokalnih oblasti, da navežejo stike z državljani in širšo javnostjo, in od Komisije zahteva, da se zave, koliko pomoči lahko regionalni in lokalni organi nudijo v boju proti nezaželeni elektronski pošti;

| 1.5 | poudarja, da so lahko regionalni in lokalni organi na različne načine vključeni v reševanje vprašanja spam sporočil. Vplivajo lahko z vidika dvigovanja ozaveščenosti in širjenja informacij ter v splošnejšem pomenu na podlagi njihove bližine državljanom, organizacijam in podjetjem; |
| --- | --- |

1.5

poudarja, da so lahko regionalni in lokalni organi na različne načine vključeni v reševanje vprašanja spam sporočil. Vplivajo lahko z vidika dvigovanja ozaveščenosti in širjenja informacij ter v splošnejšem pomenu na podlagi njihove bližine državljanom, organizacijam in podjetjem;

| 1.6 | ugotavlja, da je že predlagal ukrepe, ki bi jih bilo treba sprejeti, da se šoloobvezne otroke obvešča o varnostnih vidikih informacijske družbe in posledicah kaznivih dejanj, povezanih z računalniki; |
| --- | --- |

1.6

ugotavlja, da je že predlagal ukrepe, ki bi jih bilo treba sprejeti, da se šoloobvezne otroke obvešča o varnostnih vidikih informacijske družbe in posledicah kaznivih dejanj, povezanih z računalniki;

| 1.7 | ugotavlja, da imajo lokalni in regionalni organi vlogo pri zaščiti javnosti v najširšem smislu; |
| --- | --- |

1.7

ugotavlja, da imajo lokalni in regionalni organi vlogo pri zaščiti javnosti v najširšem smislu;

| 1.8 | priznava, da imajo lokalni in regionalni organi pomembno vlogo pri zagotavljanju uravnoteženega razvoja znanja in informacijske družbe v Evropski uniji, zlasti po širitvi, da se poglobi ekonomska in socialna kohezija v regijah, mestih in okrožjih po vsej Evropi. Lokalni in regionalni organi so v edinstvenem položaju, da čim širši javnosti zagotovijo dostop do ukrepov Skupnosti, s posebnim poudarkom na prikrajšanih skupinah ljudi; |
| --- | --- |

1.8

priznava, da imajo lokalni in regionalni organi pomembno vlogo pri zagotavljanju uravnoteženega razvoja znanja in informacijske družbe v Evropski uniji, zlasti po širitvi, da se poglobi ekonomska in socialna kohezija v regijah, mestih in okrožjih po vsej Evropi. Lokalni in regionalni organi so v edinstvenem položaju, da čim širši javnosti zagotovijo dostop do ukrepov Skupnosti, s posebnim poudarkom na prikrajšanih skupinah ljudi;

| 1.9 | priznava, da sta lokalna in regionalna oblast odgovorni ne le za razvoj elektronskih javnih storitev, ampak tudi za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (ICT) v okviru vseživljenjskega učenja (glede na to, da se digitalna pismenost šteje k novim osnovnim sposobnostim) in zdravstva. Lokalne in regionalne oblasti so prav tako dejavne pri spodbujanju informacijske varnosti, razvijanju sprotnih storitev s kulturno in turistično vsebino, izboljševanju dostopa do sprotnih storitev in seveda pri razvijanju povezljivosti procesov tako v okviru vlade kot med organizacijami na splošno. Odbor je zato prepričan, da je nujno potrebno doseči učinkovito in neovirano elektronsko komuniciranje. |
| --- | --- |

1.9

priznava, da sta lokalna in regionalna oblast odgovorni ne le za razvoj elektronskih javnih storitev, ampak tudi za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (ICT) v okviru vseživljenjskega učenja (glede na to, da se digitalna pismenost šteje k novim osnovnim sposobnostim) in zdravstva. Lokalne in regionalne oblasti so prav tako dejavne pri spodbujanju informacijske varnosti, razvijanju sprotnih storitev s kulturno in turistično vsebino, izboljševanju dostopa do sprotnih storitev in seveda pri razvijanju povezljivosti procesov tako v okviru vlade kot med organizacijami na splošno. Odbor je zato prepričan, da je nujno potrebno doseči učinkovito in neovirano elektronsko komuniciranje.

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

| 2.1 | poziva, da je pri načrtovanju potrebno upoštevati aktivno udeležbo držav kandidat. Internet ne pozna tradicionalnih meja med državami in zato ukrepi, ki so sprejeti na evropski ravni, ne bi smeli biti omejeni na sodelovanje držav članic EU. Vplivi pomanjkanja varnosti informacijskega sistema in omrežja v manj razvitih regijah Evrope lahko poglobijo digitalno vrzel med njimi in najbolj razvitimi ter varnimi regijami; |
| --- | --- |

2.1

poziva, da je pri načrtovanju potrebno upoštevati aktivno udeležbo držav kandidat. Internet ne pozna tradicionalnih meja med državami in zato ukrepi, ki so sprejeti na evropski ravni, ne bi smeli biti omejeni na sodelovanje držav članic EU. Vplivi pomanjkanja varnosti informacijskega sistema in omrežja v manj razvitih regijah Evrope lahko poglobijo digitalno vrzel med njimi in najbolj razvitimi ter varnimi regijami;

| 2.2 | predlaga, da si je treba prizadevati, da se bodo vodilni svetovni proizvajalci programske opreme zavzeli za raziskave o varnosti omrežja in podatkov ter njihovo takojšnjo uporabo v praksi. Varnost bi morala biti prednostna naloga ponudnikov telekomunikacijskih storitev in dostopa, ki delujejo v Evropi, in potrebno bi bilo vzpostaviti več povezav do dejavnosti in organizacij zunaj EU; |
| --- | --- |

2.2

predlaga, da si je treba prizadevati, da se bodo vodilni svetovni proizvajalci programske opreme zavzeli za raziskave o varnosti omrežja in podatkov ter njihovo takojšnjo uporabo v praksi. Varnost bi morala biti prednostna naloga ponudnikov telekomunikacijskih storitev in dostopa, ki delujejo v Evropi, in potrebno bi bilo vzpostaviti več povezav do dejavnosti in organizacij zunaj EU;

| 2.3 | od Komisije zahteva, da izkoristi zmožnost regionalnih in lokalnih oblasti za komunikacijo z državljani na lokalni ravni. Na primer, knjižnice, skupnostni centri in druge občinske zgradbe dajejo veliko možnosti za dvigovanje zavesti ter javen dostop do informacij. Te ustanove omogočajo neposreden stik z javnostjo, vključno s prikrajšanimi skupinami ljudi; |
| --- | --- |

2.3

od Komisije zahteva, da izkoristi zmožnost regionalnih in lokalnih oblasti za komunikacijo z državljani na lokalni ravni. Na primer, knjižnice, skupnostni centri in druge občinske zgradbe dajejo veliko možnosti za dvigovanje zavesti ter javen dostop do informacij. Te ustanove omogočajo neposreden stik z javnostjo, vključno s prikrajšanimi skupinami ljudi;

| 2.4 | predlaga, da bi se veliko težav, povezanih z varno uporabo interneta, lahko rešilo na lokalni ravni, zlasti z intenzivno izobraževalno kampanjo, namenjeno krepitvi ozaveščenosti o tem. Regionalne in lokalne oblasti lahko služijo kot reklamni steber informacij za boj proti nezaželeni elektronski pošti; |
| --- | --- |

2.4

predlaga, da bi se veliko težav, povezanih z varno uporabo interneta, lahko rešilo na lokalni ravni, zlasti z intenzivno izobraževalno kampanjo, namenjeno krepitvi ozaveščenosti o tem. Regionalne in lokalne oblasti lahko služijo kot reklamni steber informacij za boj proti nezaželeni elektronski pošti;

| 2.5 | predlaga, da morajo šole v okviru svojega izobraževalnega programa sprejeti ukrepe za informiranje mladine o varnostnih zahtevah informacijske družbe; |
| --- | --- |

2.5

predlaga, da morajo šole v okviru svojega izobraževalnega programa sprejeti ukrepe za informiranje mladine o varnostnih zahtevah informacijske družbe;

| 2.6 | predlaga, da lokalne in regionalne oblasti izkoristijo obstoječe odnose s podjetji in jih spodbudijo k pozitivnemu ukrepanju proti nezaželeni elektronski pošti; |
| --- | --- |

2.6

predlaga, da lokalne in regionalne oblasti izkoristijo obstoječe odnose s podjetji in jih spodbudijo k pozitivnemu ukrepanju proti nezaželeni elektronski pošti;

| 2.7 | želi prav tako poudariti pomembnost sodelovanja znotraj EU in zlasti vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri zagotavljanju takega sodelovanja. |
| --- | --- |

2.7

želi prav tako poudariti pomembnost sodelovanja znotraj EU in zlasti vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri zagotavljanju takega sodelovanja.

V Bruslju, dne 16. junija 2004

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL C 73, 26.3.2003, str. 34.

1

(2)  UL C 128, 29.5.2003, str. 19.

2

(3)  UL C 128, 29.5.2003, str. 14.

3

(4)  UL C 93, 6.4.1999, str. 33.

4

(5)  UL C 19, 22.1.2002, str. 1.

5

(6)  UL C 251, 10.8.1998, str. 51.

6

(7)  UL C 180, 11.6.1998, str. 19.

7

(8)  UL C 107, 3.5.2002, str. 89.

8

(9)  UL C 107, 3.5.2002, str. 85.

9

---

| 22.12.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/27

---

Mnenje Odbora regij o Sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o prihodnosti evropske regulativne avdiovizualne politike

(2004/C 318/09)

ODBOR REGIJ JE,

ob upoštevanju Sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o prihodnosti evropske regulativne avdiovizualne politike (COM (2003) 784 final);

ob upoštevanju odločbe Evropske komisije z dne 15. decembra 2004 o posvetovanju z njim o tej zadevi v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti;

ob upoštevanju odločbe Predsednika z dne 5. aprila 2004 o tem, da svoji Komisiji za kulturo in izobraževanje naroči, naj sestavi mnenje o tej zadevi;

ob upoštevanju svojega mnenja o Nekaterih pravnih vidikih v zvezi s kinematografskimi in drugimi avdiovizualnimi deli (CdR 387/2001 fin) (1);

ob upoštevanju svojega mnenja o Četrtem poročilu Komisije o uporabi Direktive 89/553/EGS „Televizija brez meja“ (CdR 90/2003 fin) (2);

ob upoštevanju svojega mnenja o Sporočilu o ovirah splošnemu dostopu do novih storitev in aplikacij informacijske družbe prek odprtih platform pri digitalni televiziji in mobilnih komunikacijah tretje generacije in Sporočilu o prehodu z analognega na digitalno oddajanje: (od digitalnega „preklopa“ do analognega „odklopa“) (CdR 308/2003 fin);

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 67/2004 Rev.1), ki ga je 5. aprila 2004 sprejela Komisija Odbora regij za kulturo in izobraževanje (poročevalec: g. Dieter Schiffmann, član, Rheinland-Palatinate Landtag (DE-PES));

na svojem 55. plenarnem zasedanju dne 16. in 17. junija 2004 (sestanek z dne 17. junija) sogalsno sprejel naslednje mnenje:

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij

| 1.1 | priznava osrednjo vlogo avdiovizualnih medijev pri rasti pluralistične družbe v Evropi, varovanju regionalne in lokalne identitete ter razvoju demokratično vsebovanih državljanskih pravic; |
| --- | --- |

1.1

priznava osrednjo vlogo avdiovizualnih medijev pri rasti pluralistične družbe v Evropi, varovanju regionalne in lokalne identitete ter razvoju demokratično vsebovanih državljanskih pravic;

| 1.2 | poudarja cilj prilagoditi pravni okvir za avdiovizualne medije na način, ki bo vodil k njihovemu pozitivnemu razvoju – in ga spodbujal – kakor je primerno za njihovo ključno poslanstvo; |
| --- | --- |

1.2

poudarja cilj prilagoditi pravni okvir za avdiovizualne medije na način, ki bo vodil k njihovemu pozitivnemu razvoju – in ga spodbujal – kakor je primerno za njihovo ključno poslanstvo;

| 1.3 | priznava, da je treba pretehtati tudi druge najpomembnejše cilje splošnega interesa v zvezi z ureditvijo avdiovizualnega sektorja, kot so konkurenca, zaščita potrošnikov in zakon o telekomunikacijah, ter pozdravlja dejstvo, da je Komisija izrabila to priložnost in sestavila sporočilo o nadaljnjem razvoju evropske regulativne politike v celotnem avdiovizualnem sektorju; |
| --- | --- |

1.3

priznava, da je treba pretehtati tudi druge najpomembnejše cilje splošnega interesa v zvezi z ureditvijo avdiovizualnega sektorja, kot so konkurenca, zaščita potrošnikov in zakon o telekomunikacijah, ter pozdravlja dejstvo, da je Komisija izrabila to priložnost in sestavila sporočilo o nadaljnjem razvoju evropske regulativne politike v celotnem avdiovizualnem sektorju;

| 1.4 | meni, da je koristno, zlasti ob bližnji širitvi EU, pojasniti pravni okvir, ki velja za avdiovizualno politiko, in določiti časovni razpored za njegov nadaljnji razvoj, tako da bodo, med drugim, države pristopnice imele največjo možno pravno varnost že takoj na začetku; |
| --- | --- |

1.4

meni, da je koristno, zlasti ob bližnji širitvi EU, pojasniti pravni okvir, ki velja za avdiovizualno politiko, in določiti časovni razpored za njegov nadaljnji razvoj, tako da bodo, med drugim, države pristopnice imele največjo možno pravno varnost že takoj na začetku;

| 1.5 | vidi velike priložnosti za nadaljevanje razvoja avdiovizualnega sektorja z nenehnimi tehničnimi inovacijami (npr. televizije s ploskim ekranom) in poudarja, da mora prihodnji okvir to odražati; |
| --- | --- |

1.5

vidi velike priložnosti za nadaljevanje razvoja avdiovizualnega sektorja z nenehnimi tehničnimi inovacijami (npr. televizije s ploskim ekranom) in poudarja, da mora prihodnji okvir to odražati;

| 1.6 | podpira – in poudarja – načela Komisije glede regulativnega okvira v avdiovizualnem sektorju v njihovem bistvu; |
| --- | --- |

1.6

podpira – in poudarja – načela Komisije glede regulativnega okvira v avdiovizualnem sektorju v njihovem bistvu;

| 1.7 | se načeloma strinja s pozitivno oceno direktive Televizija brez meja (direktiva TVWF) kot zdravega in varnega pravnega okvira za televizijske storitve v Skupnosti, ki je v bistvu zagotovil prost pretok storitev televizijskega oddajanja v Skupnosti, in opozarja na svoje mnenje o tej zadevi (CdR 90/2003 fin); |
| --- | --- |

1.7

se načeloma strinja s pozitivno oceno direktive Televizija brez meja (direktiva TVWF) kot zdravega in varnega pravnega okvira za televizijske storitve v Skupnosti, ki je v bistvu zagotovil prost pretok storitev televizijskega oddajanja v Skupnosti, in opozarja na svoje mnenje o tej zadevi (CdR 90/2003 fin);

| 1.8 | poudarja pomen načela države porekla kot osnovnega pravila enotnega trga v avdiovizualnem sektorju, vendar tudi njega skrbi, kakor je bilo izraženo med posvetovanjem, da bi lahko glede na raznolikost nacionalnih zakonodaj radiodifuzijski mediji iskali, katera država članica ima najmanj strogo zakonodajo; |
| --- | --- |

1.8

poudarja pomen načela države porekla kot osnovnega pravila enotnega trga v avdiovizualnem sektorju, vendar tudi njega skrbi, kakor je bilo izraženo med posvetovanjem, da bi lahko glede na raznolikost nacionalnih zakonodaj radiodifuzijski mediji iskali, katera država članica ima najmanj strogo zakonodajo;

| 1.9 | se strinja s stališčem Komisije, da je za upoštevanje sprememb lahko potrebna temeljita revizija direktive TVWF; |
| --- | --- |

1.9

se strinja s stališčem Komisije, da je za upoštevanje sprememb lahko potrebna temeljita revizija direktive TVWF;

| 1.10 | bi glede na razvoj in spremembe, do katerih je med tem prišlo na avdiovizualnem trgu, pozdravil hitro in celovito pobudo Komisije za predelavo direktive TVWF v koherenten evropski pravni okvir za širjenje avdiovizualne vsebine, ki bi lahko urejal različne stopnje regulacije za storitve, za katere velja direktiva TVWF, in za storitve informacijske družbe; |
| --- | --- |

1.10

bi glede na razvoj in spremembe, do katerih je med tem prišlo na avdiovizualnem trgu, pozdravil hitro in celovito pobudo Komisije za predelavo direktive TVWF v koherenten evropski pravni okvir za širjenje avdiovizualne vsebine, ki bi lahko urejal različne stopnje regulacije za storitve, za katere velja direktiva TVWF, in za storitve informacijske družbe;

| 1.11 | meni, da se nadaljnja vprašanja v zvezi z uporabo direktive TVWF ne bi smela reševati z razlagalnimi sporočili, temveč s hitro predelavo same direktive, da bi dosegli potrebno pravno varnost; |
| --- | --- |

1.11

meni, da se nadaljnja vprašanja v zvezi z uporabo direktive TVWF ne bi smela reševati z razlagalnimi sporočili, temveč s hitro predelavo same direktive, da bi dosegli potrebno pravno varnost;

| 1.12 | poudarja pomen varovanja pravil o konkurenci v zvezi z avdiovizualno politiko; |
| --- | --- |

1.12

poudarja pomen varovanja pravil o konkurenci v zvezi z avdiovizualno politiko;

| 1.13 | poudarja odgovornost za vzdrževanje in nadaljnji razvoj medijskega pluralizma v Evropi, v državah članicah EU in v evropskih regijah; |
| --- | --- |

1.13

poudarja odgovornost za vzdrževanje in nadaljnji razvoj medijskega pluralizma v Evropi, v državah članicah EU in v evropskih regijah;

| 1.14 | poudarja potrebo po pravnem okviru za informacijsko družbo, kot sta e-poslovanje in dostop do novih storitev, in je, ker so potrebne različne stopnje regulacije, zadovoljen, da Komisija nima namena postaviti pod vprašaj razliko med storitvami informacijske družbe in storitvami, za katere velja direktiva TVWF; |
| --- | --- |

1.14

poudarja potrebo po pravnem okviru za informacijsko družbo, kot sta e-poslovanje in dostop do novih storitev, in je, ker so potrebne različne stopnje regulacije, zadovoljen, da Komisija nima namena postaviti pod vprašaj razliko med storitvami informacijske družbe in storitvami, za katere velja direktiva TVWF;

| 1.15 | poudarja potrebo po potrošniku prijaznem preklopu z analognega na digitalno oddajanje in opozarja na svoje mnenje o tej zadevi (CdR 308/2003 fin); |
| --- | --- |

1.15

poudarja potrebo po potrošniku prijaznem preklopu z analognega na digitalno oddajanje in opozarja na svoje mnenje o tej zadevi (CdR 308/2003 fin);

| 1.16 | poudarja velikanski pomen pravice do informacij kot osebne pravice, ki jo imajo evropski državljani, in je zadovoljen, da se je Komisija v delu posvetovanja lotila vprašanja pravice do informacij o dogodkih velikega pomena za družbo, in meni, da se je treba tej zadevi še bolj posvetiti; |
| --- | --- |

1.16

poudarja velikanski pomen pravice do informacij kot osebne pravice, ki jo imajo evropski državljani, in je zadovoljen, da se je Komisija v delu posvetovanja lotila vprašanja pravice do informacij o dogodkih velikega pomena za družbo, in meni, da se je treba tej zadevi še bolj posvetiti;

| 1.17 | poudarja ključno vlogo regionalne podpore filmu in trdno verjame, da postaja regionalna in lokalna avdiovizualna produkcija pomembnejša in, skupaj z nacionalno produkcijo, zagotavlja protiutež neevropskim produkcijam; |
| --- | --- |

1.17

poudarja ključno vlogo regionalne podpore filmu in trdno verjame, da postaja regionalna in lokalna avdiovizualna produkcija pomembnejša in, skupaj z nacionalno produkcijo, zagotavlja protiutež neevropskim produkcijam;

| 1.18 | poudarja potrebo po ukrepih za promocijo evropskih del in meni, da podpora vključevanju takih del neodvisnih producentov v programe veliko pripomore k promociji raznolike evropske avdiovizualne krajine in je tudi posebno ustrezen način varovanja in izpostavljanja raznolike regionalne in lokalne dediščine Evrope; meni pa, da doslej veljavno pravilo o kvotah ne prispeva ustrezno k temu cilju; |
| --- | --- |

1.18

poudarja potrebo po ukrepih za promocijo evropskih del in meni, da podpora vključevanju takih del neodvisnih producentov v programe veliko pripomore k promociji raznolike evropske avdiovizualne krajine in je tudi posebno ustrezen način varovanja in izpostavljanja raznolike regionalne in lokalne dediščine Evrope; meni pa, da doslej veljavno pravilo o kvotah ne prispeva ustrezno k temu cilju;

| 1.19 | poudarja potrebo po uravnoteženih kakovostnih in količinskih pravilih glede oglaševanja; |
| --- | --- |

1.19

poudarja potrebo po uravnoteženih kakovostnih in količinskih pravilih glede oglaševanja;

| 1.20 | pozdravlja pripravljenost Komisije, da revidira priporočilo o zaščiti mladoletnih oseb in človeškega dostojanstva; |
| --- | --- |

1.20

pozdravlja pripravljenost Komisije, da revidira priporočilo o zaščiti mladoletnih oseb in človeškega dostojanstva;

| 1.21 | meni, da je pravica do odgovora ključni element pri varovanju človekovih pravic in svobode izražanja, in pozdravlja načrt za širitev te pravice na vse medije; |
| --- | --- |

1.21

meni, da je pravica do odgovora ključni element pri varovanju človekovih pravic in svobode izražanja, in pozdravlja načrt za širitev te pravice na vse medije;

| 1.22 | pozdravlja namen Komisije posodobiti priporočilo o zaščiti mladoletnih oseb in človeškega dostojanstva s poudarkom na medijski pismenosti, pravici do odgovora in ukrepom proti diskriminaciji ali spodbujanju sovraštva v vseh sprotnih medijih; |
| --- | --- |

1.22

pozdravlja namen Komisije posodobiti priporočilo o zaščiti mladoletnih oseb in človeškega dostojanstva s poudarkom na medijski pismenosti, pravici do odgovora in ukrepom proti diskriminaciji ali spodbujanju sovraštva v vseh sprotnih medijih;

| 1.23 | priznava potrebo po modelih soreguliranja in samoreguliranja v posameznih državah članicah, ki zagotavljajo prostor za odražanje posebnih nacionalnih in regionalnih značilnosti; hkrati pa tudi podpira načrt za pripravo raziskave o soregulativnih modelih v medijskem sektorju za proučitev njihovega učinka in združljivosti z evropskim pravnim okvirom. |
| --- | --- |

1.23

priznava potrebo po modelih soreguliranja in samoreguliranja v posameznih državah članicah, ki zagotavljajo prostor za odražanje posebnih nacionalnih in regionalnih značilnosti; hkrati pa tudi podpira načrt za pripravo raziskave o soregulativnih modelih v medijskem sektorju za proučitev njihovega učinka in združljivosti z evropskim pravnim okvirom.

| 1.24 | poudarja potrebo, da Skupnost tudi v prihodnje široko zavaruje evropski avdiovizualni model tudi v mednarodnih okvirih, še zlasti v okviru pogajanj v STO. |
| --- | --- |

1.24

poudarja potrebo, da Skupnost tudi v prihodnje široko zavaruje evropski avdiovizualni model tudi v mednarodnih okvirih, še zlasti v okviru pogajanj v STO.

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

| 2.1 | priporoča hitro revizijo in predelavo direktive TVWF za vzpostavitev potrebne pravne varnosti, zlasti za države pristopnice, in za prilagoditev direktive tekočemu tehničnemu razvoju; |
| --- | --- |

2.1

priporoča hitro revizijo in predelavo direktive TVWF za vzpostavitev potrebne pravne varnosti, zlasti za države pristopnice, in za prilagoditev direktive tekočemu tehničnemu razvoju;

| 2.2 | priporoča, naj se pri predelavi direktive TVWF in drugih splošnih pogojev, ki veljajo v avdiovizualnem sektorju, upošteva – in podpira – ključna vloga avdovizualnih medijev in produkcij pri razvoju in rasti regionalne in lokalne identitete. V tem smislu je treba tudi zavreti silovito koncentracijo te industrijske veje in/ali jo konkurenčno usposobiti na nacionalni ali mednarodni ravni; |
| --- | --- |

2.2

priporoča, naj se pri predelavi direktive TVWF in drugih splošnih pogojev, ki veljajo v avdiovizualnem sektorju, upošteva – in podpira – ključna vloga avdovizualnih medijev in produkcij pri razvoju in rasti regionalne in lokalne identitete. V tem smislu je treba tudi zavreti silovito koncentracijo te industrijske veje in/ali jo konkurenčno usposobiti na nacionalni ali mednarodni ravni;

| 2.3 | priporoča, naj se glede na naraščajočo medijsko konvergenco pravni okvir razdeli glede na vsebino produkcije, ne glede na zadevno tehnično platformo; |
| --- | --- |

2.3

priporoča, naj se glede na naraščajočo medijsko konvergenco pravni okvir razdeli glede na vsebino produkcije, ne glede na zadevno tehnično platformo;

| 2.4 | zagovarja ohranjanje obstoječih kakovostnih pravil glede oglaševanja, zlasti v zvezi z zaščito otrok in mladoletnikov ter razlikovanjem med oglaševanjem in redakcijsko vsebino; |
| --- | --- |

2.4

zagovarja ohranjanje obstoječih kakovostnih pravil glede oglaševanja, zlasti v zvezi z zaščito otrok in mladoletnikov ter razlikovanjem med oglaševanjem in redakcijsko vsebino;

| 2.5 | vseeno priporoča, naj se ob upoštevanju naraščajoče izbire in nadzora uporabnikov še bolje razmisli o vzpostavitvi prožnejših količinskih pravil glede oglaševanja, nenazadnje na podlagi širitve EU, da bi poslali sporočilo, ki poziva k zmanjševanju birokracije; |
| --- | --- |

2.5

vseeno priporoča, naj se ob upoštevanju naraščajoče izbire in nadzora uporabnikov še bolje razmisli o vzpostavitvi prožnejših količinskih pravil glede oglaševanja, nenazadnje na podlagi širitve EU, da bi poslali sporočilo, ki poziva k zmanjševanju birokracije;

| 2.6 | priporoča, naj se pravila glede oglaševanja uporabijo tudi za nove tehnike, kot so oglaševanje z deljenim ekranom, virtualno in interaktivno oglaševanje, in naj se uvedejo ustrezne določbe za vzdrževanje jasnega razlikovanja med redakcijsko vsebino in oglaševanjem, s čimer se razjasni pravni položaj v zvezi z uporabo oglaševalnih tehnik te vrste; |
| --- | --- |

2.6

priporoča, naj se pravila glede oglaševanja uporabijo tudi za nove tehnike, kot so oglaševanje z deljenim ekranom, virtualno in interaktivno oglaševanje, in naj se uvedejo ustrezne določbe za vzdrževanje jasnega razlikovanja med redakcijsko vsebino in oglaševanjem, s čimer se razjasni pravni položaj v zvezi z uporabo oglaševalnih tehnik te vrste;

| 2.7 | pozdravlja dejstvo, da se tudi vedno več sorodnih regulativnih področij, kot so politika konkurence, zaščita avtorskih pravic in zaščita potrošnikov, upošteva v vsebini avdiovizualne politike in direktive TVWF, in priporoča, naj prihodnja zakonodaja vedno bolj odraža take medsebojne odnose; |
| --- | --- |

2.7

pozdravlja dejstvo, da se tudi vedno več sorodnih regulativnih področij, kot so politika konkurence, zaščita avtorskih pravic in zaščita potrošnikov, upošteva v vsebini avdiovizualne politike in direktive TVWF, in priporoča, naj prihodnja zakonodaja vedno bolj odraža take medsebojne odnose;

| 2.8 | poudarja, da je treba, zlasti ob tem, ko se Uniji pridružuje deset novih članic, ukrepati za zagotovitev, da se pravila o zaščiti mladoletnih oseb in človekovih pravic uporabijo dosledno v celotnem avdiovizualnem sektorju; |
| --- | --- |

2.8

poudarja, da je treba, zlasti ob tem, ko se Uniji pridružuje deset novih članic, ukrepati za zagotovitev, da se pravila o zaščiti mladoletnih oseb in človekovih pravic uporabijo dosledno v celotnem avdiovizualnem sektorju;

| 2.9 | zato priporoča, da se pri predlogu, objavljenem v sporočilu, o posodobitvi priporočila o zaščiti mladoletnih oseb in človeškega dostojanstva, povečajo prizadevanja za vzpostavitev učinkovitih orodij samoreguliranja in soreguliranja, vključno s povečano uporabo izmenjave najboljših praks in mrežnim sodelovanjem, zlasti v digitalnih in sprotnih okoljih; |
| --- | --- |

2.9

zato priporoča, da se pri predlogu, objavljenem v sporočilu, o posodobitvi priporočila o zaščiti mladoletnih oseb in človeškega dostojanstva, povečajo prizadevanja za vzpostavitev učinkovitih orodij samoreguliranja in soreguliranja, vključno s povečano uporabo izmenjave najboljših praks in mrežnim sodelovanjem, zlasti v digitalnih in sprotnih okoljih;

| 2.10 | priporoča, naj predlog, objavljen v sporočilu, priznava poseben pomen promociji medijske pismenosti, saj, kakor pravilno pripominja Komisija, „je danes bistvena spretnost vedeti, kje najti informacije in kako si jih razlagati“; priporoča tudi, naj ta potrebni predlog o promociji medijske pismenosti zajema vse jezike Evropske unije in vsakemu zagotavlja minimalno stopnjo zastopanosti in informativne vsebine; |
| --- | --- |

2.10

priporoča, naj predlog, objavljen v sporočilu, priznava poseben pomen promociji medijske pismenosti, saj, kakor pravilno pripominja Komisija, „je danes bistvena spretnost vedeti, kje najti informacije in kako si jih razlagati“; priporoča tudi, naj ta potrebni predlog o promociji medijske pismenosti zajema vse jezike Evropske unije in vsakemu zagotavlja minimalno stopnjo zastopanosti in informativne vsebine;

| 2.11 | podpira varovanje pravice do informacij, vključno z informacijami v zvezi z dogodki, ki so predmet izključnih pravic, in dogodki velikega pomena za družbo; Odbor regij poudarja svoje stališče, da bi morala biti pravila glede oddajanja pomembnih dogodkov na nekodirani televiziji prožna, ob upoštevanju posebnih jezikovnih značilnosti posamezne države, in da je treba razmisliti o oblikovanju evropskega seznama pomembnih dogodkov; Odbor regij priporoča tudi, da se na evropski ravni vzpostavi pravica do kratkih televizijskih poročil o informacijah splošnega interesa; |
| --- | --- |

2.11

podpira varovanje pravice do informacij, vključno z informacijami v zvezi z dogodki, ki so predmet izključnih pravic, in dogodki velikega pomena za družbo; Odbor regij poudarja svoje stališče, da bi morala biti pravila glede oddajanja pomembnih dogodkov na nekodirani televiziji prožna, ob upoštevanju posebnih jezikovnih značilnosti posamezne države, in da je treba razmisliti o oblikovanju evropskega seznama pomembnih dogodkov; Odbor regij priporoča tudi, da se na evropski ravni vzpostavi pravica do kratkih televizijskih poročil o informacijah splošnega interesa;

| 2.12 | priporoča, naj se glede na zdrav razvoj evropskega trga z avdiovizualnimi vsebinami še bolj pretehta promocija evropskih kinematografskih in televizijskih filmov, in sicer ne v okviru kvotne ureditve iz členov 4 in 5 direktive TVWF kot sedaj, temveč raje z zagotavljanjem večje podpore produkciji in distribuciji s subvencioniranjem programov; poudarja svoje stališče, da je treba pri ocenjevanju teh del pozornost zlasti nameniti ohranjanju evropske kulture in vplivu na regionalno politiko in gospodarstvo; za ta namen bi bilo treba razviti poseben program subvencioniranja produkcije in distribucije regionalne narave in/ali uporabiti različne evropske jezike; |
| --- | --- |

2.12

priporoča, naj se glede na zdrav razvoj evropskega trga z avdiovizualnimi vsebinami še bolj pretehta promocija evropskih kinematografskih in televizijskih filmov, in sicer ne v okviru kvotne ureditve iz členov 4 in 5 direktive TVWF kot sedaj, temveč raje z zagotavljanjem večje podpore produkciji in distribuciji s subvencioniranjem programov; poudarja svoje stališče, da je treba pri ocenjevanju teh del pozornost zlasti nameniti ohranjanju evropske kulture in vplivu na regionalno politiko in gospodarstvo; za ta namen bi bilo treba razviti poseben program subvencioniranja produkcije in distribucije regionalne narave in/ali uporabiti različne evropske jezike;

| 2.13 | ponavlja svoje priporočilo, da je treba glede na vlaganja, potrebna za prehod na digitalno produkcijo in širjenje, in glede na dejstvo, da lokalni in regionalni televizijski mediji producirajo veliko svojega materiala, spodbujati ali dovoljevati možnosti za podporo regionalnim in lokalnim televizijskim storitvam za zagotovitev kulturne in regionalne raznolikosti, ko televizija postane digitalna; za ta namen se predlaga, da se subvencioniranje vlaganj v digitalizacijo regionalnih avdiovizualnih storitev obravnava prednostno; |
| --- | --- |

2.13

ponavlja svoje priporočilo, da je treba glede na vlaganja, potrebna za prehod na digitalno produkcijo in širjenje, in glede na dejstvo, da lokalni in regionalni televizijski mediji producirajo veliko svojega materiala, spodbujati ali dovoljevati možnosti za podporo regionalnim in lokalnim televizijskim storitvam za zagotovitev kulturne in regionalne raznolikosti, ko televizija postane digitalna; za ta namen se predlaga, da se subvencioniranje vlaganj v digitalizacijo regionalnih avdiovizualnih storitev obravnava prednostno;

| 2.14 | zagovarja, da bi bilo treba z revizijo direktive TVWF zagotoviti tudi, da je javna radiodifuzija sposobna izpolnjevati svoje poslanstvo v skladu s pravili držav članic; za ta namen se predlaga podpora javnim operaterjem, ki skrbijo za regionalno pokritost. |
| --- | --- |

2.14

zagovarja, da bi bilo treba z revizijo direktive TVWF zagotoviti tudi, da je javna radiodifuzija sposobna izpolnjevati svoje poslanstvo v skladu s pravili držav članic; za ta namen se predlaga podpora javnim operaterjem, ki skrbijo za regionalno pokritost.

V Bruslju, 17. junija 2004

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL C 192, 12.8.2002, str. 15.

1

(2)  UL C 256, 24.10.2003, str. 79.

2

---

| 22.12.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/30 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/30

---

Mnenje Odbora regij o „Predlogu sklepa Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2005–2010“

(2004/C 318/10)

ODBOR REGIJ,

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2005–2010 (COM(2004) 102 final - 2004/0032 CNS);

ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 23. februarja 2004, da v skladu z določbami prvega odstavka 265. člena Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti povabi Odbor regij k izdelavi mnenja na to temo;

ob upoštevanju Sklepa Predsednika z dne 6. novembra 2003, da zadolži Komisijo za zunanje zadeve za izdelavo mnenja na to temo;

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti in še posebej točke b drugega odstavka 36. člena Pogodbe;

ob upoštevanju svojega mnenja o „Predlogu sklepa Sveta v zvezi z ustanovitvijo Evropskega sklada za begunce“ (COM(1999) 686 final – 1999/0274 CNS, OR 80/2000fin (1));

ob upoštevanju svojega mnenja o „Sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o priseljevanju, integraciji in zaposlovanju“ (COM(2003) 336 final, OR 223/2003fin (2));

ob upoštevanju drugih svojih mnenj v zvezi s politiko beguncev (OR 90/2001fin (3); OR 214/2001fin (4); OR 93/2002fin (5); OR 249/2003fin (6));

ob upoštevanju svojega osnutka mnenja (OR 80/2004 rév. 1), ki ga je 4. maja 2004 sprejela Komisija za zunanje odnose (poročevalec: Gustav SKUTHÄLLA, župan mesta Närpes (FI/ELDR));

| (1) | ker bi morala druga faza Evropskega sklada za begunce oblikovati bolj učinkovit in bolj pomemben instrument za izvedbo prednostnih ciljev, ki se na to nanašajo, in sicer delitev odgovornosti med državami članicami in uporabo skupne politike na področju azila v vseh državah članicah, |
| --- | --- |

(1)

ker bi morala druga faza Evropskega sklada za begunce oblikovati bolj učinkovit in bolj pomemben instrument za izvedbo prednostnih ciljev, ki se na to nanašajo, in sicer delitev odgovornosti med državami članicami in uporabo skupne politike na področju azila v vseh državah članicah,

| (2) | ker je za izpolnitev določenih ciljev treba Skladu nameniti zadostna sredstva ves čas delovanja, ob še posebnem upoštevanju širitve Unije in potreb novih držav članic, |
| --- | --- |

(2)

ker je za izpolnitev določenih ciljev treba Skladu nameniti zadostna sredstva ves čas delovanja, ob še posebnem upoštevanju širitve Unije in potreb novih držav članic,

je na 55. plenarnem zasedanju z dne 16. in 17. junija 2004 (seja z dne 17. junija) sprejel naslednje mnenje.

1   Stališča Odbora regij

Odbor regij

| 1.1 | odobrava predlog Komisije z izjemo spodaj navedenih sprememb; |
| --- | --- |

1.1

odobrava predlog Komisije z izjemo spodaj navedenih sprememb;

| 1.2 | ceni trud, ki so ga vložili Komisija, države članice, regije, občine in sami begunci ter druge zainteresirane stranke, da bi dosegli cilje prve faze Evropskega sklada za begunce; |
| --- | --- |

1.2

ceni trud, ki so ga vložili Komisija, države članice, regije, občine in sami begunci ter druge zainteresirane stranke, da bi dosegli cilje prve faze Evropskega sklada za begunce;

| 1.3 | ceni delo, ki ga je Komisija opravila, da bi izdelala nov predlog, in meni, da ji je uspelo upoštevati pomemben del rezultatov ocenjevanja prve faze in pripomb različnih sodelujočih strank; |
| --- | --- |

1.3

ceni delo, ki ga je Komisija opravila, da bi izdelala nov predlog, in meni, da ji je uspelo upoštevati pomemben del rezultatov ocenjevanja prve faze in pripomb različnih sodelujočih strank;

| 1.4 | ocenjuje kot pravično načelo in sistem deljene odgovornosti med državami članicami, kot sta predvidena v predlogu za preverjanje; |
| --- | --- |

1.4

ocenjuje kot pravično načelo in sistem deljene odgovornosti med državami članicami, kot sta predvidena v predlogu za preverjanje;

| 1.5 | meni, da sta fiksni znesek, ki je predviden za izvajanje ukrepov v državah članicah, in znesek, ki je predviden za tehnično in administrativno pomoč, skrajni minimum, če želimo zagotoviti sodelovanje vseh držav članic pri programu in razvoj njihovih lastnih sistemov, da bi se približali splošni evropski ravni; poudarja, da je treba še posebej lokalne akterje v državah članicah, ki so sodelovali v prvi fazi Evropskega sklada za begunce, na novo organizirati in voditi za izvedbo projekta na visoki ravni; |
| --- | --- |

1.5

meni, da sta fiksni znesek, ki je predviden za izvajanje ukrepov v državah članicah, in znesek, ki je predviden za tehnično in administrativno pomoč, skrajni minimum, če želimo zagotoviti sodelovanje vseh držav članic pri programu in razvoj njihovih lastnih sistemov, da bi se približali splošni evropski ravni; poudarja, da je treba še posebej lokalne akterje v državah članicah, ki so sodelovali v prvi fazi Evropskega sklada za begunce, na novo organizirati in voditi za izvedbo projekta na visoki ravni;

| 1.6 | ocenjuje kot pomembno zagotovilo, da se za vse osebe, ki so upravičene do mednarodne zaščite v državi članici, nanašajo ukrepi Sklada, ne glede na nacionalni postopek, ki velja za vstop na ozemlje te države; ocenjuje kot enako pomembno posvečanje posebne pozornosti pri izvajanju programa potrebam beguncev, katerih položaj je najbolj negotov. Med najbolj ranljive skupine spadajo med drugim mladoletni otroci brez spremstva, izolirane matere ali samske ženske, žrtve mučenja ali nehumanega in ponižujočega ravnanja ali zlorabe ter osebe, ki potrebujejo posebno medicinsko pomoč; |
| --- | --- |

1.6

ocenjuje kot pomembno zagotovilo, da se za vse osebe, ki so upravičene do mednarodne zaščite v državi članici, nanašajo ukrepi Sklada, ne glede na nacionalni postopek, ki velja za vstop na ozemlje te države; ocenjuje kot enako pomembno posvečanje posebne pozornosti pri izvajanju programa potrebam beguncev, katerih položaj je najbolj negotov. Med najbolj ranljive skupine spadajo med drugim mladoletni otroci brez spremstva, izolirane matere ali samske ženske, žrtve mučenja ali nehumanega in ponižujočega ravnanja ali zlorabe ter osebe, ki potrebujejo posebno medicinsko pomoč;

| 1.7 | odobrava splošni pristop politike azila, ki ga je predlagala Komisija, po kateri se lahko sredstva Sklada uporabijo za izboljšanje razmer prosilcev za azil, spodbujanje njihove integracije in podpiranje njihove vrnitve v matično državo, ob upoštevanju lokalnih, regionalnih in nacionalnih okoliščin; |
| --- | --- |

1.7

odobrava splošni pristop politike azila, ki ga je predlagala Komisija, po kateri se lahko sredstva Sklada uporabijo za izboljšanje razmer prosilcev za azil, spodbujanje njihove integracije in podpiranje njihove vrnitve v matično državo, ob upoštevanju lokalnih, regionalnih in nacionalnih okoliščin;

| 1.8 | smatra za bistveno financiranje ukrepov Skupnosti in nujnih ukrepov poleg ukrepov, ki potekajo na državni ravni. Ukrepi Skupnosti lahko postanejo pomemben instrument za načrtovanje in strateški razvoj na evropski ravni, če bodo prispevali k izdelavi konkretnih projektov velikega obsega na politični ravni, ter na regionalni in lokalni ravni, ki se med seboj dopolnjujejo. Zadosten del Sklada je treba prihraniti za ukrepe Skupnosti, da bi zagotovili njihovo komplementarnost in izvajanje na transparenten način; |
| --- | --- |

1.8

smatra za bistveno financiranje ukrepov Skupnosti in nujnih ukrepov poleg ukrepov, ki potekajo na državni ravni. Ukrepi Skupnosti lahko postanejo pomemben instrument za načrtovanje in strateški razvoj na evropski ravni, če bodo prispevali k izdelavi konkretnih projektov velikega obsega na politični ravni, ter na regionalni in lokalni ravni, ki se med seboj dopolnjujejo. Zadosten del Sklada je treba prihraniti za ukrepe Skupnosti, da bi zagotovili njihovo komplementarnost in izvajanje na transparenten način;

| 1.9 | opozarja, da so posledice sprejema prosilcev za azil in beguncev bolj vidne v lokalnih skupnostih, ki te skupine sprejemajo in zahteva, da so lokalne in regionalne skupnosti vključene v takšne odločitve pri sprejemanju in vključevanju v njihove skupnosti; |
| --- | --- |

1.9

opozarja, da so posledice sprejema prosilcev za azil in beguncev bolj vidne v lokalnih skupnostih, ki te skupine sprejemajo in zahteva, da so lokalne in regionalne skupnosti vključene v takšne odločitve pri sprejemanju in vključevanju v njihove skupnosti;

| 1.10. | poudarja, da je spodbujanje integracije eden ključnih elementov evropske politike na področju beguncev in azila, ki temelji na spoštovanju človekovih pravic, in da je uspeh te integracije bistvenega pomena za nadaljevanje uravnoteženega razvoja lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

1.10.

poudarja, da je spodbujanje integracije eden ključnih elementov evropske politike na področju beguncev in azila, ki temelji na spoštovanju človekovih pravic, in da je uspeh te integracije bistvenega pomena za nadaljevanje uravnoteženega razvoja lokalnih skupnosti;

| 1.11. | vztraja na pravici vsakega posameznika do prostovoljnega, varnega in primernega povratka v matično državo; |
| --- | --- |

1.11.

vztraja na pravici vsakega posameznika do prostovoljnega, varnega in primernega povratka v matično državo;

| 1.12. | podpira Komisijo pri njenem trudu za izboljšanje strateškega načrtovanja programa zaradi večletnega načrtovanja; |
| --- | --- |

1.12.

podpira Komisijo pri njenem trudu za izboljšanje strateškega načrtovanja programa zaradi večletnega načrtovanja;

| 1.13. | poudarja, da mora strateško načrtovanje potekati na transparenten način v okviru resničnega partnerstva med Komisijo in državami članicami, pa naj gre za ukrepe na nacionalni ravni, za ukrepe Skupnosti ali nujne ukrepe; |
| --- | --- |

1.13.

poudarja, da mora strateško načrtovanje potekati na transparenten način v okviru resničnega partnerstva med Komisijo in državami članicami, pa naj gre za ukrepe na nacionalni ravni, za ukrepe Skupnosti ali nujne ukrepe;

| 1.14. | še posebej poudarja dejstvo, da imajo lokalni in regionalni akterji glavno vlogo pri odgovornosti za izvajanje sprejema prosilcev za azil in beguncev ter za ukrepe, ki spodbujajo njihovo integracijo; zato obžaluje, ker Komisija ni predvidela v svojem predlogu obsežnega posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi skupnostmi pri načrtovanju izvajanja programa in sprejemanju odločitev v zvezi z njegovim financiranjem. Predlog lokalnim in regionalnim akterjem ne zagotavlja možnosti za sodelovanje pri razvoju dobre prakse v zvezi z ukrepi Skupnosti. |
| --- | --- |

1.14.

še posebej poudarja dejstvo, da imajo lokalni in regionalni akterji glavno vlogo pri odgovornosti za izvajanje sprejema prosilcev za azil in beguncev ter za ukrepe, ki spodbujajo njihovo integracijo; zato obžaluje, ker Komisija ni predvidela v svojem predlogu obsežnega posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi skupnostmi pri načrtovanju izvajanja programa in sprejemanju odločitev v zvezi z njegovim financiranjem. Predlog lokalnim in regionalnim akterjem ne zagotavlja možnosti za sodelovanje pri razvoju dobre prakse v zvezi z ukrepi Skupnosti.

2.   Priporočila Odbora regij

1. priporočilo

Razlog (4)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| (4) | Treba je podpreti trud, ki ga države članice vlagajo, da bi beguncem in razseljenim osebam ponudile primerne razmere za sprejem ter uporabile pravičen in učinkovit azilni postopek, da bi zavarovale pravice oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito, in izboljšale delovanje azilnega sistema. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

(4)

Treba je podpreti trud, ki ga države članice vlagajo, da bi beguncem in razseljenim osebam ponudile primerne razmere za sprejem ter uporabile pravičen in učinkovit azilni postopek, da bi zavarovale pravice oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito, in izboljšale delovanje azilnega sistema.

| (4) | Treba je podpreti in okrepiti trud, ki ga države članice vlagajo, da bi beguncem in razseljenim osebam ponudile primerne razmere za sprejem, ob upoštevanju posebnih potreb najbolj ranljivih oseb (kot so mladoletni otroci brez spremstva, izolirane matere ali samske ženske, žrtve mučenja ali nehumanega in ponižujočega ravnanja ali zlorabe ter osebe, ki potrebujejo posebno medicinsko pomoč), ter uporabile pravičen in učinkovit azilni postopek, da bi zavarovale pravice oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito, in izboljšale delovanje azilnega sistema. |
| --- | --- |

(4)

Treba je podpreti in okrepiti trud, ki ga države članice vlagajo, da bi beguncem in razseljenim osebam ponudile primerne razmere za sprejem, ob upoštevanju posebnih potreb najbolj ranljivih oseb (kot so mladoletni otroci brez spremstva, izolirane matere ali samske ženske, žrtve mučenja ali nehumanega in ponižujočega ravnanja ali zlorabe ter osebe, ki potrebujejo posebno medicinsko pomoč), ter uporabile pravičen in učinkovit azilni postopek, da bi zavarovale pravice oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito, in izboljšale delovanje azilnega sistema.

Obrazložitev

Izboljšati je treba pogoje za sprejem, če še niso optimalni. Ni vedno znano, katere osebe so v najbolj negotovem položaju, še zlasti, kadar je prosilcev azila veliko in zato njihove posebne potrebe niso deležne zahtevane pozornosti. Identifikacija najbolj ranljivih oseb bi olajšala opredelitev oseb iz te kategorije. S tem ko bi tem osebam ponudili ustrezno pomoč in nego ali bi jim zagotovili druge posebne ukrepe, bi jim omogočili, da se spoprimejo s tem, kar so doživeli, in spodbudili njihovo naknadno integracijo ali morebitno vrnitev v njihovo matično državo.

2. priporočilo

Razlog (8)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| (8) | Potrebna je konkretna pomoč, da se ustvarijo ali izboljšajo razmere, ki bi beguncem in razseljenim osebam omogočile, da se odločijo, če želijo, ob popolnem poznavanju položaja, za zapustitev ozemlja držav članic in vrnitev v svojo matično državo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

(8)

Potrebna je konkretna pomoč, da se ustvarijo ali izboljšajo razmere, ki bi beguncem in razseljenim osebam omogočile, da se odločijo, če želijo, ob popolnem poznavanju položaja, za zapustitev ozemlja držav članic in vrnitev v svojo matično državo.

| (8) | Potrebna je konkretna pomoč, da se ustvarijo ali izboljšajo razmere, ki bi beguncem in razseljenim osebam omogočile, da se odločijo, če želijo, ob popolnem poznavanju položaja, za zapustitev ozemlja držav članic in vrnitev v svojo matično državo v popolni varnosti in ob spoštovanju njihovih človekovih pravic. |
| --- | --- |

(8)

Potrebna je konkretna pomoč, da se ustvarijo ali izboljšajo razmere, ki bi beguncem in razseljenim osebam omogočile, da se odločijo, če želijo, ob popolnem poznavanju položaja, za zapustitev ozemlja držav članic in vrnitev v svojo matično državo v popolni varnosti in ob spoštovanju njihovih človekovih pravic.

Obrazložitev

Evropski sklad za begunce ne sme v nobenem primeru podpirati vrnitve, če ob vrnitvi ni mogoče zagotoviti popolne varnosti in spoštovanja človekovih pravic zadevnih oseb.

3. priporočilo

ker (15)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| (15) | Izvajanje ukrepov s strani držav članic mora prinesti zadostna zagotovila, kar zadeva način in kakovost izvajanja, rezultate teh ukrepov in njihovo ocenjevanje ter dobro finančno vodenje in njegov nadzor. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

(15)

Izvajanje ukrepov s strani držav članic mora prinesti zadostna zagotovila, kar zadeva način in kakovost izvajanja, rezultate teh ukrepov in njihovo ocenjevanje ter dobro finančno vodenje in njegov nadzor.

| (15) | Izvajanje ukrepov s strani držav članic mora prinesti zadostna zagotovila, kar zadeva način transparentnosti izvajanja in njegovo kakovost izvajanja, rezultate teh ukrepov in njihovo ocenjevanje ter dobro finančno vodenje in njegov nadzor. |
| --- | --- |

(15)

Izvajanje ukrepov s strani držav članic mora prinesti zadostna zagotovila, kar zadeva način transparentnosti izvajanja in njegovo kakovost izvajanja, rezultate teh ukrepov in njihovo ocenjevanje ter dobro finančno vodenje in njegov nadzor.

Obrazložitev

Izvajanje mora biti v vseh primerih transparentno.

4. priporočilo

Člen 4, odstavek 1, točka d) (nova)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| | d) | za prostovoljno vrnitev oseb, katerih zahteva za zaščito, ki se nanaša na člen 3, točke 1 do 3, je bila zavrnjena, če te osebe niso pridobile novega državljanstva in niso zapustile ozemlja države članice. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

d)

Obrazložitev

Upravičena je tudi uporaba sredstev Sklada za namene prostovoljne vrnitve oseb, katerih zahteva za zaščito je zavrnjena, in ne samo tistih, katerih zahteva je v obravnavi.

5. priporočilo

Člen 4, odstavek 3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| 3. | Ukrepi upoštevajo vprašanja, povezana s spolom, ter posebne potrebe najbolj ranljivih oseb, vključno s tistimi, ki so bile žrtve mučenja ali nehumanega in ponižujočega ravnanja, ter prednostne koristi otrok. Ukrepi, ki so predvideni v odstavku 1, točke a), b) in c), so lahko del kombiniranih projektov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

3.

Ukrepi upoštevajo vprašanja, povezana s spolom, ter posebne potrebe najbolj ranljivih oseb, vključno s tistimi, ki so bile žrtve mučenja ali nehumanega in ponižujočega ravnanja, ter prednostne koristi otrok. Ukrepi, ki so predvideni v odstavku 1, točke a), b) in c), so lahko del kombiniranih projektov.

| 3. | Ukrepi upoštevajo vprašanja, povezana s spolom, prednostne koristi otrok ter posebne potrebe najbolj ranljivih oseb, vključno z mladoletnimi otroki brez spremstva, izoliranimi materami ali samskimi ženskami,
  s tistimi, ki so bile žrtve
  žrtvami mučenja,
  ali nehumanega in ponižujočega ravnanja ali zlorabe ter osebami, ki potrebujejo posebno medicinsko pomoč.
  otrokove koristi. Ukrepi, ki so predvideni v odstavku 1, točke a), b) in c), so lahko del kombiniranih projektov. |
| --- | --- |

3.

Ukrepi upoštevajo vprašanja, povezana s spolom, prednostne koristi otrok ter posebne potrebe najbolj ranljivih oseb, vključno z mladoletnimi otroki brez spremstva, izoliranimi materami ali samskimi ženskami,
  s tistimi, ki so bile žrtve
  žrtvami mučenja,
  ali nehumanega in ponižujočega ravnanja ali zlorabe ter osebami, ki potrebujejo posebno medicinsko pomoč.
  otrokove koristi. Ukrepi, ki so predvideni v odstavku 1, točke a), b) in c), so lahko del kombiniranih projektov.

Obrazložitev

Prednostne koristi otroka so zapisane v mednarodnih sporazumih in morajo biti jasno zapisane v tem predlogu. Identifikacijo najbolj ranljivih oseb bi olajšala opredelitev oseb iz te kategorije. Predlagano naštevanje ustreza naštevanju, ki ga, na primer, uporablja UNHCR.

6. priporočilo

Člen 6

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| Sklad lahko podpira tudi ukrepe na področju integracije oseb, na katere se nanaša člen 4, odstavek 1, točka b), v družbo države članice, v kateri prebivajo, ter njihovih družinskih članov in še posebej: | Sklad lahko podpira tudi ukrepe na področju integracije oseb, na katere se nanaša člen 4, odstavek 1, točka b), v družbo države članice, v kateri prebivajo, ter njihovih družinskih članov, na primer
  in še posebej: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

Sklad lahko podpira tudi ukrepe na področju integracije oseb, na katere se nanaša člen 4, odstavek 1, točka b), v družbo države članice, v kateri prebivajo, ter njihovih družinskih članov in še posebej:

Sklad lahko podpira tudi ukrepe na področju integracije oseb, na katere se nanaša člen 4, odstavek 1, točka b), v družbo države članice, v kateri prebivajo, ter njihovih družinskih članov, na primer
  in še posebej:

Obrazložitev

Ker ni nobene skupne definicije kazalcev integracije niti nobene skupne vizije na tem področju, je treba poudariti, da so ukrepi, našteti v tem členu, samo primeri, zaradi katerih se lahko spodbuja integracija.

7. priporočilo

Člen 6, alinea 3 (nova)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| | — | ukrepi za spodbujanje jezikovne in kulturne asimilacije v državi sprejema; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

—

ukrepi za spodbujanje jezikovne in kulturne asimilacije v državi sprejema;

Obrazložitev

Treba je poudariti pomembnost jezika kot bistvenega instrumenta za aktivno sodelovanje v skupnosti in družbi, ki nas obdaja. Jezik se nauči na več načinov in je tesno povezan s kulturo, tako da se ukrepi, ki so upravičeni do pomoči Sklada, ne smejo omejiti, na primer, na izobraževanje.

8. priporočilo

Člen 6, alinea 6

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| — | ukrepi za integracijo teh oseb, ki vključujejo lokalne oblasti, evropske državljane ali organizacije skupnosti beguncev, na primer prek prostovoljnega dela, botrstva, sodelovanja socialno-profesionalnih ali sindikalnih organizacij. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

—

ukrepi za integracijo teh oseb, ki vključujejo lokalne oblasti, evropske državljane ali organizacije skupnosti beguncev, na primer prek prostovoljnega dela, botrstva, sodelovanja socialno-profesionalnih ali sindikalnih organizacij.

| — | ukrepi, ki jih izvajajo lokalne ali regionalne skupnosti za spodbujanje za integracije teh oseb, ki vključujejo lokalne oblasti, evropske državljane ali organizacije skupnosti beguncev, na primer preko prostovoljnega dela, botrstva/pokroviteljstva, sodelovanja socialno-profesionalnih ali sindikalnih organizacij. |
| --- | --- |

—

ukrepi, ki jih izvajajo lokalne ali regionalne skupnosti za spodbujanje za integracije teh oseb, ki vključujejo lokalne oblasti, evropske državljane ali organizacije skupnosti beguncev, na primer preko prostovoljnega dela, botrstva/pokroviteljstva, sodelovanja socialno-profesionalnih ali sindikalnih organizacij.

Obrazložitev

Sredstva, ki jih imajo lokalne in regionalne skupnosti na voljo za spodbujanje integracije, se nanašajo predvsem na organizacijo javnih služb. V tem pogledu je treba paziti na razpoložljivost teh služb in odsotnost diskriminacije ter upoštevati druge posebne potrebe, ki spodbujajo integracijo beguncev. Glede na odločilno vlogo teh ukrepov jih je treba ločiti od drugih ukrepov, ki potekajo na lokalni ravni. Ta predlog spremembe omogoča natančnejšo opredelitev prvotnega besedila Komisije in njegovo razdelitev na dva dela (8. in 9. priporočilo).

9. priporočilo

Člen 6, alinea 7 (nova)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| | — | ukrepi za spodbujanje integracije teh oseb ter dialoga med njimi in lokalnimi skupnostmi, ki vključujejo organizacije skupnosti beguncev in evropske državljane, na primer prek prostovoljnega dela, botrstva, sodelovanja socialno-profesionalnih ali sindikalnih organizacij. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

—

Obrazložitev

Ta predlog spremembe želi poudariti, da je pojem „integracije“ postopek dvosmernega dialoga in interakcije med skupnostjo in, bolj na splošno, civilno družbo na eni strani ter osebami, ki naj bi se integrirale, na drugi strani. Poleg tega je treba poudariti tudi odgovornost beguncev pri integraciji novih članov skupnosti.

10. priporočilo

Člen 8, odstavek 2 (novi – trenutni odstavek 2 postane s tem 3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| | 2. | Pri izbiri upravičenih ukrepov je treba zagotoviti še posebej vzpostavitev dobre prakse na lokalni in regionalni ravni. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

2.

Obrazložitev

Predlog definicije upravičenih ukrepov Skupnosti daje vtis, da je treba podpreti predvsem osrednjo oblast ali akterje na evropski ravni. Pogosto pa se ravno najboljše prakse in inovativni pilotni projekti izvajajo in predvsem testirajo v praksi v lokalnih skupnostih. Zaradi tega je treba zagotoviti izvajanje čezmejnih projektov, ki vključujejo lokalne in regionalne akterje.

11. priporočilo

Člen 9, odstavek 2, točka d)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| d) | stroški osebja in vodenja, ki nastanejo s sprejemom zadevnih oseb in izvajanjem nujnih ukrepov; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

d)

stroški osebja in vodenja, ki nastanejo s sprejemom zadevnih oseb in izvajanjem nujnih ukrepov;

| d) | stroški osebja in vodenja, ki nastanejo s sprejemom zadevnih oseb, postopkom odločanja v zvezi s pravico bivanja in izvajanjem nujnih ukrepov; |
| --- | --- |

d)

stroški osebja in vodenja, ki nastanejo s sprejemom zadevnih oseb, postopkom odločanja v zvezi s pravico bivanja in izvajanjem nujnih ukrepov;

Obrazložitev

Trenutna formulacija ne omogoča jasne opredelitve, ali spada med upravičene nujne ukrepe tudi postopek odločanja v zvezi s pravico bivanja. Postopek odločanja pa je vendar bistveni del izvajanja nujnih ukrepov in z njim povezani stroški so lahko precejšnji.

12. priporočilo

Člen 12, odstavek 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| 4. | Pristojne oblasti bodo morale zagotoviti naslednje naloge: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

4.

Pristojne oblasti bodo morale zagotoviti naslednje naloge:

| 4. | Pristojne oblasti bodo morale ob upoštevanju transparentnosti zagotoviti naslednje naloge: |
| --- | --- |

4.

Pristojne oblasti bodo morale ob upoštevanju transparentnosti zagotoviti naslednje naloge:

Obrazložitev

Izvajanje mora biti v vseh primerih in na vseh ravneh transparentno.

13. priporočilo

Člen 12, odstavek 4, točka a)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| a) | posvetovanje z zadevnimi partnerji zaradi postavitve večletnega programa, kot so nevladne organizacije, lokalne oblasti, pristojne mednarodne organizacije, socialni partnerji itd.); |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

a)

posvetovanje z zadevnimi partnerji zaradi postavitve večletnega programa, kot so nevladne organizacije, lokalne oblasti, pristojne mednarodne organizacije, socialni partnerji itd.);

| a) | posvetovanje z zadevnimi partnerji zaradi postavitve večletnega progama, kot so lokalne in regionalne skupnosti ter nevladne organizacije, lokalne oblasti, pristojne mednarodne organizacije, socialni partnerji itd.); |
| --- | --- |

a)

posvetovanje z zadevnimi partnerji zaradi postavitve večletnega progama, kot so lokalne in regionalne skupnosti ter nevladne organizacije, lokalne oblasti, pristojne mednarodne organizacije, socialni partnerji itd.);

Obrazložitev

Glavni akterji Evropskega sklada za begunce, ki nudijo storitve in so na splošno odgovorni, so lokalne in regionalne oblasti. Politike na področju sprejema in integracije prosilcev za azil in beguncev ni možno načrtovati ali izvajati v državi članici brez koordinacije s temi oblastmi. Zato je treba v odločitvi takoj določiti, da odgovorne oblasti izdelajo program skupaj z lokalnimi in regionalnimi oblastmi.

14. priporočilo

Člen 12, odstavek 4, točka c)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| Organiziranje postopkov za izbiro in dodelitev sofinanciranj iz sklada ob upoštevanju temeljnih načel preglednosti, enakopravnega obravnavanja in brez kumulacije. | Organiziranje postopkov za izbiro in dodelitev sofinanciranj iz sklada ob upoštevanju temeljnih načel preglednosti, enakopravnega obravnavanja in brez kumulacije, pa tudi položaja in oskrbe v državi članici; poleg tega naj bi se pri izbiri projektov upoštevala stroškovna učinkovitost projekta ob upoštevanju števila zainteresiranih oseb in izkušenj, strokovnosti, zanesljivosti organizacij ali partnerskih organizacij, ki zaprosijo za financiranje. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

Organiziranje postopkov za izbiro in dodelitev sofinanciranj iz sklada ob upoštevanju temeljnih načel preglednosti, enakopravnega obravnavanja in brez kumulacije.

Organiziranje postopkov za izbiro in dodelitev sofinanciranj iz sklada ob upoštevanju temeljnih načel preglednosti, enakopravnega obravnavanja in brez kumulacije, pa tudi položaja in oskrbe v državi članici; poleg tega naj bi se pri izbiri projektov upoštevala stroškovna učinkovitost projekta ob upoštevanju števila zainteresiranih oseb in izkušenj, strokovnosti, zanesljivosti organizacij ali partnerskih organizacij, ki zaprosijo za financiranje.

Obrazložitev

Člen 9, odstavek 3 Odločbe Sveta z dne 28. septembra 2000 o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce (UL št. L 252 z dne 06.10.2000, str.12 sl.) [Evropski sklad za begunce I] se je dobro izkazal in zato lahko preide v Evropski sklad za begunce II. Še zlasti naj bi pristojne oblasti izbirale projekte tudi glede na kriterij položaja regije oz. lokalne organizacijske enote in potrebe. To izvajajo regionalni in lokalni usklajevalni organi v posameznih državah članicah. Zunanji strokovnjaki pa za to niso primerni.

15. priporočilo

Člen 22, odstavek 2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| 2. | Predplačilo v višini 50 % zneska, dodeljenega državi članici ob vsakoletni odločitvi Komisije o sofinanciranju se izvrši v 60 dneh po sprejemu odločbe o sofinanciranju. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

2.

Predplačilo v višini 50 % zneska, dodeljenega državi članici ob vsakoletni odločitvi Komisije o sofinanciranju se izvrši v 60 dneh po sprejemu odločbe o sofinanciranju.

| 2. | Predplačilo v višini 50
  70 % zneska, dodeljenega državi članici ob vsakoletni odločitvi Komisije o sofinanciranju se izvrši v 60 dneh po sprejemu odločbe o sofinanciranju. |
| --- | --- |

2.

Predplačilo v višini 50
  70 % zneska, dodeljenega državi članici ob vsakoletni odločitvi Komisije o sofinanciranju se izvrši v 60 dneh po sprejemu odločbe o sofinanciranju.

Obrazložitev

Z namenom, da nacionalnih proračunov in sredstev izvedbenih projektnih partnerjev (nevladnih organizacij itd.) ne bi preveč obremenjevali, naj bi bile pri plačilih državam članicam predvidene manj stroge zahteve za predplačila.

Bruselj, 17. junij 2004

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL C 317, 6.11.2000, str.4.

1

(2)  UL C 109, 30.4.2004, str.46.

2

(3)  UL C 19, 22.1.2002, str.20.

3

(4)  UL C 107, 3.5.2002, str.85.

4

(5)  UL C 278, 14.11.2002, str.44.

5

(6)  UL C 23, 27.1.2004, str.30.

6

---