# Úřední věstník C 41/17.

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 41 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 4817. února 2005 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 41

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 4817. února 2005

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informace |
| | Účetní dvůr |
| 2005/C 041/1 | Zvláštní zpráva č. 7/2004 týkající se společné organizace trhu se surovým tabákem, spolu s odpověďmi Komise | 1 |
| 2005/C 041/2 | Zpráva o ověření účetní závěrky Evropské agentury pro obnovu za rozpočtový rok 2003, spolu s odpověďmi agentury | 35 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Informace

Účetní dvůr

2005/C 041/1

Zvláštní zpráva č. 7/2004 týkající se společné organizace trhu se surovým tabákem, spolu s odpověďmi Komise

1

2005/C 041/2

Zpráva o ověření účetní závěrky Evropské agentury pro obnovu za rozpočtový rok 2003, spolu s odpověďmi agentury

35

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Informace

Účetní dvůr

| 17.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 41/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 41/1

---

ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVA č. 7/2004

týkající se společné organizace trhu se surovým tabákem, spolu s odpověďmi Komise

(předložená podle čl. 248 odst. 4 druhého pododstavce, ES)

(2005/C 41/01)

OBSAH

| I–X | SHRNUTÍ |
| --- | --- |

I–X

| 1–19 | ÚVOD |
| --- | --- |

1–19

| 1–4 | Pěstování tabáku a trh EU |
| --- | --- |

1–4

| 5–6 | Cíle společné organizace trhu |
| --- | --- |

5–6

| 7–15 | Opatření přijatá v rámci programu zavedeného v roce 1998 |
| --- | --- |

7–15

| 16–19 | Cíle auditu |
| --- | --- |

16–19

| 20–37 | PŘÍPRAVA REFORMY V ROCE 1998 |
| --- | --- |

20–37

| 21–33 | Informace a analýzy k návrhu reformy z roku 1998 |
| --- | --- |

21–33

| 34–37 | Nesoulad mezi zemědělskou politikou a ostatními politikami |
| --- | --- |

34–37

| 38–74 | SPOLEČNÁ ORGANIZACE TRHU NEMĚLA OČEKÁVANÝ DOPAD |
| --- | --- |

38–74

| 38–65 | U vícero opatření nebyly splněny vytyčené cíle |
| --- | --- |

38–65

| 66 | Nedošlo ke zjednodušení administrativy |
| --- | --- |

66

| 67–71 | Nepřípustné cenové dohody |
| --- | --- |

67–71

| 72 | Postupy zkvalitňování kontroly byly neúčinné |
| --- | --- |

72

| 73–74 | Nesoulad s právními předpisy |
| --- | --- |

73–74

| 75–87 | MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ SPOLEČNÉ ORGANIZACE TRHU PO REFORMĚ |
| --- | --- |

75–87

| 75–84 | Monitorování |
| --- | --- |

75–84

| 85–87 | Podle externího hodnocení neměla společná organizace trhu očekávaný dopad |
| --- | --- |

85–87

| 88–95 | NOVÁ REFORMA SPOLEČNÉ ORGANIZACE TRHU |
| --- | --- |

88–95

| 88–91 | Posouzení možností reformy společné organizace trhu |
| --- | --- |

88–91

| 92–95 | Jak řeší navrhovaná reforma nedostatky zjištěné v průběhu auditu |
| --- | --- |

92–95

| 96–107 | ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ |
| --- | --- |

96–107

| 96–102 | Závěry |
| --- | --- |

96–102

| 103–107 | Doporučení |
| --- | --- |

103–107

Odpovědi Komise

SHRNUTÍ

| I. | EU je s přibližně 5 % celosvětové výroby pátým největším producentem surového tabáku. Více než polovina vlastní produkce je však určená na vývoz, neboť aroma a chuť většiny vypěstovaného tabáku neodpovídá poptávce na trhu v EU. V Evropské unii se produkují především odrůdy Virginia a Burley s neutrálním aroma a chutí, které se používají jako hlavní náplň cigaret. Orientální odrůdy, jejichž aroma a chuť jsou na trhu žádané, se pěstují v menším množství. EU proto dováží tabák, který z hlediska aroma a chutě odpovídá požadavkům na domácím trhu, a s importovanými devíti procenty světové produkce je největším dovozcem tabáku. V EU jsou největšími producenty Itálie, Řecko a Španělsko, kteří dohromady představují 87 % celkové produkce. Produkci charakterizuje velké množství pěstitelů obdělávajících malé plochy. Mechanizace je málo rozvinutá a výrobní náklady vysoké. Pěstitelé se neobejdou bez pomoci EU, neboť prémie, které představují 75 % jejich příjmů z tabáku, jim umožňují zajistit přijatelnou životní úroveň. Pokud by EU přestala vyrábět tabák, producenty tabákových výrobků by to vůbec neovlivnilo, neboť by se mohli zásobit pomocí zvýšených dovozů. |
| --- | --- |

I.

EU je s přibližně 5 % celosvětové výroby pátým největším producentem surového tabáku. Více než polovina vlastní produkce je však určená na vývoz, neboť aroma a chuť většiny vypěstovaného tabáku neodpovídá poptávce na trhu v EU. V Evropské unii se produkují především odrůdy Virginia a Burley s neutrálním aroma a chutí, které se používají jako hlavní náplň cigaret. Orientální odrůdy, jejichž aroma a chuť jsou na trhu žádané, se pěstují v menším množství. EU proto dováží tabák, který z hlediska aroma a chutě odpovídá požadavkům na domácím trhu, a s importovanými devíti procenty světové produkce je největším dovozcem tabáku. V EU jsou největšími producenty Itálie, Řecko a Španělsko, kteří dohromady představují 87 % celkové produkce. Produkci charakterizuje velké množství pěstitelů obdělávajících malé plochy. Mechanizace je málo rozvinutá a výrobní náklady vysoké. Pěstitelé se neobejdou bez pomoci EU, neboť prémie, které představují 75 % jejich příjmů z tabáku, jim umožňují zajistit přijatelnou životní úroveň. Pokud by EU přestala vyrábět tabák, producenty tabákových výrobků by to vůbec neovlivnilo, neboť by se mohli zásobit pomocí zvýšených dovozů.

| II. | Od roku 1970 podporuje EU pěstování tabáku prostřednictvím společné organizace trhu s ročním rozpočtem, který činí přibližně 1 miliardu EUR. První významné reformy trhu proběhly v roce 1992, 1998 a další v roce 2004. Jejich cílem bylo zajistit dostatečnou podporu příjmů producentů v rámci rozpočtových omezení, lépe reagovat na potřeby trhu a v důsledku toho zvýšit hodnotu produkce. Reformy směřovaly k tomu, aby se pěstitelé stali méně závislými na podpoře EU. Ostatní opatření se zaměřovala na usnadnění dobrovolného přechodu ze sektoru produkce tabáku na alternativní produkci. |
| --- | --- |

II.

Od roku 1970 podporuje EU pěstování tabáku prostřednictvím společné organizace trhu s ročním rozpočtem, který činí přibližně 1 miliardu EUR. První významné reformy trhu proběhly v roce 1992, 1998 a další v roce 2004. Jejich cílem bylo zajistit dostatečnou podporu příjmů producentů v rámci rozpočtových omezení, lépe reagovat na potřeby trhu a v důsledku toho zvýšit hodnotu produkce. Reformy směřovaly k tomu, aby se pěstitelé stali méně závislými na podpoře EU. Ostatní opatření se zaměřovala na usnadnění dobrovolného přechodu ze sektoru produkce tabáku na alternativní produkci.

| III. | Účetní dvůr sestavoval zprávu o fungování společné organizace trhu již třikrát. V poslední zprávě z roku 1997 dospěl k závěru, že opatření přijatá v roce 1992 neměla ve vztahu k hodnotě produkce, pěstitelským oblastem, úrovni zaměstnanosti a situaci na trhu EU žádný měřitelný dopad na vysokou úroveň subvencí. |
| --- | --- |

III.

Účetní dvůr sestavoval zprávu o fungování společné organizace trhu již třikrát. V poslední zprávě z roku 1997 dospěl k závěru, že opatření přijatá v roce 1992 neměla ve vztahu k hodnotě produkce, pěstitelským oblastem, úrovni zaměstnanosti a situaci na trhu EU žádný měřitelný dopad na vysokou úroveň subvencí.

| IV. | Audit měl za cíl posoudit opodstatněnost reformních kroků zavedených v roce 1998 a jejich řádné řízení členskými státy. Dále prověřil, jak Komise monitorovala a hodnotila implementaci a dosažení cílů reformy společné organizace trhu. |
| --- | --- |

IV.

Audit měl za cíl posoudit opodstatněnost reformních kroků zavedených v roce 1998 a jejich řádné řízení členskými státy. Dále prověřil, jak Komise monitorovala a hodnotila implementaci a dosažení cílů reformy společné organizace trhu.

| V. | Na základě tohoto hodnocení dospěl Účetní dvůr k závěru, že postup, kterým Komise vypracovávala své návrhy na reformu v roce 1998, vycházel z nespolehlivých údajů a analýza trhu, kterou provedla, byla nedostatečná. V důsledku těchto nedostatků byla přijatá opatření od počátku do značná míry nevhodná a ukázalo se, že jsou v mnoha oblastech neúčinná. Neexistuje důkaz o tom, že by se vlivem společné organizace trhu na produkci EU snížil rozdíl mezi nabídkou a poptávkou. Účetní dvůr dále shledal, že zavedením opatření nedošlo k významnému zvýšení příjmů z pěstování tabáku a k dosažení očekávané tržní rovnováhy. Ve třech největších producentských zemích došlo v důsledku porušování pravidel hospodářské soutěže formou cenových dohod k ohrožení hodnoty produkce. |
| --- | --- |

V.

Na základě tohoto hodnocení dospěl Účetní dvůr k závěru, že postup, kterým Komise vypracovávala své návrhy na reformu v roce 1998, vycházel z nespolehlivých údajů a analýza trhu, kterou provedla, byla nedostatečná. V důsledku těchto nedostatků byla přijatá opatření od počátku do značná míry nevhodná a ukázalo se, že jsou v mnoha oblastech neúčinná. Neexistuje důkaz o tom, že by se vlivem společné organizace trhu na produkci EU snížil rozdíl mezi nabídkou a poptávkou. Účetní dvůr dále shledal, že zavedením opatření nedošlo k významnému zvýšení příjmů z pěstování tabáku a k dosažení očekávané tržní rovnováhy. Ve třech největších producentských zemích došlo v důsledku porušování pravidel hospodářské soutěže formou cenových dohod k ohrožení hodnoty produkce.

| VI. | Při provádění požadovaných kontrol, které stanovují právní předpisy, členské státy v řadě případů selhaly. Účetní dvůr se domnívá, že rozsah ověření klíčových kontrol a provedení oprav v rámci postupu schválení účetní závěrky měl být zvětšen. Do června 2004 nebylo přijato žádné rozhodnutí o schválení účetní závěrky. |
| --- | --- |

VI.

Při provádění požadovaných kontrol, které stanovují právní předpisy, členské státy v řadě případů selhaly. Účetní dvůr se domnívá, že rozsah ověření klíčových kontrol a provedení oprav v rámci postupu schválení účetní závěrky měl být zvětšen. Do června 2004 nebylo přijato žádné rozhodnutí o schválení účetní závěrky.

| VII. | Monitorování, které provedla Komise, bylo neuspokojivé a hodnocení společné organizace trhu proběhlo opožděně. Zjištění vyplývající z hodnocení provedeného externími konzultanty byla zveřejněna ve zprávě z října 2003 a ve společných bodech se velmi podobají zjištěním Účetního dvora. |
| --- | --- |

VII.

Monitorování, které provedla Komise, bylo neuspokojivé a hodnocení společné organizace trhu proběhlo opožděně. Zjištění vyplývající z hodnocení provedeného externími konzultanty byla zveřejněna ve zprávě z října 2003 a ve společných bodech se velmi podobají zjištěním Účetního dvora.

| VIII. | V červnu 2002 zveřejnila Komise svoji průběžnou zprávu o společné zemědělské politice a navrhla novou strategii udržitelného rozvoje v sektoru zemědělství, která spočívá v tom, že pomoc není poskytována v závislosti na produkci, ale v rámci režimu jednotné platby na zemědělský podnik. Audit také umožnil stanovení dopadu, jaký by tato strategie mohla mít na společnou organizaci trhu s tabákem. |
| --- | --- |

VIII.

V červnu 2002 zveřejnila Komise svoji průběžnou zprávu o společné zemědělské politice a navrhla novou strategii udržitelného rozvoje v sektoru zemědělství, která spočívá v tom, že pomoc není poskytována v závislosti na produkci, ale v rámci režimu jednotné platby na zemědělský podnik. Audit také umožnil stanovení dopadu, jaký by tato strategie mohla mít na společnou organizaci trhu s tabákem.

| IX. | Reforma, kterou přijala Rada v dubnu 2004 (1) počítá s tím, že se pomoc stane postupně nezávislou na produkci. V budoucnu se podpora producentů tabáku stane součástí režimu jednotné platby na zemědělský podnik. Na restrukturalizaci oblastí produkujících tabák budou vyčleněny zvláštní finanční zdroje. |
| --- | --- |

IX.

Reforma, kterou přijala Rada v dubnu 2004 (1) počítá s tím, že se pomoc stane postupně nezávislou na produkci. V budoucnu se podpora producentů tabáku stane součástí režimu jednotné platby na zemědělský podnik. Na restrukturalizaci oblastí produkujících tabák budou vyčleněny zvláštní finanční zdroje.

| X. | Účetní dvůr hodnotí současnou reformu velmi kladně. Přestože se jedná o dlouhodobý úkol, má tato reforma do určité míry vyřešit řadu nedostatků zjištěných v průběhu auditu. Účetní dvůr doporučuje Komisi, aby pokračovala ve vyšetřování případů porušování hospodářské soutěže ve členských státech a v prokazatelných případech přijala nezbytná opatření. Dále by bylo vhodné monitorovat případy, kdy členské státy neuskutečňují kontroly stanovené v právních předpisech a tam, kde je to možné, provést nápravu. |
| --- | --- |

X.

Účetní dvůr hodnotí současnou reformu velmi kladně. Přestože se jedná o dlouhodobý úkol, má tato reforma do určité míry vyřešit řadu nedostatků zjištěných v průběhu auditu. Účetní dvůr doporučuje Komisi, aby pokračovala ve vyšetřování případů porušování hospodářské soutěže ve členských státech a v prokazatelných případech přijala nezbytná opatření. Dále by bylo vhodné monitorovat případy, kdy členské státy neuskutečňují kontroly stanovené v právních předpisech a tam, kde je to možné, provést nápravu.

ÚVOD

Pěstování tabáku a trh EU

| 1. | Surovým tabákem se rozumí tabákové listy vypěstované pěstiteli (producenty) a podrobené prvnímu sušení, které nebyly dále zpracovány. Další fáze zahrnuje specifickou úpravu surového tabáku společnostmi, které se nazývají prvními zpracovateli a které poté dodávají zpracovaný tabák výrobcům tabákových výrobků, např. cigaret, doutníků a dýmkového tabáku. Příloha 1 znázorňuje řetězec pěstování tabáku, jeho zpracování, výroby a distribuce. |
| --- | --- |

1.

Surovým tabákem se rozumí tabákové listy vypěstované pěstiteli (producenty) a podrobené prvnímu sušení, které nebyly dále zpracovány. Další fáze zahrnuje specifickou úpravu surového tabáku společnostmi, které se nazývají prvními zpracovateli a které poté dodávají zpracovaný tabák výrobcům tabákových výrobků, např. cigaret, doutníků a dýmkového tabáku. Příloha 1 znázorňuje řetězec pěstování tabáku, jeho zpracování, výroby a distribuce.

| 2. | EU je s přibližně 5 % celosvětové výroby pátým největším producentem surového tabáku. V EU se však využívá méně než polovina vlastní produkce, neboť aroma a chuť vypěstovaného tabáku neodpovídá poptávce výrobců. EU je tedy největším dovozcem tabáku, dováží přibližně 9 % světové produkce tabáku s požadovanými vlastnostmi. |
| --- | --- |

2.

EU je s přibližně 5 % celosvětové výroby pátým největším producentem surového tabáku. V EU se však využívá méně než polovina vlastní produkce, neboť aroma a chuť vypěstovaného tabáku neodpovídá poptávce výrobců. EU je tedy největším dovozcem tabáku, dováží přibližně 9 % světové produkce tabáku s požadovanými vlastnostmi.

| 3. | K nejdůležitějším producentským zemím v EU patří Itálie, Řecko a Španělsko, které produkují 38 %, 36 %, resp. 13 % celkové produkce. Tabulka 1 ukazuje situaci v zásobování surovým tabákem v EU v období 1996–2000.
  Tabulka
  Zásobovací bilance EU u surového tabáku










  (tuny) |
| --- | --- |
| | 1996


  01/1996 | 1997


  01/1997 | 1998


  01/1998 | 1999


  01/1999 | 2000


  01/2000 |
| Počáteční stav | 383 263 | 286 291 | 244 942 | 226 565 | 212 319 |
| Produkce – suchá hmotnost | 299 274 | 300 563 | 306 794 | 304 148 | 302 289 |
| Dovoz celkem | 543 022 | 536 110 | 533 411 | 528 782 | 528 000 |
| Disponibilní množství | 1 225 559 | 1 122 964 | 1 085 147 | 1 059 495 | 1 042 608 |
| Vývoz | – 219 268 | – 168 022 | – 178 582 | – 172 176 | – 170 000 |
| Spotřeba produkce EU | – 135 000 | – 125 000 | – 120 000 | – 115 000 | – 120 000 |
| Spotřeba dovozu | – 585 000 | – 585 000 | – 560 000 | – 560 000 | – 560 000 |
| Spotřeba celkem | – 939 268 | – 878 022 | – 858 582 | – 847 176 | – 850 000 |
| Konečný stav | 286 291 | 244 942 | 226 565 | 212 319 | 192 608 |
| Podíl produkce EU na světové produkci % | 4,5 | 4,1 | 5,1 | 4,9 | 5,1 |
| Podíl dovozu EU na celosvětovém dovozu % | 28 | 27 | 28 | 26 | 26 |
| Podíl vývozu EU na celosvětovém vývozu % | 11 | 8 | 9 | 9 | 9 |
| Podíl vývozu EU na produkci EU % | 73 | 56 | 58 | 57 | 56 |
| Podíl domácí spotřeby na produkci EU % | 45 | 42 | 39 | 38 | 40 |
| Zdroj: GŘ pro zemědělství a americké ministerstvo zemědělství.

  Z této tabulky vyplývá, že se domácí spotřeba produkce EU v období 1996–2000 významně nezměnila a že dovozy ve stejném období byly konstantní. |

3.

K nejdůležitějším producentským zemím v EU patří Itálie, Řecko a Španělsko, které produkují 38 %, 36 %, resp. 13 % celkové produkce. Tabulka 1 ukazuje situaci v zásobování surovým tabákem v EU v období 1996–2000.

Tabulka

Zásobovací bilance EU u surového tabáku

(tuny)

1996

01/1996

1997

01/1997

1998

01/1998

1999

01/1999

2000

01/2000

Počáteční stav

383 263

286 291

244 942

226 565

212 319

Produkce – suchá hmotnost

299 274

300 563

306 794

304 148

302 289

Dovoz celkem

543 022

536 110

533 411

528 782

528 000

Disponibilní množství

1 225 559

1 122 964

1 085 147

1 059 495

1 042 608

Vývoz

– 219 268

– 168 022

– 178 582

– 172 176

– 170 000

Spotřeba produkce EU

– 135 000

– 125 000

– 120 000

– 115 000

– 120 000

Spotřeba dovozu

– 585 000

– 585 000

– 560 000

– 560 000

– 560 000

Spotřeba celkem

– 939 268

– 878 022

– 858 582

– 847 176

– 850 000

Konečný stav

286 291

244 942

226 565

212 319

192 608

Podíl produkce EU na světové produkci %

4,5

4,1

5,1

4,9

5,1

Podíl dovozu EU na celosvětovém dovozu %

28

27

28

26

26

Podíl vývozu EU na celosvětovém vývozu %

11

8

9

9

9

Podíl vývozu EU na produkci EU %

73

56

58

57

56

Podíl domácí spotřeby na produkci EU %

45

42

39

38

40

Zdroj: GŘ pro zemědělství a americké ministerstvo zemědělství.

Z této tabulky vyplývá, že se domácí spotřeba produkce EU v období 1996–2000 významně nezměnila a že dovozy ve stejném období byly konstantní.

| 4. | Surový tabák pěstuje v EU přibližně 80 000 producentů obdělávajících většinou malé plochy. Mechanizace je málo rozvinutá a výrobní náklady vysoké. EU podporuje pěstování surového tabáku déle než třicet let a rozpočet v minulých letech představoval kolem 1 000 milionů EUR. |
| --- | --- |

4.

Surový tabák pěstuje v EU přibližně 80 000 producentů obdělávajících většinou malé plochy. Mechanizace je málo rozvinutá a výrobní náklady vysoké. EU podporuje pěstování surového tabáku déle než třicet let a rozpočet v minulých letech představoval kolem 1 000 milionů EUR.

Cíle společné organizace trhu

| 5. | Před vytvořením jednotného trhu v EU byli pěstitelé tabáku podporováni v rámci vnitrostátních tržních režimů. Tyto režimy stanovily zaručenou cenu s cílem zajistit pěstitelům „spravedlivý příjem“ (2). Tato podpora se považovala za nezbytnou, jelikož výnosy nepokrývaly vždy výrobní náklady. V regionech, v nichž se tabák pěstoval, představovala produkce tabáku hlavní část příjmů zemědělců. Zavedením společné organizace trhu se surovým tabákem v roce 1970 byly zrušeny vnitrostátní režimy, přičemž výše podpory zůstala nezměněna. |
| --- | --- |

5.

Před vytvořením jednotného trhu v EU byli pěstitelé tabáku podporováni v rámci vnitrostátních tržních režimů. Tyto režimy stanovily zaručenou cenu s cílem zajistit pěstitelům „spravedlivý příjem“ (2). Tato podpora se považovala za nezbytnou, jelikož výnosy nepokrývaly vždy výrobní náklady. V regionech, v nichž se tabák pěstoval, představovala produkce tabáku hlavní část příjmů zemědělců. Zavedením společné organizace trhu se surovým tabákem v roce 1970 byly zrušeny vnitrostátní režimy, přičemž výše podpory zůstala nezměněna.

| 6. | Od té doby byla společná organizace trhu se surovým tabákem několikrát reformována, a to v roce 1992 (3), v roce 1998 (4) a opět v roce 2004 (5). Kromě dosažení obecných cílů týkajících se stabilizace trhů se surovým tabákem a zajištění přiměřené životní úrovně producentů podle článku 33 Smlouvy zahrnovala společná organizace trhu tyto specifické cíle:






  a) | omezit produkci a utlumovat pěstování odrůd tabáku, jejichž odbyt je na trhu EU obtížný; |
| --- | --- | --- |

6.

Od té doby byla společná organizace trhu se surovým tabákem několikrát reformována, a to v roce 1992 (3), v roce 1998 (4) a opět v roce 2004 (5). Kromě dosažení obecných cílů týkajících se stabilizace trhů se surovým tabákem a zajištění přiměřené životní úrovně producentů podle článku 33 Smlouvy zahrnovala společná organizace trhu tyto specifické cíle:

a)

omezit produkci a utlumovat pěstování odrůd tabáku, jejichž odbyt je na trhu EU obtížný;

| b) | podporovat zvýšení jakosti a hodnoty produkce EU; |
| --- | --- |

b)

podporovat zvýšení jakosti a hodnoty produkce EU;

| c) | chránit veřejné zdraví a plnit požadavky v oblasti ochrany životního prostředí; |
| --- | --- |

c)

chránit veřejné zdraví a plnit požadavky v oblasti ochrany životního prostředí;

| d) | usnadnit dobrovolný odchod z odvětví; |
| --- | --- |

d)

usnadnit dobrovolný odchod z odvětví;

| e) | posílit kontrolní postupy a zjednodušit řídící úkoly pro členské státy. |
| --- | --- |

e)

posílit kontrolní postupy a zjednodušit řídící úkoly pro členské státy.

Opatření přijatá v rámci programu zavedeného v roce 1998

| 7. | Opatření ke splnění těchto cílů jsou uvedena níže. |
| --- | --- |

7.

Opatření ke splnění těchto cílů jsou uvedena níže.

Vyplácení prémií

| 8. | Producenti musejí s prvními zpracovateli uzavřít smlouvy o pěstování. Subvence EU se vyplácí jako prémie na kilo tabáku, který byl dodán a přijat v rámci těchto smluv. Prémie doplňuje cenu, kterou dostávají producenti za tabák na trhu, a měla by jim zajistit „spravedlivý příjem“ a podněcovat je, aby produkovali tabák dobré jakosti. Výši prémie stanovila Rada v roce 1992 pro každou z osmi skupin odrůd uznaných v rámci společné organizace trhu. Od té doby zůstala výše prémie prakticky nezměněna (6). |
| --- | --- |

8.

Producenti musejí s prvními zpracovateli uzavřít smlouvy o pěstování. Subvence EU se vyplácí jako prémie na kilo tabáku, který byl dodán a přijat v rámci těchto smluv. Prémie doplňuje cenu, kterou dostávají producenti za tabák na trhu, a měla by jim zajistit „spravedlivý příjem“ a podněcovat je, aby produkovali tabák dobré jakosti. Výši prémie stanovila Rada v roce 1992 pro každou z osmi skupin odrůd uznaných v rámci společné organizace trhu. Od té doby zůstala výše prémie prakticky nezměněna (6).

| 9. | Prémie se skládá z pevné a proměnné části, tato proměnná část představuje 30 % až 45 % podle odrůdy (7). Pevná část prémie se vyplácí v plné výši všem producentům. Proměnnou část prémie rozdělují seskupení producentů svým členům v poměru k ceně, která jim byla za jejich dodávky vyplacena prvními zpracovateli. |
| --- | --- |

9.

Prémie se skládá z pevné a proměnné části, tato proměnná část představuje 30 % až 45 % podle odrůdy (7). Pevná část prémie se vyplácí v plné výši všem producentům. Proměnnou část prémie rozdělují seskupení producentů svým členům v poměru k ceně, která jim byla za jejich dodávky vyplacena prvními zpracovateli.

Aukční režim u smluv o pěstování

| 10. | Aby produkce tabáku mohla získat podporu, je podle předpisů nutné uzavřít smlouvu o pěstování pro jednotlivé odrůdy tabáku mezi prvními zpracovateli a seskupeními producentů nebo jednotlivými producenty, kteří nejsou členy těchto seskupení. Aby smluvní ceny skutečně odrážely podmínky na trzích v jednotlivých členských státech, mají členské státy možnost uplatnit v každém roce sklizně u smluv o pěstování aukční režim. Tento režim umožňuje jednotlivým producentům, kteří nejsou členy seskupení producentů, nabídnout své stávající smlouvy o pěstování na širším trhu prvního zpracování. Nabídky musí být nejméně o 10 % vyšší než původní smluvní cena a původní první zpracovatel musí mít možnost přizpůsobit svou cenu této nové ceně. |
| --- | --- |

10.

Aby produkce tabáku mohla získat podporu, je podle předpisů nutné uzavřít smlouvu o pěstování pro jednotlivé odrůdy tabáku mezi prvními zpracovateli a seskupeními producentů nebo jednotlivými producenty, kteří nejsou členy těchto seskupení. Aby smluvní ceny skutečně odrážely podmínky na trzích v jednotlivých členských státech, mají členské státy možnost uplatnit v každém roce sklizně u smluv o pěstování aukční režim. Tento režim umožňuje jednotlivým producentům, kteří nejsou členy seskupení producentů, nabídnout své stávající smlouvy o pěstování na širším trhu prvního zpracování. Nabídky musí být nejméně o 10 % vyšší než původní smluvní cena a původní první zpracovatel musí mít možnost přizpůsobit svou cenu této nové ceně.

Prahová množství, kvóty a národní rezervy

| 11. | S cílem usměrňovat a omezovat produkci a zároveň zachovat rozpočtovou kontrolu stanovila Rada celkové zaručené množství, pro něž bude podpora vyplacena. Toto množství se stanoví na sklizeň podle skupiny odrůd tabáku a členského státu. Přiděluje se producentům prostřednictvím kvót stanovených na základě jejich produkce v rozhodném období. Režim členským státům umožňuje, aby se souhlasem Komise přesunuly zaručená množství mezi skupinami odrůd za předpokladu, že dopad těchto opatření je pro rozpočet přinejmenším neutrální. |
| --- | --- |

11.

S cílem usměrňovat a omezovat produkci a zároveň zachovat rozpočtovou kontrolu stanovila Rada celkové zaručené množství, pro něž bude podpora vyplacena. Toto množství se stanoví na sklizeň podle skupiny odrůd tabáku a členského státu. Přiděluje se producentům prostřednictvím kvót stanovených na základě jejich produkce v rozhodném období. Režim členským státům umožňuje, aby se souhlasem Komise přesunuly zaručená množství mezi skupinami odrůd za předpokladu, že dopad těchto opatření je pro rozpočet přinejmenším neutrální.

| 12. | Existuje rovněž režim zpětného odkupu kvót, jenž umožňuje jednotlivým producentům, kteří chtějí definitivně přestat s pěstováním tabáku, aby své kvóty odprodali zpět EU, pokud je nemohou odprodat jiným producentům. Zpětný odkup Evropskou unií znamená trvalé snížení prahového množství produkce v rámci členského státu i EU. |
| --- | --- |

12.

Existuje rovněž režim zpětného odkupu kvót, jenž umožňuje jednotlivým producentům, kteří chtějí definitivně přestat s pěstováním tabáku, aby své kvóty odprodali zpět EU, pokud je nemohou odprodat jiným producentům. Zpětný odkup Evropskou unií znamená trvalé snížení prahového množství produkce v rámci členského státu i EU.

| 13. | Konečně existuje i režim národních rezerv kvót, které vytvářejí členské státy ze srážek kvót přidělených producentům. Tyto rezervy mají podněcovat současné producenty, aby přešli na jiné plodiny a/nebo restrukturovali své podniky, a umožnit novým producentům vstoupit na trh. |
| --- | --- |

13.

Konečně existuje i režim národních rezerv kvót, které vytvářejí členské státy ze srážek kvót přidělených producentům. Tyto rezervy mají podněcovat současné producenty, aby přešli na jiné plodiny a/nebo restrukturovali své podniky, a umožnit novým producentům vstoupit na trh.

Zvláštní podpora pro seskupení producentů

| 14. | Seskupení producentů mají při plnění cílů trhu hrát důležitou úlohu. Pokud splňují stanovené požadavky a jsou oficiálně uznána členskými státy, dostávají 2 % celkové částky prémií vyplácených producentům. Nejméně polovina poskytnutých prostředků je určena na úhradu nákladů na zaměstnávání technického personálu a nákup certifikovaného osiva nebo sadby ke zlepšení jakosti produkce a opatření v oblasti ochrany životního prostředí. Zbývající částku lze použít na infrastrukturní opatření ke zvýšení hodnoty tabáku, např. zařízení na třídění, skladování a manipulaci a zaměstnávání administrativního personálu. |
| --- | --- |

14.

Seskupení producentů mají při plnění cílů trhu hrát důležitou úlohu. Pokud splňují stanovené požadavky a jsou oficiálně uznána členskými státy, dostávají 2 % celkové částky prémií vyplácených producentům. Nejméně polovina poskytnutých prostředků je určena na úhradu nákladů na zaměstnávání technického personálu a nákup certifikovaného osiva nebo sadby ke zlepšení jakosti produkce a opatření v oblasti ochrany životního prostředí. Zbývající částku lze použít na infrastrukturní opatření ke zvýšení hodnoty tabáku, např. zařízení na třídění, skladování a manipulaci a zaměstnávání administrativního personálu.

Tabákový fond

| 15. | Fond se využíval k financování výzkumu odrůd tabáku, výrobních metod a boje proti kouření prostřednictvím informačních kampaní usilující o zvýšení informovanosti veřejnosti o jeho škodlivých účincích. Od roku 2003 je prvek výzkumu převeden do výzkumného programu EU. Od sklizně 2002 fond financuje v prvé řadě opatření na zvýšení informovanosti veřejnosti o škodlivých účincích všech druhů spotřeby tabáku a jiná opatření, která mají producentům pomoci přejít z pěstování tabáku na jiné plodiny nebo činnosti. V současné době je financován srážením 3 % prémie. |
| --- | --- |

15.

Fond se využíval k financování výzkumu odrůd tabáku, výrobních metod a boje proti kouření prostřednictvím informačních kampaní usilující o zvýšení informovanosti veřejnosti o jeho škodlivých účincích. Od roku 2003 je prvek výzkumu převeden do výzkumného programu EU. Od sklizně 2002 fond financuje v prvé řadě opatření na zvýšení informovanosti veřejnosti o škodlivých účincích všech druhů spotřeby tabáku a jiná opatření, která mají producentům pomoci přejít z pěstování tabáku na jiné plodiny nebo činnosti. V současné době je financován srážením 3 % prémie.

Cíle auditu

| 16. | Účetní dvůr sestavoval zprávu o fungování společné organizace trhu již třikrát (8), naposledy v rámci výroční zprávy za rok 1996. Současný audit měl za cíl přezkoumat reformovaný režim zavedený v roce 1998. |
| --- | --- |

16.

Účetní dvůr sestavoval zprávu o fungování společné organizace trhu již třikrát (8), naposledy v rámci výroční zprávy za rok 1996. Současný audit měl za cíl přezkoumat reformovaný režim zavedený v roce 1998.

| 17. | K hlavním cílům patřilo posoudit, zda:






  a) | byly návrhy Komise týkající se změn společné organizace trhu a následně reforma přijatá v roce 1998 opodstatněné; |
| --- | --- | --- |

17.

K hlavním cílům patřilo posoudit, zda:

a)

byly návrhy Komise týkající se změn společné organizace trhu a následně reforma přijatá v roce 1998 opodstatněné;

| b) | Komise a členské státy řádně provedly a řídily zavedená opatření; |
| --- | --- |

b)

Komise a členské státy řádně provedly a řídily zavedená opatření;

| c) | procesy řízení, monitorování a hodnocení Komise jí umožnily určit, nakolik bylo dosaženo plánovaných cílů reformované organizace společného trhu. |
| --- | --- |

c)

procesy řízení, monitorování a hodnocení Komise jí umožnily určit, nakolik bylo dosaženo plánovaných cílů reformované organizace společného trhu.

| 18. | Kritéria, na jejichž základě Účetní dvůr prověřoval řízení Komise, jsou odvozena z finančního nařízení a zaměřila se na to, zda:






  a) | poskytnutí prostředků předcházelo vyhodnocení předpokládaných nákladů a přínosů; |
| --- | --- | --- |

18.

Kritéria, na jejichž základě Účetní dvůr prověřoval řízení Komise, jsou odvozena z finančního nařízení a zaměřila se na to, zda:

a)

poskytnutí prostředků předcházelo vyhodnocení předpokládaných nákladů a přínosů;

| b) | byly kvantifikovány tržní cíle a monitorován pokrok; |
| --- | --- |

b)

byly kvantifikovány tržní cíle a monitorován pokrok;

| c) | byly rozpočtové prostředky využity způsobem, který zajišťuje řádnou finanční správu, zejména hospodárnost a efektivnost nákladů; |
| --- | --- |

c)

byly rozpočtové prostředky využity způsobem, který zajišťuje řádnou finanční správu, zejména hospodárnost a efektivnost nákladů;

| d) | v rámci ročního rozpočtového procesu byla opatření pravidelně přezkoumávána z hlediska toho, zda jsou i nadále odůvodněná. |
| --- | --- |

d)

v rámci ročního rozpočtového procesu byla opatření pravidelně přezkoumávána z hlediska toho, zda jsou i nadále odůvodněná.

| 19. | Hlavními zdroji důkazů pro audit byly:






  a) | rozhovory se zaměstnanci služeb Komise pro tabák, příslušnými vnitrostátními orgány, producenty a zpracovateli a jinými dotčenými stranami působícími na trhu s tabákem; |
| --- | --- | --- |

19.

Hlavními zdroji důkazů pro audit byly:

a)

rozhovory se zaměstnanci služeb Komise pro tabák, příslušnými vnitrostátními orgány, producenty a zpracovateli a jinými dotčenými stranami působícími na trhu s tabákem;

| b) | dokumentace Komise, členských států a jiných informovaných kruhů; |
| --- | --- |

b)

dokumentace Komise, členských států a jiných informovaných kruhů;

| c) | kontroly na místě v Německu, Řecku, Španělsku, Francii a Itálii, které dohromady dostávají 97,7 % prémií; prověřované transakce se týkaly 20 seskupení producentů, která zastupovala 40 % producentů tabáku v EU. |
| --- | --- |

c)

kontroly na místě v Německu, Řecku, Španělsku, Francii a Itálii, které dohromady dostávají 97,7 % prémií; prověřované transakce se týkaly 20 seskupení producentů, která zastupovala 40 % producentů tabáku v EU.

PŘÍPRAVA REFORMY V ROCE 1998

| 20. | Účetní dvůr prověřoval postup, kterým Komise vypracovávala svůj návrh na reformu, a zjistil, že tento návrh byl založen na určitých klíčových předpokladech. K těmto předpokladům patřilo, že tabák má v některých oblastech zásadní význam pro zaměstnanost a obživu veškerého obyvatelstva; pěstování alternativních plodin není realizovatelné; stávající tržní nerovnováhu a nutnost významné podpory lze přičíst špatné jakosti vypěstovaného tabáku, která vede k nízkým cenám. Komise dospěla k závěru, že pokračující podpora Společenství pro pěstování tabáku je odůvodněná jedině tehdy, pokud producenti zvýší jakost tabáku, dosáhnou vyšších cen a sníží svou závislost na podpoře. Toto se odráželo v zavedených opatřeních. V souladu s tím Komise očekávala, že společným účinkem všech prvků reformy bude lepší jakost tabáku vypěstovaného ve Společenství a snížení vývozu subvencovaného tabáku špatné jakosti. |
| --- | --- |

20.

Účetní dvůr prověřoval postup, kterým Komise vypracovávala svůj návrh na reformu, a zjistil, že tento návrh byl založen na určitých klíčových předpokladech. K těmto předpokladům patřilo, že tabák má v některých oblastech zásadní význam pro zaměstnanost a obživu veškerého obyvatelstva; pěstování alternativních plodin není realizovatelné; stávající tržní nerovnováhu a nutnost významné podpory lze přičíst špatné jakosti vypěstovaného tabáku, která vede k nízkým cenám. Komise dospěla k závěru, že pokračující podpora Společenství pro pěstování tabáku je odůvodněná jedině tehdy, pokud producenti zvýší jakost tabáku, dosáhnou vyšších cen a sníží svou závislost na podpoře. Toto se odráželo v zavedených opatřeních. V souladu s tím Komise očekávala, že společným účinkem všech prvků reformy bude lepší jakost tabáku vypěstovaného ve Společenství a snížení vývozu subvencovaného tabáku špatné jakosti.

Informace a analýzy k návrhu reformy z roku 1998

Význam produkce tabáku pro zaměstnanost se zakládal na neúplných informacích

| 21. | Jedním z hlavních parametrů nezbytných pro měření dopadu opatření v rámci společné organizace trhu jsou spolehlivé údaje o zaměstnanosti. Komise měla při posouzení významu produkce tabáku pro zaměstnanost v pěstebních regionech a ve svém návrhu na zachování režimu podpory produkce vycházet z aktuálních údajů členských států. |
| --- | --- |

21.

Jedním z hlavních parametrů nezbytných pro měření dopadu opatření v rámci společné organizace trhu jsou spolehlivé údaje o zaměstnanosti. Komise měla při posouzení významu produkce tabáku pro zaměstnanost v pěstebních regionech a ve svém návrhu na zachování režimu podpory produkce vycházet z aktuálních údajů členských států.

| 22. | Účetní dvůr zjistil, že odhad Komise z roku 1996 (použitý v souvislosti s návrhy reformy), že na produkci tabáku je závislých 170 000 pracovníků s plným úvazkem, se zakládal na údajích pro rok 1986 (co se týče počtu pracovních hodin na hektar) a pro rok 1993 (co se týče pěstebních oblastí). Komise si od členských států nevyžádala aktuálnější údaje. |
| --- | --- |

22.

Účetní dvůr zjistil, že odhad Komise z roku 1996 (použitý v souvislosti s návrhy reformy), že na produkci tabáku je závislých 170 000 pracovníků s plným úvazkem, se zakládal na údajích pro rok 1986 (co se týče počtu pracovních hodin na hektar) a pro rok 1993 (co se týče pěstebních oblastí). Komise si od členských států nevyžádala aktuálnější údaje.

| 23. | Jelikož tento odhad nebyl spolehlivý, provedl Účetní dvůr srovnání s nejnovějšími dostupnými údaji za rok 1999 uvedenými v hodnotící zprávě Komise z roku 2003. Podle této zprávy se na vyprodukování 90 % produkce EU podílelo přibližně 64 000 pracovníků s plným úvazkem. Účetní dvůr odhaduje, že celkem to znamenalo asi 72 000 pracovníků. To je méně než polovina odhadu Komise provedeného před třemi roky. Účetní dvůr se domnívá, že jeho odhad se více blíží skutečné situaci v roce 1996, kdy Komise předložila své návrhy. |
| --- | --- |

23.

Jelikož tento odhad nebyl spolehlivý, provedl Účetní dvůr srovnání s nejnovějšími dostupnými údaji za rok 1999 uvedenými v hodnotící zprávě Komise z roku 2003. Podle této zprávy se na vyprodukování 90 % produkce EU podílelo přibližně 64 000 pracovníků s plným úvazkem. Účetní dvůr odhaduje, že celkem to znamenalo asi 72 000 pracovníků. To je méně než polovina odhadu Komise provedeného před třemi roky. Účetní dvůr se domnívá, že jeho odhad se více blíží skutečné situaci v roce 1996, kdy Komise předložila své návrhy.

| 24. | Pokud porovnáme celkový rozpočet ve výši 1 000 milionů EUR s odhadovaným počtem 72 000 pracovníků s plným úvazkem, dospějeme k tomu, že podpora činí 13 653 EUR na osobu. Rozdíl oproti číslu 7 600 EUR uvedenému Komisí lze přičíst skutečnosti, že Komise použila pro počet pracovních jednotek jiný zdroj než Účetní dvůr, který používá počet založený na údajích ověřených externím hodnotitelem, kterého najala Komise. |
| --- | --- |

24.

Pokud porovnáme celkový rozpočet ve výši 1 000 milionů EUR s odhadovaným počtem 72 000 pracovníků s plným úvazkem, dospějeme k tomu, že podpora činí 13 653 EUR na osobu. Rozdíl oproti číslu 7 600 EUR uvedenému Komisí lze přičíst skutečnosti, že Komise použila pro počet pracovních jednotek jiný zdroj než Účetní dvůr, který používá počet založený na údajích ověřených externím hodnotitelem, kterého najala Komise.

| 25. | Konečně Komise měla za to, že produkce tabáku je v některých pěstebních oblastech důležitá pro obživu veškerého obyvatelstva. Tento závěr se zakládal na prohlášeních členských států. Při dotazování během auditu nebyly členské státy schopny předložit pro tato svá tvrzení jakýkoli důkaz. |
| --- | --- |

25.

Konečně Komise měla za to, že produkce tabáku je v některých pěstebních oblastech důležitá pro obživu veškerého obyvatelstva. Tento závěr se zakládal na prohlášeních členských států. Při dotazování během auditu nebyly členské státy schopny předložit pro tato svá tvrzení jakýkoli důkaz.

Důvody pro zachování podpory produkce tabáku nebyly opodstatněné

| 26. | Při vypracování nové politiky Komise dospěla k závěru, že pokud se nezlepší jakost, je produkce EU ze střednědobého hlediska odsouzena k zániku. Domnívala se, že EU má i nadále potenciál, aby produkovala tabák lepší jakosti, a proto se rozhodla vytvořit pobídku tím, že prémie bude svázána s dosaženou jakostí. Komise se domnívala, že tržní cena bude odrážet jakost tabáku. To však neodpovídalo realitě na trhu a při výkladu použitých údajů se objevily chyby. |
| --- | --- |

26.

Při vypracování nové politiky Komise dospěla k závěru, že pokud se nezlepší jakost, je produkce EU ze střednědobého hlediska odsouzena k zániku. Domnívala se, že EU má i nadále potenciál, aby produkovala tabák lepší jakosti, a proto se rozhodla vytvořit pobídku tím, že prémie bude svázána s dosaženou jakostí. Komise se domnívala, že tržní cena bude odrážet jakost tabáku. To však neodpovídalo realitě na trhu a při výkladu použitých údajů se objevily chyby.

| 27. | Za prvé Komise založila svou politiku na předpokladu, že produkce EU u určitých skupin odrůd by mohla pokrýt poptávku EU, pokud by se zvýšil podíl tabáku vyšší jakosti, a zmenšil se tak nesoulad mezi produkcí a poptávkou. Komise však nevzala dostatečně v úvahu skutečnost, že se poptávka spotřebitelů v EU přesunula z tmavých cigaret vyráběných z tabáku odrůdy dark air-cured na americké a anglické směsi, pro něž je potřebný tabák, který v EU nelze pěstovat. Požadované aroma a chuť nabízejí pouze dovezené odrůdy tabáku. Tyto vlastnosti závisí na agronomických a klimatických podmínkách, které panují v zemích původu. Protože EU nemůže pěstovat určité požadované odrůdy tabáku, byla možnost sladit produkci s poptávkou v EU omezená. |
| --- | --- |

27.

Za prvé Komise založila svou politiku na předpokladu, že produkce EU u určitých skupin odrůd by mohla pokrýt poptávku EU, pokud by se zvýšil podíl tabáku vyšší jakosti, a zmenšil se tak nesoulad mezi produkcí a poptávkou. Komise však nevzala dostatečně v úvahu skutečnost, že se poptávka spotřebitelů v EU přesunula z tmavých cigaret vyráběných z tabáku odrůdy dark air-cured na americké a anglické směsi, pro něž je potřebný tabák, který v EU nelze pěstovat. Požadované aroma a chuť nabízejí pouze dovezené odrůdy tabáku. Tyto vlastnosti závisí na agronomických a klimatických podmínkách, které panují v zemích původu. Protože EU nemůže pěstovat určité požadované odrůdy tabáku, byla možnost sladit produkci s poptávkou v EU omezená.

| 28. | Za druhé, závěr Komise, že odstupňování prémie v závislosti na ceně zvýší jakost, byl založen na jejím úsudku, že vyšší ceny tabáku pocházejícího z třetích zemí jsou výlučně odrazem jeho vynikající jakosti. Na základě toho se Komise domnívala, že pokud by měl tabák vypěstovaný v EU vyšší jakost, dosáhli by producenti lepších cen. Avšak cenové srovnání, které Komise provedla mezi vysokými cenami mimo EU a nižšími cenami na vnitřním trhu, nebylo spolehlivé, a to z těchto důvodů:






  a) | Srovnání tržních cen v EU a v třetích zemích pěstujících tabák vybraných pro srovnání – Malawi, Zimbabwe a USA – nevzalo v úvahu skutečnost, že ceny EU byly subvencovány prostřednictvím podpory a že ceny v třetích zemích byly udržovány na relativně vysoké úrovni kvůli cenové podpoře prostřednictvím omezování produkce. |
| --- | --- | --- |

28.

Za druhé, závěr Komise, že odstupňování prémie v závislosti na ceně zvýší jakost, byl založen na jejím úsudku, že vyšší ceny tabáku pocházejícího z třetích zemí jsou výlučně odrazem jeho vynikající jakosti. Na základě toho se Komise domnívala, že pokud by měl tabák vypěstovaný v EU vyšší jakost, dosáhli by producenti lepších cen. Avšak cenové srovnání, které Komise provedla mezi vysokými cenami mimo EU a nižšími cenami na vnitřním trhu, nebylo spolehlivé, a to z těchto důvodů:

a)

Srovnání tržních cen v EU a v třetích zemích pěstujících tabák vybraných pro srovnání – Malawi, Zimbabwe a USA – nevzalo v úvahu skutečnost, že ceny EU byly subvencovány prostřednictvím podpory a že ceny v třetích zemích byly udržovány na relativně vysoké úrovni kvůli cenové podpoře prostřednictvím omezování produkce.

| b) | Komise neměla žádnou záruku, že vývozní ceny, které použila k ohodnocení prodaného surového tabáku, odpovídaly hodnotě prodeje. Tabák se často prodává nejdříve nadnárodním společnostem a obchoduje se s ním v rámci těchto společností (např. kvůli daním) a teprve poté se prodává výrobcům za vyšší cenu. U ceny předané členskými státy a použité Komisí se jednalo o nižší cenu vypočtenou při počátečním prodeji a vývozu. Tato nižší cena neodráží tržní hodnotu surového tabáku, a proto ji nelze použít pro vyjádření jakosti tabáku. |
| --- | --- |

b)

Komise neměla žádnou záruku, že vývozní ceny, které použila k ohodnocení prodaného surového tabáku, odpovídaly hodnotě prodeje. Tabák se často prodává nejdříve nadnárodním společnostem a obchoduje se s ním v rámci těchto společností (např. kvůli daním) a teprve poté se prodává výrobcům za vyšší cenu. U ceny předané členskými státy a použité Komisí se jednalo o nižší cenu vypočtenou při počátečním prodeji a vývozu. Tato nižší cena neodráží tržní hodnotu surového tabáku, a proto ji nelze použít pro vyjádření jakosti tabáku.

| c) | Ceny, které Komise použila ve srovnání, neodpovídají vždy celkovým platbám, které uhradili první zpracovatelé producentům za jejich tabák. Tyto ceny například nezahrnují dodatečné částky, které v některých případech vyplácejí první zpracovatelé pěstitelům, nebo věcná plnění (což může tvořit až 28 % ceny). |
| --- | --- |

c)

Ceny, které Komise použila ve srovnání, neodpovídají vždy celkovým platbám, které uhradili první zpracovatelé producentům za jejich tabák. Tyto ceny například nezahrnují dodatečné částky, které v některých případech vyplácejí první zpracovatelé pěstitelům, nebo věcná plnění (což může tvořit až 28 % ceny).

| d) | Komise se dopustila chyby při srovnání dovozních a vývozních cen, jelikož ceny použité pro dovozy jsou ceny CIF (výlohy, pojištění a dopravné), zatímco vývozní ceny tabáku EU jsou ceny FOB (výrobní a jiné náklady vzniklé do okamžiku převzetí zboží k dopravě). |
| --- | --- |

d)

Komise se dopustila chyby při srovnání dovozních a vývozních cen, jelikož ceny použité pro dovozy jsou ceny CIF (výlohy, pojištění a dopravné), zatímco vývozní ceny tabáku EU jsou ceny FOB (výrobní a jiné náklady vzniklé do okamžiku převzetí zboží k dopravě).

| 29. | Poradní výbor Komise (9) uvedl, že cena byla ovlivněna jinými faktory než jakost, např. výkyvy směnných kurzů, stavy zásob a uvolněním většího množství zásob na světový trh producenty v třetích zemích. Kromě toho upozornil Komisi, že zavedení politiky založené na měření jakosti brání neexistence objektivního systému jakostních tříd. |
| --- | --- |

29.

Poradní výbor Komise (9) uvedl, že cena byla ovlivněna jinými faktory než jakost, např. výkyvy směnných kurzů, stavy zásob a uvolněním většího množství zásob na světový trh producenty v třetích zemích. Kromě toho upozornil Komisi, že zavedení politiky založené na měření jakosti brání neexistence objektivního systému jakostních tříd.

| 30. | Vzhledem k těmto nedostatkům neposkytovala analýza trhu provedená Komisí tvůrcům politiky dostatečně komplexní a vyvážené poznatky o trhu, jimiž by se mohli při výběru tržních opatření řídit. |
| --- | --- |

30.

Vzhledem k těmto nedostatkům neposkytovala analýza trhu provedená Komisí tvůrcům politiky dostatečně komplexní a vyvážené poznatky o trhu, jimiž by se mohli při výběru tržních opatření řídit.

Možnost pěstování alternativních plodin

| 31. | Komise tvrdila, že v některých případech není pěstování alternativních plodin možné. Například v Řecku byly odrůdy sun-cured pěstovány za podmínek, které pěstování alternativních plodin neumožňovaly. Avšak v rámci pilotního projektu (10) pro Komisi se v roce 1995 dospělo k závěru, že lze pěstovat různé alternativní plodiny s dobrými výsledky (11). |
| --- | --- |

31.

Komise tvrdila, že v některých případech není pěstování alternativních plodin možné. Například v Řecku byly odrůdy sun-cured pěstovány za podmínek, které pěstování alternativních plodin neumožňovaly. Avšak v rámci pilotního projektu (10) pro Komisi se v roce 1995 dospělo k závěru, že lze pěstovat různé alternativní plodiny s dobrými výsledky (11).

Analýza Komise nevzala v úvahu změny na trhu

| 32. | Společná organizace trhu po roce 1998 byla i nadále založena na předpokladu, že první zpracovatelé stanoví cenové podmínky ve smlouvách o pěstování volně vyjednaných s producenty. Tento předpoklad byl nereálný, jelikož situace se změnila. Nákup se soustředil v rukou malého počtu mezinárodních prvních zpracovatelů, obchodníků a výrobců, přičemž tito měli na stanovení cen stále větší vliv. |
| --- | --- |

32.

Společná organizace trhu po roce 1998 byla i nadále založena na předpokladu, že první zpracovatelé stanoví cenové podmínky ve smlouvách o pěstování volně vyjednaných s producenty. Tento předpoklad byl nereálný, jelikož situace se změnila. Nákup se soustředil v rukou malého počtu mezinárodních prvních zpracovatelů, obchodníků a výrobců, přičemž tito měli na stanovení cen stále větší vliv.

| 33. | Nedostatečná hospodářská soutěž na trhu stlačila ceny a měla nepříznivý vliv na politiku prémií v rámci společné organizace trhu. Generální ředitelství pro zemědělství a rybolov obdrželo v únoru 1997 společný dopis producentů a družstevních svazů, v němž se uvádělo, že problém s nízkými cenami souvisí s oligopolistickou strukturou zpracovatelského trhu, tato záležitost však tehdy nebyla vyšetřena. Audit Účetního dvora následně odhalil, že použité postupy byly v rozporu s hospodářskou soutěží (viz odstavce 61–71). Ve své zvláštní zprávě č. 8/1993 poukázal Účetní dvůr na skutečnost, že rostoucí podíl seskupení producentů na prvním zpracování jim umožnil omezit vliv výrobců na ceny. Analýza Komise z roku 1996 nevzala v úvahu negativní důsledky na hospodářskou soutěž, které plynuly z toho, že v roce 1993 bylo těmto seskupením zakázáno provádět první zpracování (12). |
| --- | --- |

33.

Nedostatečná hospodářská soutěž na trhu stlačila ceny a měla nepříznivý vliv na politiku prémií v rámci společné organizace trhu. Generální ředitelství pro zemědělství a rybolov obdrželo v únoru 1997 společný dopis producentů a družstevních svazů, v němž se uvádělo, že problém s nízkými cenami souvisí s oligopolistickou strukturou zpracovatelského trhu, tato záležitost však tehdy nebyla vyšetřena. Audit Účetního dvora následně odhalil, že použité postupy byly v rozporu s hospodářskou soutěží (viz odstavce 61–71). Ve své zvláštní zprávě č. 8/1993 poukázal Účetní dvůr na skutečnost, že rostoucí podíl seskupení producentů na prvním zpracování jim umožnil omezit vliv výrobců na ceny. Analýza Komise z roku 1996 nevzala v úvahu negativní důsledky na hospodářskou soutěž, které plynuly z toho, že v roce 1993 bylo těmto seskupením zakázáno provádět první zpracování (12).

Nesoulad mezi zemědělskou politikou a ostatními politikami

| 34. | Společná organizace trhu s tabákem obsahuje politické cíle a opatření, která ovlivňují jiné politiky. Je důležité zajistit mezi nimi soudržnost, toho je zpravidla dosahováno prostřednictvím konzultací mezi službami. Při vypracovávání návrhů Komise však nebyly konzultovány všechny příslušné služby (generální ředitelství pro rozvoj, generální ředitelství pro hospodářskou soutěž). |
| --- | --- |

34.

Společná organizace trhu s tabákem obsahuje politické cíle a opatření, která ovlivňují jiné politiky. Je důležité zajistit mezi nimi soudržnost, toho je zpravidla dosahováno prostřednictvím konzultací mezi službami. Při vypracovávání návrhů Komise však nebyly konzultovány všechny příslušné služby (generální ředitelství pro rozvoj, generální ředitelství pro hospodářskou soutěž).

| 35. | Vývoz značné části subvencovaného tabáku z EU za velmi nízké ceny nebyl projednán z generálním ředitelstvím pro rozvoj a humanitární pomoc, pokud jde o případný nepříznivý účinek na vývozy rozvojových zemí. Tyto vývozy byly rozhodující v rámci úsilí EU o zlepšení hospodářské situace těchto zemí. Např. Komise poskytuje rozvojovou pomoc malým producentům tabáku v Malawi, kde na surový tabák připadá 70 % všech příjmů z vývozu. Na druhé straně společná organizace trhu podporuje produkci EU, po níž neexistuje v EU poptávka, a proto se vyváží. To omezuje vývozní možnosti rozvojových zemí. |
| --- | --- |

35.

Vývoz značné části subvencovaného tabáku z EU za velmi nízké ceny nebyl projednán z generálním ředitelstvím pro rozvoj a humanitární pomoc, pokud jde o případný nepříznivý účinek na vývozy rozvojových zemí. Tyto vývozy byly rozhodující v rámci úsilí EU o zlepšení hospodářské situace těchto zemí. Např. Komise poskytuje rozvojovou pomoc malým producentům tabáku v Malawi, kde na surový tabák připadá 70 % všech příjmů z vývozu. Na druhé straně společná organizace trhu podporuje produkci EU, po níž neexistuje v EU poptávka, a proto se vyváží. To omezuje vývozní možnosti rozvojových zemí.

| 36. | Ve zprávě z roku 1994 vyhotovené pro generální ředitelství pro životní prostředí o „odpovědnosti za životní prostředí a společné zemědělské politice“ se poukazuje na skutečnost, že u různých odrůd tabáku existují odlišné potřeby, pokud jde o zavlažování a používání dusičnanů, a proto mají různý vliv na životní prostředí. Režim prémií v rámci společné organizace trhu podporuje přechod z produkce odrůd sun-cured a dark air-cured na odrůdy flue-cured a light air-cured. To má za následek nežádoucí dopady na životní prostředí, jelikož tyto odrůdy vyžadují větší zavlažování a/nebo používání hnojiv. Flue cured vyžaduje rovněž vyšší spotřebu energie. Tyto změny nejsou v souladu s celkovými cíli Komise v oblasti životního prostředí i se specifickými cíli společné organizace trhu s tabákem. Účetní dvůr zjistil, že při reformě z roku 1998 Komise nepřihlédla plně k výhradám generálního ředitelství pro životní prostředí. Tyto výhrady však byly hlavním argumentem Komise v jejím návrhu z roku 2001 na postupné zastavení subvencí na produkci surového tabáku, který byl předložen na zasedání Evropské rady v Göteborgu v roce 2001. |
| --- | --- |

36.

Ve zprávě z roku 1994 vyhotovené pro generální ředitelství pro životní prostředí o „odpovědnosti za životní prostředí a společné zemědělské politice“ se poukazuje na skutečnost, že u různých odrůd tabáku existují odlišné potřeby, pokud jde o zavlažování a používání dusičnanů, a proto mají různý vliv na životní prostředí. Režim prémií v rámci společné organizace trhu podporuje přechod z produkce odrůd sun-cured a dark air-cured na odrůdy flue-cured a light air-cured. To má za následek nežádoucí dopady na životní prostředí, jelikož tyto odrůdy vyžadují větší zavlažování a/nebo používání hnojiv. Flue cured vyžaduje rovněž vyšší spotřebu energie. Tyto změny nejsou v souladu s celkovými cíli Komise v oblasti životního prostředí i se specifickými cíli společné organizace trhu s tabákem. Účetní dvůr zjistil, že při reformě z roku 1998 Komise nepřihlédla plně k výhradám generálního ředitelství pro životní prostředí. Tyto výhrady však byly hlavním argumentem Komise v jejím návrhu z roku 2001 na postupné zastavení subvencí na produkci surového tabáku, který byl předložen na zasedání Evropské rady v Göteborgu v roce 2001.

| 37. | Komise neupozornila Radu na připomínku generálního ředitelství pro cla a nepřímé daně (GŘ pro cla a nepřímé daně), že subvence mají dopad na maloobchodní ceny (snižují je). Účinek na maloobchodní ceny se zesiluje politikou v oblasti spotřebních daní, kterou přijala většina členských států pěstujících tabák, které uplatňují na vlastní tabák nižší sazbu daně. Např. Francie uplatňovala minimální sazbu spotřební daně na zde vyráběné cigarety z tmavého tabáku. Ta je o 20 % nižší než sazba používaná na dovezené cigarety ze světlého tabáku. Tímto způsobem členské státy zvýhodňují vlastní značky cigaret, které obsahují velký podíl subvencovaného tabáku (13). V důsledku toho byly maloobchodní ceny nižší. Spolehlivé zdroje jako Světová zdravotnická organizace a Světová banka (14) se domnívají, že nižší ceny zvyšují spotřebu a v souvislosti s tím i počet onemocnění způsobených tabákovými výrobky. |
| --- | --- |

37.

Komise neupozornila Radu na připomínku generálního ředitelství pro cla a nepřímé daně (GŘ pro cla a nepřímé daně), že subvence mají dopad na maloobchodní ceny (snižují je). Účinek na maloobchodní ceny se zesiluje politikou v oblasti spotřebních daní, kterou přijala většina členských států pěstujících tabák, které uplatňují na vlastní tabák nižší sazbu daně. Např. Francie uplatňovala minimální sazbu spotřební daně na zde vyráběné cigarety z tmavého tabáku. Ta je o 20 % nižší než sazba používaná na dovezené cigarety ze světlého tabáku. Tímto způsobem členské státy zvýhodňují vlastní značky cigaret, které obsahují velký podíl subvencovaného tabáku (13). V důsledku toho byly maloobchodní ceny nižší. Spolehlivé zdroje jako Světová zdravotnická organizace a Světová banka (14) se domnívají, že nižší ceny zvyšují spotřebu a v souvislosti s tím i počet onemocnění způsobených tabákovými výrobky.

SPOLEČNÁ ORGANIZACE TRHU NEMĚLA OČEKÁVANÝ DOPAD

U vícero opatření nebyly splněny vytyčené cíle

| 38. | Účetní dvůr prověřoval, zda opatření zavedená od reformy v roce 1998 vedla celkově k dosažení stanovených cílů, a zjistil, že tato opatření nebyla v mnoha ohledech tak úspěšná, jak se plánovalo, nebo nebylo možno dopad měřit, a tudíž určit, zda byla úspěšná či ne. |
| --- | --- |

38.

Účetní dvůr prověřoval, zda opatření zavedená od reformy v roce 1998 vedla celkově k dosažení stanovených cílů, a zjistil, že tato opatření nebyla v mnoha ohledech tak úspěšná, jak se plánovalo, nebo nebylo možno dopad měřit, a tudíž určit, zda byla úspěšná či ne.

Dopad podpory na příjmy pěstitelů nelze posoudit

| 39. | Úhradou vyšších nákladů měl režim prémií přispět k tomu, aby se tabák EU stal lépe prodejným, a tak zajistil spravedlivý příjem. Komise nedefinovala, co se rozumí „spravedlivým příjmem“ z pěstování tabáku, nestanovila kvantifikovatelné cíle ke zlepšení a nezajistila poskytování odpovídajících informací o výrobních nákladech, cenách a příjmech ze spolehlivých zdrojů, aby bylo možno měřit dopad. Proto nemohla vyhodnotit účinek prémií na celkové příjmy pěstitelů a na jejich životní úroveň (15). |
| --- | --- |

39.

Úhradou vyšších nákladů měl režim prémií přispět k tomu, aby se tabák EU stal lépe prodejným, a tak zajistil spravedlivý příjem. Komise nedefinovala, co se rozumí „spravedlivým příjmem“ z pěstování tabáku, nestanovila kvantifikovatelné cíle ke zlepšení a nezajistila poskytování odpovídajících informací o výrobních nákladech, cenách a příjmech ze spolehlivých zdrojů, aby bylo možno měřit dopad. Proto nemohla vyhodnotit účinek prémií na celkové příjmy pěstitelů a na jejich životní úroveň (15).

Závislost producentů na podpoře se nezměnila

| 40. | Prémie představuje přibližně 75 % příjmu producentů z pěstování tabáku, ale u jedné odrůdy v Itálii dosáhla téměř 95 %. Proměnná část prémie měla poskytnout producentům pobídku ke zlepšení jakosti, aby se zvýšila hodnota jejich produkce a snížila závislost na podpoře. Komise předpokládala, že náklady producentů v souvislosti se zlepšením jakosti budou pokryty proměnnou částí prémie a vyššími prodejními cenami, a tudíž se sníží závislost producentů na subvencích. Důkazy, které měla Komise k dispozici, však ukazovaly opak. |
| --- | --- |

40.

Prémie představuje přibližně 75 % příjmu producentů z pěstování tabáku, ale u jedné odrůdy v Itálii dosáhla téměř 95 %. Proměnná část prémie měla poskytnout producentům pobídku ke zlepšení jakosti, aby se zvýšila hodnota jejich produkce a snížila závislost na podpoře. Komise předpokládala, že náklady producentů v souvislosti se zlepšením jakosti budou pokryty proměnnou částí prémie a vyššími prodejními cenami, a tudíž se sníží závislost producentů na subvencích. Důkazy, které měla Komise k dispozici, však ukazovaly opak.

| 41. | Informace, které měla Komise v roce 1998 k dispozici, ukazovaly, že i u tabáku vyšší jakosti nepokrývají prodejní ceny oznámené členskými státy společně s prémií EU výrobní náklady (viz také odstavec 48). Nebyly k dispozici informace, které by ukazovaly, nakolik by různá opatření v rámci společné organizace trhu snížila závislost na subvencích. Nejnovější informace o trhu ukazují, že průměrné prodejní ceny v EU v roce 2003 byly nižší než v roce 2002, což znamenalo, že producenti byli v roce 2003 více závislí na subvencích než v roce 2002. |
| --- | --- |

41.

Informace, které měla Komise v roce 1998 k dispozici, ukazovaly, že i u tabáku vyšší jakosti nepokrývají prodejní ceny oznámené členskými státy společně s prémií EU výrobní náklady (viz také odstavec 48). Nebyly k dispozici informace, které by ukazovaly, nakolik by různá opatření v rámci společné organizace trhu snížila závislost na subvencích. Nejnovější informace o trhu ukazují, že průměrné prodejní ceny v EU v roce 2003 byly nižší než v roce 2002, což znamenalo, že producenti byli v roce 2003 více závislí na subvencích než v roce 2002.

Účinek podpory na zvýšení jakosti tabáku

| 42. | Generální ředitelství pro zemědělství zastávalo názor, že zvýšení jakosti v rámci každé skupiny odrůd by se mohlo měřit nárůstem množství vypěstovaného tabáku vyšších jakostních tříd. K tomu však byla zapotřebí jednoznačná definice norem jakosti a výkonnosti měřitelné na konstantním základě. |
| --- | --- |

42.

Generální ředitelství pro zemědělství zastávalo názor, že zvýšení jakosti v rámci každé skupiny odrůd by se mohlo měřit nárůstem množství vypěstovaného tabáku vyšších jakostních tříd. K tomu však byla zapotřebí jednoznačná definice norem jakosti a výkonnosti měřitelné na konstantním základě.

| 43. | To znemožňovalo několik faktorů. Za prvé, neexistuje jednotný systém jakostních tříd a v jednotlivých členských státech existují odchylky, pokud jde o způsob stanovení tříd u stejných odrůd tabáku. Za druhé, aby bylo možno měřit jakost za určité časové období, je nutné vzít v úvahu složení seskupení producentů a charakteristiky jejich produkce. Pokud by seskupení opustil producent, jehož tabák vykazuje špatnou jakost, znamenalo by to zvýšení jakosti produkce dotčené skupiny, ačkoli by se jakost produkce producentů jako celku nezvýšila. Nebylo možno měřit zvýšení jakosti, jelikož v seskupeních producentů došlo ke změnám. Např. reforma z roku 1998 zavedla požadavky na minimální velikost seskupení producentů, což vedlo k značné reorganizaci. Rovněž členství se ve většině seskupení producentů měnilo z roku na rok. |
| --- | --- |

43.

To znemožňovalo několik faktorů. Za prvé, neexistuje jednotný systém jakostních tříd a v jednotlivých členských státech existují odchylky, pokud jde o způsob stanovení tříd u stejných odrůd tabáku. Za druhé, aby bylo možno měřit jakost za určité časové období, je nutné vzít v úvahu složení seskupení producentů a charakteristiky jejich produkce. Pokud by seskupení opustil producent, jehož tabák vykazuje špatnou jakost, znamenalo by to zvýšení jakosti produkce dotčené skupiny, ačkoli by se jakost produkce producentů jako celku nezvýšila. Nebylo možno měřit zvýšení jakosti, jelikož v seskupeních producentů došlo ke změnám. Např. reforma z roku 1998 zavedla požadavky na minimální velikost seskupení producentů, což vedlo k značné reorganizaci. Rovněž členství se ve většině seskupení producentů měnilo z roku na rok.

| 44. | Způsob organizace seskupení producentů mohl působit proti odstupňování proměnné části prémie. Ačkoli cílem proměnné části prémie má být poskytnout producentům pobídku k pěstování tabáku vyšší jakosti, skutečnost může být jiná. Pokud všichni producenti v seskupení produkují tabák stejné jakosti (jakostní třídy) určité odrůdy, celková částka proměnné části prémie, kterou seskupení za tuto odrůdu dostane, se mezi ně rozdělí rovným dílem (viz také odstavec 9). Totéž platí, pokud se seskupí producenti nižší jakosti stejné odrůdy. Členové obou seskupení dostanou stejnou částku proměnné části prémie, ačkoli jakost jejich produkce je rozdílná. Tyto poznámky ukazují, že režim prémií v rozporu se svým cílem nemusí nutně představovat pobídku ke zvýšení jakosti: umožňuje producentům maximalizovat podporu bez zvýšení jakosti, a jak se ukázalo v některých případech, které odhalil Účetní dvůr a služby Komise, ve vyplácení prémií neexistuje rozdíl mezi producenty tabáku špatné a dobré jakosti. |
| --- | --- |

44.

Způsob organizace seskupení producentů mohl působit proti odstupňování proměnné části prémie. Ačkoli cílem proměnné části prémie má být poskytnout producentům pobídku k pěstování tabáku vyšší jakosti, skutečnost může být jiná. Pokud všichni producenti v seskupení produkují tabák stejné jakosti (jakostní třídy) určité odrůdy, celková částka proměnné části prémie, kterou seskupení za tuto odrůdu dostane, se mezi ně rozdělí rovným dílem (viz také odstavec 9). Totéž platí, pokud se seskupí producenti nižší jakosti stejné odrůdy. Členové obou seskupení dostanou stejnou částku proměnné části prémie, ačkoli jakost jejich produkce je rozdílná. Tyto poznámky ukazují, že režim prémií v rozporu se svým cílem nemusí nutně představovat pobídku ke zvýšení jakosti: umožňuje producentům maximalizovat podporu bez zvýšení jakosti, a jak se ukázalo v některých případech, které odhalil Účetní dvůr a služby Komise, ve vyplácení prémií neexistuje rozdíl mezi producenty tabáku špatné a dobré jakosti.

Výše prémie neodpovídá jakosti tabáku

| 45. | Diferencování prémií podle skupin odrůd mělo podnítit producenty k pěstování odrůd vyšší jakosti. Za vyšší jakost se měla vyplácet vyšší prémie, jelikož nabíhají vyšší výrobní náklady. To by vyžadovalo roční úpravy výše prémie, pokud by byly odůvodněny změnami v nákladech a příjmech. Od roku 1993 však zůstávají výše prémií stanovené Radou prakticky nezměněny. |
| --- | --- |

45.

Diferencování prémií podle skupin odrůd mělo podnítit producenty k pěstování odrůd vyšší jakosti. Za vyšší jakost se měla vyplácet vyšší prémie, jelikož nabíhají vyšší výrobní náklady. To by vyžadovalo roční úpravy výše prémie, pokud by byly odůvodněny změnami v nákladech a příjmech. Od roku 1993 však zůstávají výše prémií stanovené Radou prakticky nezměněny.

| 46. | Jelikož Komise neměla k dispozici dostatečně podrobné informace o nákladech a příjmech, provedl Účetní dvůr vlastní analýzu, aby ověřil vzájemný vztah mezi výší vyplacené prémie, jakostí produkce tabáku a výrobními náklady. Pro rok 1998 použil údaje o výrobních nákladech získané od Řecka a údaje o prodejních cenách, které měla k dispozici Komise. Tato analýza se vztahovala výhradně na Řecko, jelikož to poskytlo nejúplnější soubor dat pro různé odrůdy tabáku v EU. |
| --- | --- |

46.

Jelikož Komise neměla k dispozici dostatečně podrobné informace o nákladech a příjmech, provedl Účetní dvůr vlastní analýzu, aby ověřil vzájemný vztah mezi výší vyplacené prémie, jakostí produkce tabáku a výrobními náklady. Pro rok 1998 použil údaje o výrobních nákladech získané od Řecka a údaje o prodejních cenách, které měla k dispozici Komise. Tato analýza se vztahovala výhradně na Řecko, jelikož to poskytlo nejúplnější soubor dat pro různé odrůdy tabáku v EU.

| 47. | Jelikož režim prémií měl odměnit jakost a pokrýt vyšší náklady na její dosažení, pokusil se Účetní dvůr srovnat jakost tabáku (o níž se Komise domnívala, že se odráží v prodejních cenách) s výrobními náklady a výší vyplacené prémie. Srovnání v příloze 2 ukazuje, že prémie uplatňovaná na tabák vyšší jakosti, např. Basmas, představovala 47 % výrobních nákladů, zatímco prémie na odrůdu nižší jakosti, např. Katerini, činila 87 %. To bylo v rozporu s cílem uhradit větší část vyšších nákladů spojených s produkcí odrůd vyšší jakosti a vytvořit tak marži, která by pro producenty znamenala pobídku. |
| --- | --- |

47.

Jelikož režim prémií měl odměnit jakost a pokrýt vyšší náklady na její dosažení, pokusil se Účetní dvůr srovnat jakost tabáku (o níž se Komise domnívala, že se odráží v prodejních cenách) s výrobními náklady a výší vyplacené prémie. Srovnání v příloze 2 ukazuje, že prémie uplatňovaná na tabák vyšší jakosti, např. Basmas, představovala 47 % výrobních nákladů, zatímco prémie na odrůdu nižší jakosti, např. Katerini, činila 87 %. To bylo v rozporu s cílem uhradit větší část vyšších nákladů spojených s produkcí odrůd vyšší jakosti a vytvořit tak marži, která by pro producenty znamenala pobídku.

| 48. | Úhrada větší části výrobních nákladů měla mít pozitivní účinek na příjem. Výsledky však ukazují, že u většiny odrůd v Řecku byly příjmy záporné. Účetní dvůr prověřoval rovněž spolehlivost prodejních cen oznámených Komisi členskými státy. Při svém auditu v několika členských státech, včetně Řecka, Účetní dvůr zjistil, že průměrné prodejní ceny oznámené Komisi ve skutečnosti nezahrnovaly vždy dodatečné částky vyplacené producentům prvními zpracovateli nebo poskytnutá věcná plnění (viz také odstavec 28). Tyto dodatečné částky nebo věcná plnění mohou pro producenty představovat významný zdroj dodatečných „příjmů“ a v jednom členském státě činily až 28 %. To naznačuje, že prodejní ceny, které členské státy oznámily Komisi, nemusely poskytovat úplné informace o výnosech pěstitelů. Komise proto nemohla získat uspokojivé informace, na jejichž základě by řídila režim prémií u tabáku. |
| --- | --- |

48.

Úhrada větší části výrobních nákladů měla mít pozitivní účinek na příjem. Výsledky však ukazují, že u většiny odrůd v Řecku byly příjmy záporné. Účetní dvůr prověřoval rovněž spolehlivost prodejních cen oznámených Komisi členskými státy. Při svém auditu v několika členských státech, včetně Řecka, Účetní dvůr zjistil, že průměrné prodejní ceny oznámené Komisi ve skutečnosti nezahrnovaly vždy dodatečné částky vyplacené producentům prvními zpracovateli nebo poskytnutá věcná plnění (viz také odstavec 28). Tyto dodatečné částky nebo věcná plnění mohou pro producenty představovat významný zdroj dodatečných „příjmů“ a v jednom členském státě činily až 28 %. To naznačuje, že prodejní ceny, které členské státy oznámily Komisi, nemusely poskytovat úplné informace o výnosech pěstitelů. Komise proto nemohla získat uspokojivé informace, na jejichž základě by řídila režim prémií u tabáku.

| 49. | Účetní dvůr znovu analyzoval vzájemný vztah mezi výší prémie a jakostí tabáku pro rok 2000. Jelikož nebyly k dispozici údaje odpovídající údajům z roku 1998, Účetní dvůr porovnával průměrnou prémii na hektar, na odrůdu a členský stát s klasifikací odrůd podle jakosti, kterou stanovila Komise. Toto srovnání ukázalo, že ve čtyřech z pěti členských států prémie neodpovídala klasifikaci jakosti a že nejvyšší prémie byla vyplacena odrůdám nižší jakosti. Výsledky jsou podrobněji uvedeny v příloze 3. |
| --- | --- |

49.

Účetní dvůr znovu analyzoval vzájemný vztah mezi výší prémie a jakostí tabáku pro rok 2000. Jelikož nebyly k dispozici údaje odpovídající údajům z roku 1998, Účetní dvůr porovnával průměrnou prémii na hektar, na odrůdu a členský stát s klasifikací odrůd podle jakosti, kterou stanovila Komise. Toto srovnání ukázalo, že ve čtyřech z pěti členských států prémie neodpovídala klasifikaci jakosti a že nejvyšší prémie byla vyplacena odrůdám nižší jakosti. Výsledky jsou podrobněji uvedeny v příloze 3.

Snahy o sladění produkce s poptávkou nebyly úspěšné

| 50. | Za účelem stabilizace trhů a zajištění dodávek měla společná organizace trhu mimo jiné sladit produkci s potřebami trhu v EU. |
| --- | --- |

50.

Za účelem stabilizace trhů a zajištění dodávek měla společná organizace trhu mimo jiné sladit produkci s potřebami trhu v EU.

| 51. | Analýza bilance dodávek EU v tabulce 1 ukazuje, že celková domácí spotřeba produkce EU se v období mezi roky 1996 a 2000 významně nezměnila, přičemž v té době představovala 40 %. Podrobné údaje podle skupin odrůd nejsou k dispozici. Dovozy zůstaly během tohoto období konstantní ve výši 65 %. Neexistuje důkaz, že společná organizace trhu ovlivnila produkci EU ve smyslu zajištění většího souladu mezi nabídkou a poptávkou. Ačkoli některé odrůdy tabáku se musí dovážet, úspěšná politika byv určité míře vedla k nahrazení dovozů domácími výrobky. To se však nestalo. Účetní dvůr konstatuje, že podle mínění Komise byla politika společné organizace trhu úspěšná, ačkoli Komise uznává, že nebyly k dispozici úplné údaje a že režim nebyl před reformou z roku 1998 přizpůsoben k řešení některých nejpatrnějších problémů odvětví – např. pěstování tabáku, po němž je poptávka (viz odstavec 96 odpovědí Komise). |
| --- | --- |

51.

Analýza bilance dodávek EU v tabulce 1 ukazuje, že celková domácí spotřeba produkce EU se v období mezi roky 1996 a 2000 významně nezměnila, přičemž v té době představovala 40 %. Podrobné údaje podle skupin odrůd nejsou k dispozici. Dovozy zůstaly během tohoto období konstantní ve výši 65 %. Neexistuje důkaz, že společná organizace trhu ovlivnila produkci EU ve smyslu zajištění většího souladu mezi nabídkou a poptávkou. Ačkoli některé odrůdy tabáku se musí dovážet, úspěšná politika byv určité míře vedla k nahrazení dovozů domácími výrobky. To se však nestalo. Účetní dvůr konstatuje, že podle mínění Komise byla politika společné organizace trhu úspěšná, ačkoli Komise uznává, že nebyly k dispozici úplné údaje a že režim nebyl před reformou z roku 1998 přizpůsoben k řešení některých nejpatrnějších problémů odvětví – např. pěstování tabáku, po němž je poptávka (viz odstavec 96 odpovědí Komise).

Výdaje z tabákového fondu byly omezené a projektové řízení vykazovalo nedostatky

| 52. | Fond byl zřízen v roce 1993. Zpočátku byl financován srážkou prémie ve výši 0,5 %, ta se postupně zvyšovala na 3 %. Fond měl financovat programy výzkumu a informovanosti, pokud jde o škodlivé účinky spotřeby tabáku, a opatření v oblasti prevence a léčby. Měl rovněž přispět k přesměrování produkce na méně škodlivé odrůdy a jakosti. Podle typu financované činnosti řídí tyto programy buď generální ředitelství pro zemědělství, nebo generální ředitelství pro zdraví a ochranu spotřebitele. V rámci reforem z roku 1998 se financování fondu zdvojnásobilo, ačkoli nevyvíjel mnoho aktivit. |
| --- | --- |

52.

Fond byl zřízen v roce 1993. Zpočátku byl financován srážkou prémie ve výši 0,5 %, ta se postupně zvyšovala na 3 %. Fond měl financovat programy výzkumu a informovanosti, pokud jde o škodlivé účinky spotřeby tabáku, a opatření v oblasti prevence a léčby. Měl rovněž přispět k přesměrování produkce na méně škodlivé odrůdy a jakosti. Podle typu financované činnosti řídí tyto programy buď generální ředitelství pro zemědělství, nebo generální ředitelství pro zdraví a ochranu spotřebitele. V rámci reforem z roku 1998 se financování fondu zdvojnásobilo, ačkoli nevyvíjel mnoho aktivit.

| 53. | Účetní dvůr analyzoval využití fondu. Příloha 4 ukazuje, že platby během prvních pěti let (1996–2000) představovaly průměrně 18 % disponibilních prostředků a míra využití se v posledních třech letech postupně zvyšovala, až v roce 2003 dosáhla 65 %. Nevyužitý zůstatek prostředků fondu činil 68 milionů EUR. |
| --- | --- |

53.

Účetní dvůr analyzoval využití fondu. Příloha 4 ukazuje, že platby během prvních pěti let (1996–2000) představovaly průměrně 18 % disponibilních prostředků a míra využití se v posledních třech letech postupně zvyšovala, až v roce 2003 dosáhla 65 %. Nevyužitý zůstatek prostředků fondu činil 68 milionů EUR.

| 54. | Ačkoli rozsah není velký, Účetní dvůr odhalil nedostatky v projektovém řízení, např. neoprávněné výdaje, výdaje před uzavřením smlouvy nebo v jiném období, než bylo stanoveno ve smlouvách, zálohové platby nekryté zárukami, dodatečné přidělování prostředků a smlouvy nepodepsané oběma stranami. |
| --- | --- |

54.

Ačkoli rozsah není velký, Účetní dvůr odhalil nedostatky v projektovém řízení, např. neoprávněné výdaje, výdaje před uzavřením smlouvy nebo v jiném období, než bylo stanoveno ve smlouvách, zálohové platby nekryté zárukami, dodatečné přidělování prostředků a smlouvy nepodepsané oběma stranami.

| 55. | Účetní dvůr zjistil, že ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2002 uvedl generální ředitel pro zemědělství výhradu ke svému prohlášení v tom smyslu, že nemá dostatečnou záruku, že prostředky převáděné do fondu od roku 1993 jsou v souladu se zásadami regulérnosti a řádné finanční správy. |
| --- | --- |

55.

Účetní dvůr zjistil, že ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2002 uvedl generální ředitel pro zemědělství výhradu ke svému prohlášení v tom smyslu, že nemá dostatečnou záruku, že prostředky převáděné do fondu od roku 1993 jsou v souladu se zásadami regulérnosti a řádné finanční správy.

| 56. | Naproti tomu generální ředitel generálního ředitelství pro zdraví a ochranu spotřebitele dospěl ve své zprávě o činnosti za rok 2001 k závěru, že po posouzení nedostatků v řízení projektů pod jeho kontrolou nebyly problémy dostatečně závažné pro vznesení formální výhrady. Účetní dvůr však zjistil, že zjištěné nedostatky (odstavec 55) se týkaly hlavně generálního ředitelství pro zdraví a ochranu spotřebitele. |
| --- | --- |

56.

Naproti tomu generální ředitel generálního ředitelství pro zdraví a ochranu spotřebitele dospěl ve své zprávě o činnosti za rok 2001 k závěru, že po posouzení nedostatků v řízení projektů pod jeho kontrolou nebyly problémy dostatečně závažné pro vznesení formální výhrady. Účetní dvůr však zjistil, že zjištěné nedostatky (odstavec 55) se týkaly hlavně generálního ředitelství pro zdraví a ochranu spotřebitele.

Výdaje na opatření v oblasti životního prostředí financované ze zvláštní podpory pro seskupení producentů byly velmi nízké

| 57. | Jak bylo uvedeno v odstavci 14 výše, zvláštní podpora pro seskupení producentů byla zavedena částečně na financování environmentálních činností. Nebylo však stanoveno, jaký podíl by měl na tato opatření připadnout, a podpora nebyla podmíněna vynaložením prostředků na tyto činnosti. Skutečné výdaje na činnost v oblasti ochrany životního prostředí byly velmi nízké. V roce sklizně, pro nějž byly v době provádění auditu k dispozici úplné údaje (1999), použilo podporu na opatření v oblasti ochrany životního prostředí pouze 20 prověřovaných seskupení producentů, a to ve výši pouze 1 % (2 648 EUR) z celkové částky vyplacené zvláštní podpory. |
| --- | --- |

57.

Jak bylo uvedeno v odstavci 14 výše, zvláštní podpora pro seskupení producentů byla zavedena částečně na financování environmentálních činností. Nebylo však stanoveno, jaký podíl by měl na tato opatření připadnout, a podpora nebyla podmíněna vynaložením prostředků na tyto činnosti. Skutečné výdaje na činnost v oblasti ochrany životního prostředí byly velmi nízké. V roce sklizně, pro nějž byly v době provádění auditu k dispozici úplné údaje (1999), použilo podporu na opatření v oblasti ochrany životního prostředí pouze 20 prověřovaných seskupení producentů, a to ve výši pouze 1 % (2 648 EUR) z celkové částky vyplacené zvláštní podpory.

Režim zpětného odkupu kvót měl pouze omezený úspěch

| 58. | K usnadnění dobrovolného odchodu z odvětví tabáku byl zaveden režim zpětného odkupu kvót, v jehož rámci mohli jednotliví producenti, kteří chtěli přestat s produkcí, odprodat své kvóty. Tento mechanismus měl umožnit přerozdělení zdrojů v odvětví a zvýšit podíl vyhrazený na opatření určená k dosažení strukturální změny. Možný úspěch takovéhoto režimu závisí na přitažlivosti finančních náhrad pro účastníky. Komise považovala za rozumné stanovit cenu ve výši určitého procentního podílu prémie za stanovené období. Ta byla nakonec stanovena na 23 % prémie na tunu na období tří let. |
| --- | --- |

58.

K usnadnění dobrovolného odchodu z odvětví tabáku byl zaveden režim zpětného odkupu kvót, v jehož rámci mohli jednotliví producenti, kteří chtěli přestat s produkcí, odprodat své kvóty. Tento mechanismus měl umožnit přerozdělení zdrojů v odvětví a zvýšit podíl vyhrazený na opatření určená k dosažení strukturální změny. Možný úspěch takovéhoto režimu závisí na přitažlivosti finančních náhrad pro účastníky. Komise považovala za rozumné stanovit cenu ve výši určitého procentního podílu prémie za stanovené období. Ta byla nakonec stanovena na 23 % prémie na tunu na období tří let.

| 59. | Komise zvolila jako výkonový ukazatel nabídnuté množství, neupřesnila však, jakého celkového množství chce dosáhnout. V roce 2001 však konstatovala, že výše kvót odkoupených zpět pro sklizně 1999 a 2000 představuje 729 tun, tj. 0,20 % zaručeného množství, což je velmi málo. Proto zvýšila nabízenou náhradu na 25 %. U tabáku sun cured (skupina V), u něhož byly problémy s odbytem, byla cena zpětného odkupu zvýšena v prvních dvou letech na 75 % a v třetím roce na 50 % prémie. V roce 2002 dospěla Komise k závěru, že ačkoli byl režim využíván mnohem více než v předchozích letech, nebylo přesto dosaženo plánovaných účinků, jelikož odkoupené množství činilo stále pouze přibližně 1 % (3 626 tun z 348 844) zaručeného množství. Komise dále zvýšila náhradu, která mohla v některých případech činit až 100 %, prodloužila období vyplácení náhrady ze tří na pět let a stanovila možnost dalšího financování z tabákového fondu. V roce 2003 činilo odkoupené množství 7 228 tun, tj. 2 % zaručeného množství. Jelikož Komise nestanovila od počátku přiměřenou výši náhrad, došlo ke zpoždění při splnění cílů tohoto režimu. |
| --- | --- |

59.

Komise zvolila jako výkonový ukazatel nabídnuté množství, neupřesnila však, jakého celkového množství chce dosáhnout. V roce 2001 však konstatovala, že výše kvót odkoupených zpět pro sklizně 1999 a 2000 představuje 729 tun, tj. 0,20 % zaručeného množství, což je velmi málo. Proto zvýšila nabízenou náhradu na 25 %. U tabáku sun cured (skupina V), u něhož byly problémy s odbytem, byla cena zpětného odkupu zvýšena v prvních dvou letech na 75 % a v třetím roce na 50 % prémie. V roce 2002 dospěla Komise k závěru, že ačkoli byl režim využíván mnohem více než v předchozích letech, nebylo přesto dosaženo plánovaných účinků, jelikož odkoupené množství činilo stále pouze přibližně 1 % (3 626 tun z 348 844) zaručeného množství. Komise dále zvýšila náhradu, která mohla v některých případech činit až 100 %, prodloužila období vyplácení náhrady ze tří na pět let a stanovila možnost dalšího financování z tabákového fondu. V roce 2003 činilo odkoupené množství 7 228 tun, tj. 2 % zaručeného množství. Jelikož Komise nestanovila od počátku přiměřenou výši náhrad, došlo ke zpoždění při splnění cílů tohoto režimu.

Iniciativa na podporu alternativních činností prostřednictvím strukturálních fondů nebyla správně nasměrována

| 60. | S cílem podněcovat producenty tabáku, aby zvážili alternativní činnosti, stanovila reforma společné organizace trhu s tabákem z roku 1998 poprvé možnost, aby programy rozvoje venkova zahrnovaly opatření k přechodu regionů pěstujících tabák na jiné činnosti (16). Audit ukázal, že opatření týkající se pěstování tabáku přijatá v Extramaduře ve Španělsku a v Umbrii v Itálii byla zaměřena na zvyšování produktivity a uvádění na trh místo na přechod k jiným činnostem. V těch regionech v Řecku (Aetoloakamania, Thrákie a východní Makedonie) a v Itálii (Kampánie), které potřebovaly s přechodem na jiná opatření pomoci nejvíce, nebyla na tabák zaměřena vůbec žádná opatření. To ukazuje, že iniciativa nesplnila svůj cíl. |
| --- | --- |

60.

S cílem podněcovat producenty tabáku, aby zvážili alternativní činnosti, stanovila reforma společné organizace trhu s tabákem z roku 1998 poprvé možnost, aby programy rozvoje venkova zahrnovaly opatření k přechodu regionů pěstujících tabák na jiné činnosti (16). Audit ukázal, že opatření týkající se pěstování tabáku přijatá v Extramaduře ve Španělsku a v Umbrii v Itálii byla zaměřena na zvyšování produktivity a uvádění na trh místo na přechod k jiným činnostem. V těch regionech v Řecku (Aetoloakamania, Thrákie a východní Makedonie) a v Itálii (Kampánie), které potřebovaly s přechodem na jiná opatření pomoci nejvíce, nebyla na tabák zaměřena vůbec žádná opatření. To ukazuje, že iniciativa nesplnila svůj cíl.

Opatření k vytvoření národní rezervy kvót nebylo úspěšné

| 61. | Reforma z roku 1998 usilovala o zavedení větší flexibility do režimu kvót. Usnadnily se přesuny zaručených množství mezi odrůdami skupin na úrovni jednotlivých států a přesuny produkčních kvót mezi jednotlivými producenty. Jako další iniciativa byl zaveden rovněž režim národních rezerv kvót, které měly být tvořeny povinnými ročními srážkami kvót přidělených producentům až do výše 2 %. Tento režim měl producenty podnítit, aby přešli na jiné plodiny a/nebo jiné skupiny odrůd a aby restrukturalizovali své podniky. Rezervy měly být rozdělovány mezi současné nebo nové producenty na základě objektivních národních kritérií. |
| --- | --- |

61.

Reforma z roku 1998 usilovala o zavedení větší flexibility do režimu kvót. Usnadnily se přesuny zaručených množství mezi odrůdami skupin na úrovni jednotlivých států a přesuny produkčních kvót mezi jednotlivými producenty. Jako další iniciativa byl zaveden rovněž režim národních rezerv kvót, které měly být tvořeny povinnými ročními srážkami kvót přidělených producentům až do výše 2 %. Tento režim měl producenty podnítit, aby přešli na jiné plodiny a/nebo jiné skupiny odrůd a aby restrukturalizovali své podniky. Rezervy měly být rozdělovány mezi současné nebo nové producenty na základě objektivních národních kritérií.

| 62. | Před zavedením nového opatření producenti zvýšili svou efektivnost restrukturalizací prostřednictvím přímého nákupu kvót od jiných pěstitelů. Jelikož národní rezervy kvót byly vytvořeny povinně bez finanční náhrady, nebyli producenti ochotni pokračovat v restrukturalizaci svých podniků nákupem dalších kvót, protože kvůli ročním srážkám bez náhrady by o tyto kvóty opět přišli. |
| --- | --- |

62.

Před zavedením nového opatření producenti zvýšili svou efektivnost restrukturalizací prostřednictvím přímého nákupu kvót od jiných pěstitelů. Jelikož národní rezervy kvót byly vytvořeny povinně bez finanční náhrady, nebyli producenti ochotni pokračovat v restrukturalizaci svých podniků nákupem dalších kvót, protože kvůli ročním srážkám bez náhrady by o tyto kvóty opět přišli.

| 63. | Komise zjistila, že navzdory různým opatřením nemá většina producentů stále ještě dostatečné kvóty, aby mohli zajistit životaschopnost svých podniků. Vynucené snižování těchto kvót kvůli vytvoření národních rezerv situaci zhoršilo. Stejně tak výše přídělů z národní rezervy byla nedostatečná, aby mohla zajistit životaschopnost nových producentů. V roce 2001 Komise uznala, že se uplatňování na úrovni jednotlivých států ukázalo jako nedostatečné k dosažení stanovených cílů, a navrhla opatření zrušit. Navzdory prokázanému neúspěchu opatření však Rada jeho zrušení zamítla a rozhodla, že toto opatření bude pro členské státy nepovinné. V současné době využívá tento režim pouze Rakousko, Belgie a Portugalsko. |
| --- | --- |

63.

Komise zjistila, že navzdory různým opatřením nemá většina producentů stále ještě dostatečné kvóty, aby mohli zajistit životaschopnost svých podniků. Vynucené snižování těchto kvót kvůli vytvoření národních rezerv situaci zhoršilo. Stejně tak výše přídělů z národní rezervy byla nedostatečná, aby mohla zajistit životaschopnost nových producentů. V roce 2001 Komise uznala, že se uplatňování na úrovni jednotlivých států ukázalo jako nedostatečné k dosažení stanovených cílů, a navrhla opatření zrušit. Navzdory prokázanému neúspěchu opatření však Rada jeho zrušení zamítla a rozhodla, že toto opatření bude pro členské státy nepovinné. V současné době využívá tento režim pouze Rakousko, Belgie a Portugalsko.

Aukční režim pro smlouvy o pěstování členské státy nevyužily

| 64. | Ke zlepšení hospodářské soutěže, která byla považována za nedostatečnou, a k zajištění toho, aby smluvní ceny odrážely tržní podmínky, zavedla Komise pro členské státy dobrovolný aukční režim pro smlouvy o pěstování. Ten umožňoval producentům nabídnout své existující smlouvy o pěstování na trhu prvního zpracování za účelem získání nejlepší možné ceny, které musela být nejméně o 10 % vyšší. Podle tohoto opatření musely smlouvy o pěstování obsahovat ceny vyplácené producentům a musely být uzavřeny před vypěstováním tabáku. To může být téměř rok před skutečným dodáním. První zpracovatelé obvykle při stanovování ceny zaujímají opatrný přístup a smlouvy často obsahují ustanovení o dodatečných, občas nekvantifikovaných platbách po dodání. Aukční režim s úplnými a konečnými platebními podmínkami, které je nutno stanovit dlouho předem, však takovýto obezřetný přístup nepřipouští. |
| --- | --- |

64.

Ke zlepšení hospodářské soutěže, která byla považována za nedostatečnou, a k zajištění toho, aby smluvní ceny odrážely tržní podmínky, zavedla Komise pro členské státy dobrovolný aukční režim pro smlouvy o pěstování. Ten umožňoval producentům nabídnout své existující smlouvy o pěstování na trhu prvního zpracování za účelem získání nejlepší možné ceny, které musela být nejméně o 10 % vyšší. Podle tohoto opatření musely smlouvy o pěstování obsahovat ceny vyplácené producentům a musely být uzavřeny před vypěstováním tabáku. To může být téměř rok před skutečným dodáním. První zpracovatelé obvykle při stanovování ceny zaujímají opatrný přístup a smlouvy často obsahují ustanovení o dodatečných, občas nekvantifikovaných platbách po dodání. Aukční režim s úplnými a konečnými platebními podmínkami, které je nutno stanovit dlouho předem, však takovýto obezřetný přístup nepřipouští.

| 65. | Opatření se v odvětví ukázalo jako nepopulární a dosud ho nevyužil žádný členský stát. Cíle opatření proto dosaženo nebylo. |
| --- | --- |

65.

Opatření se v odvětví ukázalo jako nepopulární a dosud ho nevyužil žádný členský stát. Cíle opatření proto dosaženo nebylo.

Nedošlo ke zjednodušení administrativy

| 66. | Za účelem zjednodušení administrativy nahradila reforma z roku 1998 roční příděly produkčních kvót jednotlivým producentům přidělováním produkčních kvót seskupením producentů nebo jednotlivým producentům každé tři roky. Avšak zavedení národních rezerv kvót prostřednictvím ročních srážek kvót producentů vyžadovalo roční úpravy kvót a vydávání aktuálních výkazů o kvótách. Na základě šetření v členských státech Účetní dvůr zjistil, že ve skutečnosti měly vnitrostátní orgány více práce než před reformou. |
| --- | --- |

66.

Za účelem zjednodušení administrativy nahradila reforma z roku 1998 roční příděly produkčních kvót jednotlivým producentům přidělováním produkčních kvót seskupením producentů nebo jednotlivým producentům každé tři roky. Avšak zavedení národních rezerv kvót prostřednictvím ročních srážek kvót producentů vyžadovalo roční úpravy kvót a vydávání aktuálních výkazů o kvótách. Na základě šetření v členských státech Účetní dvůr zjistil, že ve skutečnosti měly vnitrostátní orgány více práce než před reformou.

Nepřípustné cenové dohody

| 67. | Článek 81 Smlouvy o ES stanoví zásady zachování hospodářské soutěže. Obecně zakazuje jakékoli dohody mezi podniky a předjednané postupy, jejichž cílem nebo účinkem je zabránit, omezit nebo narušit hospodářskou soutěž na společném trhu. V září 2003 Soudní dvůr potvrdil, že „zachování účinné hospodářské soutěže na trhu zemědělských výrobků je jedním z cílů SZP“ (17). V souladu s tím by měly být ceny, kterých producenti dosáhnou, díky fungování trhu odrazem běžné hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

67.

Článek 81 Smlouvy o ES stanoví zásady zachování hospodářské soutěže. Obecně zakazuje jakékoli dohody mezi podniky a předjednané postupy, jejichž cílem nebo účinkem je zabránit, omezit nebo narušit hospodářskou soutěž na společném trhu. V září 2003 Soudní dvůr potvrdil, že „zachování účinné hospodářské soutěže na trhu zemědělských výrobků je jedním z cílů SZP“ (17). V souladu s tím by měly být ceny, kterých producenti dosáhnou, díky fungování trhu odrazem běžné hospodářské soutěže.

| 68. | V hlavních producentských členských státech Účetní dvůr našel dokumenty, které podle jeho názoru obsahovaly nepřiměřené cenové dohody mezi prvními zpracovateli a/nebo organizacemi producentů. Prověřované dohody obsahovaly cenový strop, který je neslučitelný se Smlouvou, jelikož omezuje hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

68.

V hlavních producentských členských státech Účetní dvůr našel dokumenty, které podle jeho názoru obsahovaly nepřiměřené cenové dohody mezi prvními zpracovateli a/nebo organizacemi producentů. Prověřované dohody obsahovaly cenový strop, který je neslučitelný se Smlouvou, jelikož omezuje hospodářskou soutěž.

| 69. | Například ve Španělsku kromě výskytu cenových dohod potvrdily vnitrostátní orgány Účetnímu dvoru, že po zrušení monopolu státu nyní první zpracovatelé uzavírají s producenty smlouvy, které odpovídají jejich výrobní kapacitě. Účetní dvůr dospěl k závěru, že smluvní vztahy mezi seskupeními producentů a prvními zpracovateli závisí na výrobní kapacitě zpracovatelů a ne na cenové konkurenci. |
| --- | --- |

69.

Například ve Španělsku kromě výskytu cenových dohod potvrdily vnitrostátní orgány Účetnímu dvoru, že po zrušení monopolu státu nyní první zpracovatelé uzavírají s producenty smlouvy, které odpovídají jejich výrobní kapacitě. Účetní dvůr dospěl k závěru, že smluvní vztahy mezi seskupeními producentů a prvními zpracovateli závisí na výrobní kapacitě zpracovatelů a ne na cenové konkurenci.

| 70. | V Itálii existují mezi pěstiteli a prvními zpracovateli tradičně úzké vazby. Účetní dvůr zjistil, že existovala globální tříletá cenová dohoda mezi organizacemi producentů a sdruženími prvních zpracovatelů, která se vztahovala na přibližně 85 % produkce surového tabáku. Těmito dohodami jsou stanoveny ceny mezi dotčenými stranami bez volné hospodářské soutěže. V Řecku informovaly vnitrostátní orgány, organizace producentů a sdružení prvních zpracovatelů Účetní dvůr i Komisi o existenci kolektivních dohod v souvislosti s cenovými podmínkami ve smlouvách o pěstování, které se týkají celého odvětví. |
| --- | --- |

70.

V Itálii existují mezi pěstiteli a prvními zpracovateli tradičně úzké vazby. Účetní dvůr zjistil, že existovala globální tříletá cenová dohoda mezi organizacemi producentů a sdruženími prvních zpracovatelů, která se vztahovala na přibližně 85 % produkce surového tabáku. Těmito dohodami jsou stanoveny ceny mezi dotčenými stranami bez volné hospodářské soutěže. V Řecku informovaly vnitrostátní orgány, organizace producentů a sdružení prvních zpracovatelů Účetní dvůr i Komisi o existenci kolektivních dohod v souvislosti s cenovými podmínkami ve smlouvách o pěstování, které se týkají celého odvětví.

| 71. | Výše uvedené praktiky omezují cenovou konkurenci a v nejhorším případě ji zcela vylučují. Účetní dvůr sdělil Komisi svá zjištění týkající se těchto dohod. Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž všechny dotyčné případy vyšetřuje. |
| --- | --- |

71.

Výše uvedené praktiky omezují cenovou konkurenci a v nejhorším případě ji zcela vylučují. Účetní dvůr sdělil Komisi svá zjištění týkající se těchto dohod. Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž všechny dotyčné případy vyšetřuje.

Postupy zkvalitňování kontroly byly neúčinné

| 72. | Kontroly, které musejí členské státy provádět, mají zajistit, aby bylo dosaženo cílů společné organizace trhu a aby výdaje byly vynakládány v souladu s právními předpisy. K řešení nesrovnalostí, které Komise předtím zjistila – zejména v Řecku a Itálii – v rámci postupů schválení účetní závěrky, zavedla reforma nové postupy ke zpřísnění kontrol. Bylo zavedeno předchozí schválení prvních zpracovatelů, aby se zajistilo, že jejich finanční situace je dobrá a že se skutečně podílejí na prvním zpracování, a tak se vyloučily spekulativní transakce zprostředkovatelů na úkor příjmů producentů. Rovněž bylo zavedeno zvláštní ověřování producenty ohlášených pěstebních tabákových ploch pro jednotlivé odrůdy a sklizně, aby se zajistilo, že žadatelé sami vypěstovali tabák, pro nějž žádají podporu. Prověřování uplatňování těchto postupů a provádění ostatních kontrol vyžadovaných v rámci společné organizace trhu odhalilo níže uvedené nedostatky. |
| --- | --- |

72.

Kontroly, které musejí členské státy provádět, mají zajistit, aby bylo dosaženo cílů společné organizace trhu a aby výdaje byly vynakládány v souladu s právními předpisy. K řešení nesrovnalostí, které Komise předtím zjistila – zejména v Řecku a Itálii – v rámci postupů schválení účetní závěrky, zavedla reforma nové postupy ke zpřísnění kontrol. Bylo zavedeno předchozí schválení prvních zpracovatelů, aby se zajistilo, že jejich finanční situace je dobrá a že se skutečně podílejí na prvním zpracování, a tak se vyloučily spekulativní transakce zprostředkovatelů na úkor příjmů producentů. Rovněž bylo zavedeno zvláštní ověřování producenty ohlášených pěstebních tabákových ploch pro jednotlivé odrůdy a sklizně, aby se zajistilo, že žadatelé sami vypěstovali tabák, pro nějž žádají podporu. Prověřování uplatňování těchto postupů a provádění ostatních kontrol vyžadovaných v rámci společné organizace trhu odhalilo níže uvedené nedostatky.

Nesoulad s právními předpisy

| 73. | V příloze 5 je uveden přehled případů, u nichž Účetní dvůr při provádění auditů v pěti navštívených členských státech shledal, že kontroly neodpovídaly předpisům. Nejdůležitější zjištění jsou uvedená níže a jsou opatřena odkazem na příslušné sloupce v příloze:






  a) | Subjekty odpovídající za kontroly nebyly vždy dostatečně nezávislé, aby byly zaručeny spolehlivé výsledky. V Řecku byl až do roku 2001 subjekt odpovědný za poskytování poradenství producentům tabáku odpovědný rovněž za kontroly producentů a prvních zpracovatelů stanovené v rámci společné organizace trhu. To vedlo ke střetu zájmů a nedostatečné nezávislosti subjektu v jeho funkci kontrolního orgánu. Ačkoli Komise problém zjistila již v roce 1994, teprve v roce 2002 bylo toto riziko odstraněno a kontrolní funkce byla převedena na jiný subjekt. V Itálii pracují subjekty odpovědné za kontroly i nadále střídavě i jako poradci producentů (sloupec 1). |
| --- | --- | --- |

73.

V příloze 5 je uveden přehled případů, u nichž Účetní dvůr při provádění auditů v pěti navštívených členských státech shledal, že kontroly neodpovídaly předpisům. Nejdůležitější zjištění jsou uvedená níže a jsou opatřena odkazem na příslušné sloupce v příloze:

a)

Subjekty odpovídající za kontroly nebyly vždy dostatečně nezávislé, aby byly zaručeny spolehlivé výsledky. V Řecku byl až do roku 2001 subjekt odpovědný za poskytování poradenství producentům tabáku odpovědný rovněž za kontroly producentů a prvních zpracovatelů stanovené v rámci společné organizace trhu. To vedlo ke střetu zájmů a nedostatečné nezávislosti subjektu v jeho funkci kontrolního orgánu. Ačkoli Komise problém zjistila již v roce 1994, teprve v roce 2002 bylo toto riziko odstraněno a kontrolní funkce byla převedena na jiný subjekt. V Itálii pracují subjekty odpovědné za kontroly i nadále střídavě i jako poradci producentů (sloupec 1).

| b) | Administrativní křížové kontroly pozemků, kterými se má předcházet dvojímu vyplácení podpory na tutéž sklizeň, nebyly prováděny nebo nepřinášely spolehlivé výsledky (sloupec 2). Dále se zjistilo, že v Řecku nebyly prováděny povinné kontroly pěstebních ploch jednotlivých producentů (sloupec 3.2), čímž bylo Společenství vystaveno riziku, že bylo možno žádat o podporu produkce tabáku i o podporu na plochu pro jiné plodiny (neoprávněné žádosti). V Řecku a Itálii (sloupec 4) byly zjištěny další případy, kdy se v rozporu s rozsudkem Soudního dvora z roku 1997 prováděly kontroly pěstebních tabákových ploch na místě teprve po sklizni (18), a tudíž byly neúčinné. |
| --- | --- |

b)

Administrativní křížové kontroly pozemků, kterými se má předcházet dvojímu vyplácení podpory na tutéž sklizeň, nebyly prováděny nebo nepřinášely spolehlivé výsledky (sloupec 2). Dále se zjistilo, že v Řecku nebyly prováděny povinné kontroly pěstebních ploch jednotlivých producentů (sloupec 3.2), čímž bylo Společenství vystaveno riziku, že bylo možno žádat o podporu produkce tabáku i o podporu na plochu pro jiné plodiny (neoprávněné žádosti). V Řecku a Itálii (sloupec 4) byly zjištěny další případy, kdy se v rozporu s rozsudkem Soudního dvora z roku 1997 prováděly kontroly pěstebních tabákových ploch na místě teprve po sklizni (18), a tudíž byly neúčinné.

| c) | Kontroly u prvních zpracovatelů, kterými se má zajistit, aby tabák byl podroben kontrole, dokud není zpracován, nebyly prováděny vůbec, nebyly prováděny podle předpisů nebo nebyly dostatečně zdokumentované (sloupce 7 a 8). Proto neexistovala dostatečná záruka, že se nevyplácela podpora na surový tabák, který byl předložen vícekrát, nebo na tabák pocházející z dovozu z třetích zemí, který nemá nárok na podporu. |
| --- | --- |

c)

Kontroly u prvních zpracovatelů, kterými se má zajistit, aby tabák byl podroben kontrole, dokud není zpracován, nebyly prováděny vůbec, nebyly prováděny podle předpisů nebo nebyly dostatečně zdokumentované (sloupce 7 a 8). Proto neexistovala dostatečná záruka, že se nevyplácela podpora na surový tabák, který byl předložen vícekrát, nebo na tabák pocházející z dovozu z třetích zemí, který nemá nárok na podporu.

| d) | Některé organizace producentů nesplňovaly podmínky pro uznání, které je předpokladem pro poskytnutí zvláštní podpory, použily podporu k nedovoleným účelům nebo nedosáhly dodatečného užitku, jelikož zvláštní podpora byla použita na financování stávajících administrativních opatření místo na nové aktivity (sloupce 9, 10, 12, 13). |
| --- | --- |

d)

Některé organizace producentů nesplňovaly podmínky pro uznání, které je předpokladem pro poskytnutí zvláštní podpory, použily podporu k nedovoleným účelům nebo nedosáhly dodatečného užitku, jelikož zvláštní podpora byla použita na financování stávajících administrativních opatření místo na nové aktivity (sloupce 9, 10, 12, 13).

| e) | Existovaly případy, kdy nebyl dodržen zákaz, že seskupení producentů nesmějí provádět první zpracování. To je zvláštní požadavek předpisů, který byl zaveden v roce 1993, aby se předešlo narušování hospodářské soutěže a problémům při monitorování (sloupec 11). |
| --- | --- |

e)

Existovaly případy, kdy nebyl dodržen zákaz, že seskupení producentů nesmějí provádět první zpracování. To je zvláštní požadavek předpisů, který byl zaveden v roce 1993, aby se předešlo narušování hospodářské soutěže a problémům při monitorování (sloupec 11).

| f) | Prémie a zvláštní podpora byly poskytovány u smluv o pěstování, které byly uzavřeny po stanoveném termínu nebo které neobsahovaly informace potřebné ke vzniku nároku na podporu (sloupce 14 a 15). |
| --- | --- |

f)

Prémie a zvláštní podpora byly poskytovány u smluv o pěstování, které byly uzavřeny po stanoveném termínu nebo které neobsahovaly informace potřebné ke vzniku nároku na podporu (sloupce 14 a 15).

| 74. | Účetní dvůr konstatuje, že až do června 2004 Komise nedokončila svou práci a v případě nutnosti neuložila finanční opravy (Španělsko, Řecko, Itálie). |
| --- | --- |

74.

Účetní dvůr konstatuje, že až do června 2004 Komise nedokončila svou práci a v případě nutnosti neuložila finanční opravy (Španělsko, Řecko, Itálie).

MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ SPOLEČNÉ ORGANIZACE TRHU PO REFORMĚ

Monitorování

Ověření kontrol Komisí

| 75. | Účetní dvůr prověřoval práci týkající se podpory tabáku v rámci schvalování účetní závěrky, kdy je úkolem Komise provádět kontroly, kterými ověří, zda členské státy správně vykládaly a uplatňovaly předpisy o režimu podpory (19). Ředitelství pro audit generálního ředitelství pro zemědělství provedlo po reformě z roku 1998 kontrolní návštěvy ve čtyřech členských státech, jež se vztahovaly na klíčové kontroly uvedené v příloze 6. |
| --- | --- |

75.

Účetní dvůr prověřoval práci týkající se podpory tabáku v rámci schvalování účetní závěrky, kdy je úkolem Komise provádět kontroly, kterými ověří, zda členské státy správně vykládaly a uplatňovaly předpisy o režimu podpory (19). Ředitelství pro audit generálního ředitelství pro zemědělství provedlo po reformě z roku 1998 kontrolní návštěvy ve čtyřech členských státech, jež se vztahovaly na klíčové kontroly uvedené v příloze 6.

| 76. | Účetní dvůr však zastává názor, že na základě pokynů Komise pro výpočet finančních důsledků při přípravě rozhodnutí o schválení účetní závěrky záruční sekce EZOZF měla být vzata v úvahu i řada dalších kontrol a tyto kontroly měly být klasifikovány jako „klíčové“ (viz příloha 7). Tyto klíčové kontroly by měly být prověřeny během auditu schválení účetní závěrky s cílem získat přiměřenou jistotu, že účetní údaje uvedené v účetní závěrce jsou správné. |
| --- | --- |

76.

Účetní dvůr však zastává názor, že na základě pokynů Komise pro výpočet finančních důsledků při přípravě rozhodnutí o schválení účetní závěrky záruční sekce EZOZF měla být vzata v úvahu i řada dalších kontrol a tyto kontroly měly být klasifikovány jako „klíčové“ (viz příloha 7). Tyto klíčové kontroly by měly být prověřeny během auditu schválení účetní závěrky s cílem získat přiměřenou jistotu, že účetní údaje uvedené v účetní závěrce jsou správné.

| 77. | Podle prováděcích předpisů musí členské státy ověřovat obsah vlhkosti v tabáku, pro nějž je nárokováno vyplacení prémie. To je nutné, aby se ověřily povolené úrovně pro různé odrůdy tabáku a vypočetla hmotnost tabáku, pro nějž lze žádat o podporu. Z auditu Účetního dvora týkajícího se záznamů v Řecku vyplynulo, že kontroly obsahu vlhkosti provedené u sklizní v období 1999–2001 nebyly prováděny v souladu s právními předpisy a že nebyly provedeny žádné úpravy hmotnosti. Při dalším šetření Účetního dvora se zjistilo, že správné kontroly nebyly prováděny od roku 1993. Tím je možné vysvětlit, proč kontroly Komise tento problém neodhalily. Ředitelství pro audit generálního ředitelství pro zemědělství bylo z různých zdrojů o tomto nedostatku informováno, rozhodlo se však finanční opravy navzdory systematickému porušování předpisů nepoužít. Kdyby byly uloženy finanční opravy, jejich výše by se pohybovala v rozmezí 2 až 10 % (20) a vztahovala by se na všechny žádosti o podporu v tomto období. |
| --- | --- |

77.

Podle prováděcích předpisů musí členské státy ověřovat obsah vlhkosti v tabáku, pro nějž je nárokováno vyplacení prémie. To je nutné, aby se ověřily povolené úrovně pro různé odrůdy tabáku a vypočetla hmotnost tabáku, pro nějž lze žádat o podporu. Z auditu Účetního dvora týkajícího se záznamů v Řecku vyplynulo, že kontroly obsahu vlhkosti provedené u sklizní v období 1999–2001 nebyly prováděny v souladu s právními předpisy a že nebyly provedeny žádné úpravy hmotnosti. Při dalším šetření Účetního dvora se zjistilo, že správné kontroly nebyly prováděny od roku 1993. Tím je možné vysvětlit, proč kontroly Komise tento problém neodhalily. Ředitelství pro audit generálního ředitelství pro zemědělství bylo z různých zdrojů o tomto nedostatku informováno, rozhodlo se však finanční opravy navzdory systematickému porušování předpisů nepoužít. Kdyby byly uloženy finanční opravy, jejich výše by se pohybovala v rozmezí 2 až 10 % (20) a vztahovala by se na všechny žádosti o podporu v tomto období.

| 78. | Jako součást návrhů na reformu z roku 1998 Komise navrhla upustit od požadavku na tuto kontrolu z toho důvodu, že je nepřesná a obtížně proveditelná. Reformy, které nakonec Rada přijala, však požadavek na tuto kontrolu zachovaly a zpřísnily. V roce 2000 Komise oznámila svůj úmysl provést opravy za nedodržení předpisů, avšak pouze u budoucích případů. Účetní dvůr konstatuje, že jelikož od roku 1997 nebyly roky EZOZF dosud uzavřeny, je stále ještě možné za tyto roky opravy provést. |
| --- | --- |

78.

Jako součást návrhů na reformu z roku 1998 Komise navrhla upustit od požadavku na tuto kontrolu z toho důvodu, že je nepřesná a obtížně proveditelná. Reformy, které nakonec Rada přijala, však požadavek na tuto kontrolu zachovaly a zpřísnily. V roce 2000 Komise oznámila svůj úmysl provést opravy za nedodržení předpisů, avšak pouze u budoucích případů. Účetní dvůr konstatuje, že jelikož od roku 1997 nebyly roky EZOZF dosud uzavřeny, je stále ještě možné za tyto roky opravy provést.

Nepřiměřený přezkum v rámci rozpočtového procesu

| 79. | Podle finančního nařízení musí roční rozpočtový proces zajistit, aby „poskytnutí prostředků Společenství předcházelo hodnocení a aby tak výsledné přínosy byly úměrné vynaloženým prostředkům“. Dále se vyžaduje, aby všechna pokračující opatření „byla podrobena pravidelnému přezkumu“ s cílem potvrdit jejich další oprávněnost. |
| --- | --- |

79.

Podle finančního nařízení musí roční rozpočtový proces zajistit, aby „poskytnutí prostředků Společenství předcházelo hodnocení a aby tak výsledné přínosy byly úměrné vynaloženým prostředkům“. Dále se vyžaduje, aby všechna pokračující opatření „byla podrobena pravidelnému přezkumu“ s cílem potvrdit jejich další oprávněnost.

| 80. | Prověření rozpočtových návrhů Komise pro odvětví tabáku v období 1999–2002 (21) odhalilo, že se tyto návrhy opakovaly a neobsahovaly vyhodnocení na základě výše uvedených kritérií. |
| --- | --- |

80.

Prověření rozpočtových návrhů Komise pro odvětví tabáku v období 1999–2002 (21) odhalilo, že se tyto návrhy opakovaly a neobsahovaly vyhodnocení na základě výše uvedených kritérií.

Členské státy a Komise neposkytly dostatečné informace

| 81. | Aby se zajistilo účinné a efektivní monitorování trhu, potřebuje Komise relevantní, přesné, úplné, včasné a objektivní informace. Tyto nejsou důležité jen pro samotnou Komisi, která musí zjistit, zda nejsou nutné změny opatření, ale rovněž s ohledem na zveřejnění informací pro dotčené strany. Jak je vysvětleno níže, tohoto cíle dosaženo nebylo. |
| --- | --- |

81.

Aby se zajistilo účinné a efektivní monitorování trhu, potřebuje Komise relevantní, přesné, úplné, včasné a objektivní informace. Tyto nejsou důležité jen pro samotnou Komisi, která musí zjistit, zda nejsou nutné změny opatření, ale rovněž s ohledem na zveřejnění informací pro dotčené strany. Jak je vysvětleno níže, tohoto cíle dosaženo nebylo.

| 82. | Podle nařízení o společné organizaci trhu (22) musí členské státy poskytovat údaje o pěstebních plochách, počtech smluv, množstvích, pěstitelích a prvních zpracovatelích a odhadované a skutečné produkci, aby Komise mohla monitorovat trh s tabákem. Obecně byl tento požadavek dodržován uspokojivě. Členské státy musí rovněž poskytovat informace o smlouvách o pěstování, pokud jde o ceny, první zpracovatele, producenty, kvóty a dotčené plochy. Po sklizni je nutno poskytnout rovněž dodatečné údaje o dodávkách tabáku, prodeji a výši zásob. Za sklizeň 1999 předložilo včas tyto informace pouze Německo, které je malým producentem. Pokud jde o sklizeň 2000, informace poskytly všechny členské státy kromě Itálie. U sklizně 2001 a 2002 se situace zhoršila a včas předaly informace pouze tři resp. čtyři členské státy. |
| --- | --- |

82.

Podle nařízení o společné organizaci trhu (22) musí členské státy poskytovat údaje o pěstebních plochách, počtech smluv, množstvích, pěstitelích a prvních zpracovatelích a odhadované a skutečné produkci, aby Komise mohla monitorovat trh s tabákem. Obecně byl tento požadavek dodržován uspokojivě. Členské státy musí rovněž poskytovat informace o smlouvách o pěstování, pokud jde o ceny, první zpracovatele, producenty, kvóty a dotčené plochy. Po sklizni je nutno poskytnout rovněž dodatečné údaje o dodávkách tabáku, prodeji a výši zásob. Za sklizeň 1999 předložilo včas tyto informace pouze Německo, které je malým producentem. Pokud jde o sklizeň 2000, informace poskytly všechny členské státy kromě Itálie. U sklizně 2001 a 2002 se situace zhoršila a včas předaly informace pouze tři resp. čtyři členské státy.

| 83. | Komise musí včas zveřejňovat aktuální seznamy prvních zpracovatelů, kteří jsou schváleni pro podpis smluv o pěstování (23). Při prověřování se ukázalo, že Komise tyto seznamy zveřejnila až po lhůtě pro podepsání smluv. To vystavilo pěstitele a organizace producentů riziku, že uzavřou smlouvu s neschváleným prvním zpracovatelem, a ztratí tak nárok na podporu. |
| --- | --- |

83.

Komise musí včas zveřejňovat aktuální seznamy prvních zpracovatelů, kteří jsou schváleni pro podpis smluv o pěstování (23). Při prověřování se ukázalo, že Komise tyto seznamy zveřejnila až po lhůtě pro podepsání smluv. To vystavilo pěstitele a organizace producentů riziku, že uzavřou smlouvu s neschváleným prvním zpracovatelem, a ztratí tak nárok na podporu.

| 84. | Podle reformy z roku 1998 musela Komise předložit Evropskému parlamentu a Radě do 1. dubna 2002 zprávu o fungování společné organizace trhu se surovým tabákem. Protože se Komise domnívala, že jí požadované údaje nebudou pro vypracování zprávy postačovat, vyžádala si od členských států dodatečné informace. Odvedla práci navíc, aby mohla poskytnout nezbytné konkrétní informace, které zpracovala a poskytla Parlamentu a Radě ve zprávě z listopadu 2002 (24). |
| --- | --- |

84.

Podle reformy z roku 1998 musela Komise předložit Evropskému parlamentu a Radě do 1. dubna 2002 zprávu o fungování společné organizace trhu se surovým tabákem. Protože se Komise domnívala, že jí požadované údaje nebudou pro vypracování zprávy postačovat, vyžádala si od členských států dodatečné informace. Odvedla práci navíc, aby mohla poskytnout nezbytné konkrétní informace, které zpracovala a poskytla Parlamentu a Radě ve zprávě z listopadu 2002 (24).

Podle externího hodnocení neměla společná organizace trhu očekávaný dopad

| 85. | Komise pověřila externí konzultanty analýzou / hodnocením trhu za období 1993–2001. Jejich zpráva byla zveřejněna v říjnu 2003 (25) a zjištění se podobala zjištěním Účetního dvora. Hodnotící zpráva je výsledkem hloubkového hodnocení a obsahuje podrobné posouzení dopadu společné organizace trhu. |
| --- | --- |

85.

Komise pověřila externí konzultanty analýzou / hodnocením trhu za období 1993–2001. Jejich zpráva byla zveřejněna v říjnu 2003 (25) a zjištění se podobala zjištěním Účetního dvora. Hodnotící zpráva je výsledkem hloubkového hodnocení a obsahuje podrobné posouzení dopadu společné organizace trhu.

| 86. | Zpráva obsahovala tyto závěry:






  a) | nedostatek spolehlivých informací neumožnil kvantitativní vyhodnocení dopadu společné organizace trhu na vyváženost nabídky a poptávky; |
| --- | --- | --- |

86.

Zpráva obsahovala tyto závěry:

a)

nedostatek spolehlivých informací neumožnil kvantitativní vyhodnocení dopadu společné organizace trhu na vyváženost nabídky a poptávky;

| b) | režim zaručených množství vedl ke kontrolované produkci a větší flexibilitě; |
| --- | --- |

b)

režim zaručených množství vedl ke kontrolované produkci a větší flexibilitě;

| c) | lze zpochybnit přístup, který Komise zvolila k měření zvýšení jakosti tabáku. Komise vybrala jako jediný ukazatel jakosti cenu. Podle názoru hodnotitele hrají důležitou roli i jiné faktory a údaje o jakosti / ceně byly nejednotné a velmi subjektivní; existovaly značné rozdíly v tom, jak byla v jednotlivých členských státech uplatňována proměnná část prémie, a účinek se velmi lišil; místo přímého měření se konzultanti dotazovali u profesionálů činných v odvětví tabáku a ptali se, zda se podle jejich mínění jakost zvýšila. Z jejich odpovědí vyplývalo, že v jakostních třídách vypěstovaného tabáku došlo k určitému zlepšení; |
| --- | --- |

c)

lze zpochybnit přístup, který Komise zvolila k měření zvýšení jakosti tabáku. Komise vybrala jako jediný ukazatel jakosti cenu. Podle názoru hodnotitele hrají důležitou roli i jiné faktory a údaje o jakosti / ceně byly nejednotné a velmi subjektivní; existovaly značné rozdíly v tom, jak byla v jednotlivých členských státech uplatňována proměnná část prémie, a účinek se velmi lišil; místo přímého měření se konzultanti dotazovali u profesionálů činných v odvětví tabáku a ptali se, zda se podle jejich mínění jakost zvýšila. Z jejich odpovědí vyplývalo, že v jakostních třídách vypěstovaného tabáku došlo k určitému zlepšení;

| d) | nebylo možno přesně posoudit cíl zajistit zemědělcům spravedlivý příjem, jelikož hodnotitel použil údaje s omezenou vypovídací schopností; bylo konstatováno, že kromě jednoho regionu docílily podniky s diverzifikovanými činnostmi vyšších příjmů než podniky, které se zaměřovaly pouze na pěstování tabáku; |
| --- | --- |

d)

nebylo možno přesně posoudit cíl zajistit zemědělcům spravedlivý příjem, jelikož hodnotitel použil údaje s omezenou vypovídací schopností; bylo konstatováno, že kromě jednoho regionu docílily podniky s diverzifikovanými činnostmi vyšších příjmů než podniky, které se zaměřovaly pouze na pěstování tabáku;

| e) | co se týče účinků podpory na tabák u hospodářské činnosti a zaměstnanosti ve venkovských oblastech, výsledky se liší podle situace jednotlivých regionů; nebylo možno konstatovat, zda společná organizace trhu významně zlepšila kvalitu života nebo ne, ačkoli bylo patrné, že bez podpory by byla situace horší; |
| --- | --- |

e)

co se týče účinků podpory na tabák u hospodářské činnosti a zaměstnanosti ve venkovských oblastech, výsledky se liší podle situace jednotlivých regionů; nebylo možno konstatovat, zda společná organizace trhu významně zlepšila kvalitu života nebo ne, ačkoli bylo patrné, že bez podpory by byla situace horší;

| f) | společná organizace trhu neměla žádný významný dopad na veřejné zdraví a spotřeba cigaret nebyla ovlivněna; |
| --- | --- |

f)

společná organizace trhu neměla žádný významný dopad na veřejné zdraví a spotřeba cigaret nebyla ovlivněna;

| g) | ačkoli obecně bylo řízení efektivnější, zejména pokud jde o snižování nákladů, časové úspory a zvýšení transparentnosti spravování prémií, zůstaly zachovány nedostatky systému; např. příliš byrokratický přístup k činnostem a finanční zatížení seskupení producentů zapříčiněné časovým zpožděním mezi výpočtem a vyplacením proměnlivé části prémie. |
| --- | --- |

g)

ačkoli obecně bylo řízení efektivnější, zejména pokud jde o snižování nákladů, časové úspory a zvýšení transparentnosti spravování prémií, zůstaly zachovány nedostatky systému; např. příliš byrokratický přístup k činnostem a finanční zatížení seskupení producentů zapříčiněné časovým zpožděním mezi výpočtem a vyplacením proměnlivé části prémie.

| 87. | Účetní dvůr má za to, že lze vyvodit obecný závěr, že společná organizace trhu ve většině oblastí nedosáhla významných zlepšení (nebo kvůli chybějícím údajům závěry nelze vyvodit), ačkoli pokračující pomoc ve formě vyplácení podpory pěstitelům umožnila přežít. Pěstování tabáku bez podpory není dosud (26) pro pěstitele rentabilní. |
| --- | --- |

87.

Účetní dvůr má za to, že lze vyvodit obecný závěr, že společná organizace trhu ve většině oblastí nedosáhla významných zlepšení (nebo kvůli chybějícím údajům závěry nelze vyvodit), ačkoli pokračující pomoc ve formě vyplácení podpory pěstitelům umožnila přežít. Pěstování tabáku bez podpory není dosud (26) pro pěstitele rentabilní.

NOVÁ REFORMA SPOLEČNÉ ORGANIZACE TRHU

Posouzení možností reformy společné organizace trhu

| 88. | V červenci 2002 zveřejnila Komise svůj přezkum v polovině období týkající se SZP jako celku. Navrhla novou strategii trvale udržitelného rozvoje, podle níž se má podpora stát nezávislou na produkci a má se poskytovat zemědělcům prostřednictvím režimu plateb na základě podpory, kterou zemědělci obdrželi v rozhodném období. Rada požádala Komisi, aby do září 2003 předložila zvláštní návrh pro odvětví tabáku, který by reagoval na novou strategii. Na podporu svého návrhu provedla Komise rozšířené hodnocení dopadu různých možností reformy trhu. Komise zvažovala tyto tři možnosti:






  a) | zachování stávající společné organizace trhu; |
| --- | --- | --- |

88.

V červenci 2002 zveřejnila Komise svůj přezkum v polovině období týkající se SZP jako celku. Navrhla novou strategii trvale udržitelného rozvoje, podle níž se má podpora stát nezávislou na produkci a má se poskytovat zemědělcům prostřednictvím režimu plateb na základě podpory, kterou zemědělci obdrželi v rozhodném období. Rada požádala Komisi, aby do září 2003 předložila zvláštní návrh pro odvětví tabáku, který by reagoval na novou strategii. Na podporu svého návrhu provedla Komise rozšířené hodnocení dopadu různých možností reformy trhu. Komise zvažovala tyto tři možnosti:

a)

zachování stávající společné organizace trhu;

| b) | oddělení podpory podle linií SZP; |
| --- | --- |

b)

oddělení podpory podle linií SZP;

| c) | postupné zastavení podpory během období 10 let. |
| --- | --- |

c)

postupné zastavení podpory během období 10 let.

| 89. | Komise dospěla k závěru, že možnosti uvedené v písmenu a) a c) neumožní splnit nové cíle SZP nebo vyřešit problémy nynější společné organizace trhu. Rozhodla, že možnost uvedená v písmenu b) je nejjednodušším, nejúčinnějším prostředkem podpory příjmů zemědělců, přičemž předchází nežádoucím účinkům nynějšího režimu závislého na produkci, např. udržování produkce, která nemá v EU odbyt, a možným potížím při jednáních se Světovou obchodní organizací (WTO). |
| --- | --- |

89.

Komise dospěla k závěru, že možnosti uvedené v písmenu a) a c) neumožní splnit nové cíle SZP nebo vyřešit problémy nynější společné organizace trhu. Rozhodla, že možnost uvedená v písmenu b) je nejjednodušším, nejúčinnějším prostředkem podpory příjmů zemědělců, přičemž předchází nežádoucím účinkům nynějšího režimu závislého na produkci, např. udržování produkce, která nemá v EU odbyt, a možným potížím při jednáních se Světovou obchodní organizací (WTO).

| 90. | Plánuje se, že se podpora během tří let postupně stane nezávislou na produkci a současně se postupně zastaví činnost tabákového fondu (který by měl mezitím nadále poskytovat prostředky na financování informačních kampaní proti kouření). Na restrukturalizaci oblastí pěstujících tabák budou vyčleněny zvláštní finanční zdroje. |
| --- | --- |

90.

Plánuje se, že se podpora během tří let postupně stane nezávislou na produkci a současně se postupně zastaví činnost tabákového fondu (který by měl mezitím nadále poskytovat prostředky na financování informačních kampaní proti kouření). Na restrukturalizaci oblastí pěstujících tabák budou vyčleněny zvláštní finanční zdroje.

| 91. | Schválená reforma bude zahájena od roku 2006 a veškeré nynější prémie na tabák nebo jejich část bude přesunuta do nároků na jednotnou platbu na zemědělský podnik. Při úplném provedení reformy bude 50 % současných prémií na produkci tabáku přesunuto na jednotnou platbu na zemědělský podnik a 50 % na prostředky určené na restrukturalizaci. Očekává se, že v krátkém čase bude zastaveno pěstování méně ziskových odrůd tabáku a zemědělci budou podněcováni, aby přešli na jiné formy využívání půdy. |
| --- | --- |

91.

Schválená reforma bude zahájena od roku 2006 a veškeré nynější prémie na tabák nebo jejich část bude přesunuta do nároků na jednotnou platbu na zemědělský podnik. Při úplném provedení reformy bude 50 % současných prémií na produkci tabáku přesunuto na jednotnou platbu na zemědělský podnik a 50 % na prostředky určené na restrukturalizaci. Očekává se, že v krátkém čase bude zastaveno pěstování méně ziskových odrůd tabáku a zemědělci budou podněcováni, aby přešli na jiné formy využívání půdy.

Jak řeší navrhovaná reforma nedostatky zjištěné v průběhu auditu

| 92. | Reforma může zmenšit nesoulad mezi vnitřní nabídkou a poptávkou. Producenti by již neměli mít pobídku k tomu, aby pěstovali tabák hlavně kvůli získání prémie. Producenti by měli být podněcováni k tomu, aby reagovali na potřeby trhu. K usměrňování produkce již nebude nutný režim prahových množství produkce. Reforma odstraní rovněž režim produkčních kvót, a tím nutnost přesunu kvót, zpětného odkupu kvót a rezerv. |
| --- | --- |

92.

Reforma může zmenšit nesoulad mezi vnitřní nabídkou a poptávkou. Producenti by již neměli mít pobídku k tomu, aby pěstovali tabák hlavně kvůli získání prémie. Producenti by měli být podněcováni k tomu, aby reagovali na potřeby trhu. K usměrňování produkce již nebude nutný režim prahových množství produkce. Reforma odstraní rovněž režim produkčních kvót, a tím nutnost přesunu kvót, zpětného odkupu kvót a rezerv.

| 93. | Posílení strukturálních opatření může rovněž zlepšit životaschopnost tabákových podniků, které byly až dosud omezeny strnulým režimem produkčních kvót. Mělo by se rovněž zlepšit odborné vzdělávání producentů, které by jim umožnilo zlepšit výrobní techniky a zvýšit jakost. |
| --- | --- |

93.

Posílení strukturálních opatření může rovněž zlepšit životaschopnost tabákových podniků, které byly až dosud omezeny strnulým režimem produkčních kvót. Mělo by se rovněž zlepšit odborné vzdělávání producentů, které by jim umožnilo zlepšit výrobní techniky a zvýšit jakost.

| 94. | Přechod na režim jednotných plateb na zemědělský podnik a systém křížové shody umožní realizaci plateb v závislosti na splnění environmentálních požadavků, čímž se nahradí nynější neúčinný režim spojený se zvláštní podporou pro seskupení producentů. |
| --- | --- |

94.

Přechod na režim jednotných plateb na zemědělský podnik a systém křížové shody umožní realizaci plateb v závislosti na splnění environmentálních požadavků, čímž se nahradí nynější neúčinný režim spojený se zvláštní podporou pro seskupení producentů.

| 95. | Konečně reforma odstraní jeden z nejsložitějších a nejnákladnějších kontrolních systémů v oblasti zemědělských podpor. |
| --- | --- |

95.

Konečně reforma odstraní jeden z nejsložitějších a nejnákladnějších kontrolních systémů v oblasti zemědělských podpor.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

Závěry

| 96. | Účetní dvůr s politováním konstatuje existenci rozporů v odpovědích Komise, které ztěžují čtení této zprávy. |
| --- | --- |

96.

Účetní dvůr s politováním konstatuje existenci rozporů v odpovědích Komise, které ztěžují čtení této zprávy.

Nedostatečná připravenost návrhů na reformu z roku 1998

| 97. | Návrhy Komise na reformu v roce 1998 vycházely z nespolehlivých údajů a její analýza trhu byla nedostatečná. Význam pěstování tabáku pro zaměstnanost se zakládal na zastaralých a neslučitelných údajích a nebyl prokázán účinek režimu prémií na produkci tabáku vyšší jakosti a na snížení – i když v omezených mezích – nesouladu mezi nabídkou a poptávkou. Komise nemohla předložit důkaz na podporu svého tvrzení, že vyšší „jakost“ zvýší tržní ceny, a tím se producenti stanou méně závislými na subvencích. Tvrzení, že pěstování alternativních plodin nebylo možné, bylo vyvráceno studií v jednom z hlavních producentských států. Dále neexistovala dostatečná spolupráce mezi službami v rámci Komise, takže společná organizace trhu s tabákem nebyla dostatečně sladěná s rozvojovou, environmentální a daňovou politikou EU. Kvůli těmto nedostatkům byla přijatá opatření na trhu s tabákem do značné míry nevhodná a zachování stávajícího režimu podpor (opatření) nebylo odůvodněné (viz odstavce 20–37). |
| --- | --- |

97.

Návrhy Komise na reformu v roce 1998 vycházely z nespolehlivých údajů a její analýza trhu byla nedostatečná. Význam pěstování tabáku pro zaměstnanost se zakládal na zastaralých a neslučitelných údajích a nebyl prokázán účinek režimu prémií na produkci tabáku vyšší jakosti a na snížení – i když v omezených mezích – nesouladu mezi nabídkou a poptávkou. Komise nemohla předložit důkaz na podporu svého tvrzení, že vyšší „jakost“ zvýší tržní ceny, a tím se producenti stanou méně závislými na subvencích. Tvrzení, že pěstování alternativních plodin nebylo možné, bylo vyvráceno studií v jednom z hlavních producentských států. Dále neexistovala dostatečná spolupráce mezi službami v rámci Komise, takže společná organizace trhu s tabákem nebyla dostatečně sladěná s rozvojovou, environmentální a daňovou politikou EU. Kvůli těmto nedostatkům byla přijatá opatření na trhu s tabákem do značné míry nevhodná a zachování stávajícího režimu podpor (opatření) nebylo odůvodněné (viz odstavce 20–37).

Společná organizace trhu nedosáhla požadovaného účinku

| 98. | V důsledku výše uvedených nedostatků byla opatření v rámci společné organizace trhu od počátku do značné míry nevhodná a ukázalo se, že jsou v mnoha oblastech neúčinná. I když klimatické podmínky neumožňují pokrýt vlastní produkcí veškeré potřeby EU, nebyl režim prémií účinný, co se týče zvýšení produkce tabáku žádané jakosti, protože nedošlo ke změně závislosti pěstitelů na podpoře (podpora představuje přibližně 75 % jejich příjmů). Kromě toho režim v rozporu se svými cíli představoval pobídku pro pěstování tabáku nízké jakosti, u něhož se v některých případech proplácela příliš vysoká náhrada, ačkoli pro něj nebyl v EU odbyt. |
| --- | --- |

98.

V důsledku výše uvedených nedostatků byla opatření v rámci společné organizace trhu od počátku do značné míry nevhodná a ukázalo se, že jsou v mnoha oblastech neúčinná. I když klimatické podmínky neumožňují pokrýt vlastní produkcí veškeré potřeby EU, nebyl režim prémií účinný, co se týče zvýšení produkce tabáku žádané jakosti, protože nedošlo ke změně závislosti pěstitelů na podpoře (podpora představuje přibližně 75 % jejich příjmů). Kromě toho režim v rozporu se svými cíli představoval pobídku pro pěstování tabáku nízké jakosti, u něhož se v některých případech proplácela příliš vysoká náhrada, ačkoli pro něj nebyl v EU odbyt.

| 99. | Dobrovolný odchod z odvětví tabáku prostřednictvím režimu zpětného odkupu kvót byl neúspěšný (přibližně 1 % zaručeného množství v roce 2002 a 2 % v roce 2003), jelikož nepředstavoval dostatečnou pobídku. Hospodářská soutěž na trhu se nezvýšila pomocí aukčního režimu u smluv o pěstování, jelikož ten nebyl využit. Kromě toho byla volná soutěž ohrožena v důsledku cenových dohod ve třech největších producentských členských státech. Malého pokroku bylo dosaženo i při plnění cílů přeorientovat produkci na méně škodlivé odrůdy tabáku, podporovat alternativní hospodářské činnosti a chránit životní prostředí. V prvních letech nebyl tabákový fond dostatečně využíván. Mimoto jeho omezené výdaje vykazovaly nedostatky v projektovém řízení (viz odstavce 38–73). |
| --- | --- |

99.

Dobrovolný odchod z odvětví tabáku prostřednictvím režimu zpětného odkupu kvót byl neúspěšný (přibližně 1 % zaručeného množství v roce 2002 a 2 % v roce 2003), jelikož nepředstavoval dostatečnou pobídku. Hospodářská soutěž na trhu se nezvýšila pomocí aukčního režimu u smluv o pěstování, jelikož ten nebyl využit. Kromě toho byla volná soutěž ohrožena v důsledku cenových dohod ve třech největších producentských členských státech. Malého pokroku bylo dosaženo i při plnění cílů přeorientovat produkci na méně škodlivé odrůdy tabáku, podporovat alternativní hospodářské činnosti a chránit životní prostředí. V prvních letech nebyl tabákový fond dostatečně využíván. Mimoto jeho omezené výdaje vykazovaly nedostatky v projektovém řízení (viz odstavce 38–73).

| 100. | Komise prováděla audity, aby tak zajistila správné uplatňování režimu podpory a jeho výklad v členských státech. Účetní dvůr zastává názor, že se tato práce měla rozšířit i na klíčové kontroly uvedené v příloze 7. Do června 2004 nebylo vydáno žádné rozhodnutí o schválení účetní závěrky, proto Komise neprovedla potřebná nápravná opatření. |
| --- | --- |

100.

Komise prováděla audity, aby tak zajistila správné uplatňování režimu podpory a jeho výklad v členských státech. Účetní dvůr zastává názor, že se tato práce měla rozšířit i na klíčové kontroly uvedené v příloze 7. Do června 2004 nebylo vydáno žádné rozhodnutí o schválení účetní závěrky, proto Komise neprovedla potřebná nápravná opatření.

Monitorování a hodnocení

| 101. | Monitorování pokroku při provádění společné organizace trhu bylo neuspokojivé kvůli nedostatečným informacím. Přezkumy prováděné v rámci ročního rozpočtového postupu, které jsou nezbytné k ověření dalšího opodstatnění opatření, byly nepřiměřené (viz odstavce 74–83). |
| --- | --- |

101.

Monitorování pokroku při provádění společné organizace trhu bylo neuspokojivé kvůli nedostatečným informacím. Přezkumy prováděné v rámci ročního rozpočtového postupu, které jsou nezbytné k ověření dalšího opodstatnění opatření, byly nepřiměřené (viz odstavce 74–83).

| 102. | Zprávy, které od Komise vyžadoval Evropský parlament a Rada k posouzení účinnosti reforem z roku 1998, byly opožděné. Výsledky byly oznámeny v listopadu 2002 a září 2003. Nyní má být rozhodnuto o nové reformě. Dne 22. dubna 2004 vydala Rada ministrů zemědělství rozhodnutí zásadně reformovat podporu pro odvětví tabáku. Reforma stanoví, že od roku 2010 bude podpora na tabák zcela nezávislá na produkci (viz odstavce 84–99). |
| --- | --- |

102.

Zprávy, které od Komise vyžadoval Evropský parlament a Rada k posouzení účinnosti reforem z roku 1998, byly opožděné. Výsledky byly oznámeny v listopadu 2002 a září 2003. Nyní má být rozhodnuto o nové reformě. Dne 22. dubna 2004 vydala Rada ministrů zemědělství rozhodnutí zásadně reformovat podporu pro odvětví tabáku. Reforma stanoví, že od roku 2010 bude podpora na tabák zcela nezávislá na produkci (viz odstavce 84–99).

Doporučení

| 103. | Jelikož se situace v odvětví tabáku v posledních letech významně nezměnila (tržní nerovnováha, nerentabilní výrobní podniky atd.), měla by Komise pokračovat ve strategii upřednostňování veřejného zdraví a trvale udržitelného rozvoje před (v tomto případě) produkcí tabáku, jejíž rentabilita je sporná. Účetní dvůr se domnívá, že jeho připomínky naznačují, že Komise v roce 1998 zmeškala příležitost navrhnout reformu trhu, která se plánuje nyní. |
| --- | --- |

103.

Jelikož se situace v odvětví tabáku v posledních letech významně nezměnila (tržní nerovnováha, nerentabilní výrobní podniky atd.), měla by Komise pokračovat ve strategii upřednostňování veřejného zdraví a trvale udržitelného rozvoje před (v tomto případě) produkcí tabáku, jejíž rentabilita je sporná. Účetní dvůr se domnívá, že jeho připomínky naznačují, že Komise v roce 1998 zmeškala příležitost navrhnout reformu trhu, která se plánuje nyní.

| 104. | Komise se měla při vypracovávání reformy v roce 1998 zabývat zjištěnými nedostatky a usilovat o to, aby návrhy na reformu byly podloženy dostatečnými, relevantními a spolehlivými údaji a aby byl analyzován dopad těchto návrhů na odvětví. |
| --- | --- |

104.

Komise se měla při vypracovávání reformy v roce 1998 zabývat zjištěnými nedostatky a usilovat o to, aby návrhy na reformu byly podloženy dostatečnými, relevantními a spolehlivými údaji a aby byl analyzován dopad těchto návrhů na odvětví.

| 105. | Reformou schválenou v roce 2004 však Rada rozhodla o pokračování částečné podpory odvětví tabáku v období 2006 až 2009, i když celkový objem podpory bude rozdělen jinak. Bez ohledu na zlepšení, která má reforma přinést, by Komise měla zajistit, aby se reforma zabývala skutečností, že množství tabáku vypěstovaného v EU nemůže uspokojit veškerou poptávku; že produkce EU není bez podpory rentabilní; že se jedná o jeden z nejnákladnějších tržních režimů; že není v souladu s politikou EU týkající se veřejného zdraví a trvale udržitelného rozvoje a že tržní ceny jsou stlačeny praktikami, které jsou v rozporu s hospodářskou soutěží, a aby tyto problémy monitorovala. |
| --- | --- |

105.

Reformou schválenou v roce 2004 však Rada rozhodla o pokračování částečné podpory odvětví tabáku v období 2006 až 2009, i když celkový objem podpory bude rozdělen jinak. Bez ohledu na zlepšení, která má reforma přinést, by Komise měla zajistit, aby se reforma zabývala skutečností, že množství tabáku vypěstovaného v EU nemůže uspokojit veškerou poptávku; že produkce EU není bez podpory rentabilní; že se jedná o jeden z nejnákladnějších tržních režimů; že není v souladu s politikou EU týkající se veřejného zdraví a trvale udržitelného rozvoje a že tržní ceny jsou stlačeny praktikami, které jsou v rozporu s hospodářskou soutěží, a aby tyto problémy monitorovala.

| 106. | Na základě těchto předpokladů vítá Účetní dvůr návrhy Komise na reformu, které Rada schválila. Účetní dvůr však poukazuje na to, že by se měly řešit nedostatky zjištěné v této zprávě, jelikož podpora závislá na produkci bude zastavována postupně. Rovněž koexistence producentů, kteří dostávají podporu v závislosti na produkci, a producentů, kteří dostávají paušální částku, by mohla znamenat riziko, že producenti budou spolupracovat, aby maximalizovali a rozdělili si podporu dostupnou v rámci obou režimů. |
| --- | --- |

106.

Na základě těchto předpokladů vítá Účetní dvůr návrhy Komise na reformu, které Rada schválila. Účetní dvůr však poukazuje na to, že by se měly řešit nedostatky zjištěné v této zprávě, jelikož podpora závislá na produkci bude zastavována postupně. Rovněž koexistence producentů, kteří dostávají podporu v závislosti na produkci, a producentů, kteří dostávají paušální částku, by mohla znamenat riziko, že producenti budou spolupracovat, aby maximalizovali a rozdělili si podporu dostupnou v rámci obou režimů.

| 107. | Účetní dvůr doporučuje Komisi, aby pokračovala ve vyšetřování chování, které je v rozporu s pravidly hospodářské soutěže, a v prokázaných případech přijala nezbytná opatření. Dále by bylo vhodné monitorovat případy, kdy členské státy neuskutečňují stanovené kontroly, a tam, kde je to možné, provést nápravu. |
| --- | --- |

107.

Účetní dvůr doporučuje Komisi, aby pokračovala ve vyšetřování chování, které je v rozporu s pravidly hospodářské soutěže, a v prokázaných případech přijala nezbytná opatření. Dále by bylo vhodné monitorovat případy, kdy členské státy neuskutečňují stanovené kontroly, a tam, kde je to možné, provést nápravu.

Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 21. července 2004.

Za Účetní dvůr

Juan Manuel FABRA VALLÉS

předseda

---

(1)  Nařízení Rady (ES) č. 864/2004 (Úř. věst. L 161, 30.4.2004, s. 48).

1

(2)  Nařízení Rady (EHS) č. 727/70 (Úř. věst. L 94, 28.4.1970, s. 1).

2

(3)  Nařízení Rady (EHS) č. 2075/92 (Úř. věst. L 215, 30.7.1992, s. 70).

3

(4)  Nařízení Rady (ES) č. 1636/98 (Úř. věst. L 210, 28.7.1998, s. 23).

4

(5)  Nařízení Rady (ES) č. 864/2004.

5

(6)  Kromě skupiny odrůd V, u níž se prémie od roku sklizně 2002 snižuje o 10 %.

6

(7)  Proměnná část se od roku 1999 postupně zvyšuje.

7

(8)  Zvláštní zpráva č. 3/87 o společné organizaci trhu se surovým tabákem (Úř. věst. C 297, 6.11.1987, s. 1). Zvláštní zpráva č. 8/93 o společné organizaci trhu se surovým tabákem (Úř. věst. C 65, 2.3.1994, s. 1). Výroční zpráva za rok 1996 (Úř. věst. C 348, 18.11.1997, s. 83).

8

(9)  Stálá skupina pro tabák zřízená v rámci Poradního výboru pro zvláštní výrobky podle rozhodnutí Komise 98/235/ES. Tato skupina je složena z odborníků, kteří zastupují producenty, obchodníky, první zpracovatele, výrobce a spotřebitele.

9

(10)  Rozhodnutí Komise C(92) 3126 ze dne 3. prosince 1992 o pilotním a demonstračním projektu podle článku 8 nařízení Rady (EHS) č. 4256/88 (Úř. věst. L 374, 31.12.1988). (Projekt č. 92.EL.06002.)

10

(11)  Helmico S.A. (1995) Závěrečná zpráva k projektu č. 92 EL.06002.

11

(12)  Nařízení (EHS) č. 84/93 (Úř. věst. L 12, 20.1.1993, s. 5).

12

(13)  Tuto situaci potvrdil Soudní dvůr v rozsudku ze dne 27. února 2002, případ C-302/00 Komise v. Francouzská republika, který se týkal různého zdanění tmavého tabáku a tabáku odrůdy Virginia.

13

(14)  Rámcová úmluva WHO o kontrole tabáku, Světová banka: Economics of tobacco toolkit: „Economic Analysis of Tobacco Demand“.

14

(15)  Hodnotící zpráva, na níž se Komise odvolává, nebere v úvahu příjmy z vedlejších činností. To je však nutné pro posouzení celkových příjmů producentů a jejich životní úrovně.

15

(16)  Nařízení Rady (EHS) č. 1257/1999 (Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 80).

16

(17)  Případ č. C-137/00.

17

(18)  Soudní dvůr v rozsudku v případu č. C-46/97, Řecká republika v. Komise Evropských společenství, dospěl k závěru, že aby bylo možno považovat kontroly tabákových polí na místě za účinné, musí se provádět v době, kdy se tabák ještě nachází na poli. Jelikož řecké orgány provedly kontroly po sklizni, muselo Řecko přijmout paušální snížení roční poskytnuté prémie o 2 %.

18

(19)  Nařízení Rady (ES) č. 1258/1999 (Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 103).

19

(20)  Dokument Komise: Pokyny pro paušální opravy DOC. VI/5330/97 ze dne 23. prosince 1997 a kontrola schválení účetní závěrky č. 99/902-ES.

20

(21)  Předběžný návrh souhrnného rozpočtu Evropské komise.

21

(22)  Nařízení (ES) č. 2848/98 ze dne 22. prosince 1998 (Úř. věst. L 358, 31.12.1988, s. 17) a nařízení (ES) č. 2636/1999 ze dne 14. prosince 1999 (Úř. věst. L 323, 15.12.1999, s. 4).

22

(23)  Čl. 54 písm. c) nařízení (ES) č. 2848/98.

23

(24)  Pracovní dokument zaměstnanců Komise: „Zpráva pro Evropský parlament a Radu o fungování společné organizace trhu se surovým tabákem“. SEK(2002) 1183 ze dne 6. listopadu 2002.

24

(25)  Hodnocení společné organizace trhu v sektoru surového tabáku, Consulenti per la Gestione Aziendale srl (COGEA), 2003.

25

Hodnocení společné organizace trhu v sektoru surového tabáku

(26)  Říjen 2003, kdy byla zpráva zveřejněna.

26

---

PŘÍLOHA 1

Zásobovací řetězec u tabáku

Image

---

PŘÍLOHA 2

Výrobní náklady, příjem a zisk/ztráta na kg a 0,1 ha (stremma) v Řecku, sklizeň 1998.

| (1 ECU = 327,086 GRD) |
| --- |
| | Skupina odrůd |
| I Virginia | II Burley | V Sun Cured | VI Basmas | VII Katerini | VIII Kaba K. Classic |
| A | Náklady v DRA/kg | 1 209 | 936 | 1 172 | 2 872 | 1 332 | 1 265 |
| B | Průměrná prodejní cena/kg | 195 | 141 | 158 | 939 | 541 | 357 |
| C | Čistá podpora v DRA/kg | 966 | 773 | 773 | 1 338 | 1 136 | 812 |
| D | Celkový příjem v DRA/kg (B + C) | 1 161 | 914 | 931 | 2 277 | 1 677 | 1 169 |
| E | Čistý příjem/ztráta (D – A) | –48 | –22 | – 241 | – 595 | 345 | –96 |
| F | Čistá podpora jako % nákladů | 80 | 83 | 66 | 47 | 85 | 64 |
| Zdroje: Výrobní náklady: Řecký Národní úřad pro tabák (EOK).
  Prodejní ceny: Údaje, které předaly Komisi členské státy podle nařízení (EHS) č. 1771/93. Tyto ceny nezahrnují vždy všechny platby a plnění, která producenti za tabák obdrží. |

(1 ECU = 327,086 GRD)

Skupina odrůd

I Virginia

II Burley

V Sun Cured

VI Basmas

VII Katerini

VIII Kaba K. Classic

A

Náklady v DRA/kg

1 209

936

1 172

2 872

1 332

1 265

B

Průměrná prodejní cena/kg

195

141

158

939

541

357

C

Čistá podpora v DRA/kg

966

773

773

1 338

1 136

812

D

Celkový příjem v DRA/kg (B + C)

1 161

914

931

2 277

1 677

1 169

E

Čistý příjem/ztráta (D – A)

–48

–22

– 241

– 595

345

–96

F

Čistá podpora jako % nákladů

80

83

66

47

85

64

Zdroje: Výrobní náklady: Řecký Národní úřad pro tabák (EOK).

Prodejní ceny: Údaje, které předaly Komisi členské státy podle nařízení (EHS) č. 1771/93. Tyto ceny nezahrnují vždy všechny platby a plnění, která producenti za tabák obdrží.

---

PŘÍLOHA 3

Průměrná prémie podle skupiny odrůd na hektar v roce 2000

| Členský stát | Skupina odrůd | Prémie EUR/ha | Kategorie celkem |
| --- | --- | --- | --- |
| Německo | Skupina I | 7 282,65 | 11 |
| | Skupina II | 9 113,34 | 6 |
| | Skupina III | 8 012,90 | 10 |
| Řecko | Skupina I | 9 806,24 | 3 |
| | Skupina II | 9 203,13 | 5 |
| | Skupina V | 5 643,48 | 18 |
| | Skupina VI | 5 285,85 | 20 |
| | Skupina VII | 7 218,14 | 12 |
| | Skupina VIII | 5 533,33 | 19 |
| Španělsko | Skupina I | 9 836,05 | 2 |
| | Skupina II | 6 747,37 | 16 |
| | Skupina III | 7 033,48 | 14 |
| | Skupina IV | 7 185,33 | 13 |
| Francie | Skupina I | 9 338,51 | 4 |
| | Skupina II | 8 917,35 | 7 |
| | Skupina III | 8 570,58 | 9 |
| Itálie | Skupina I | 8 792,83 | 8 |
| | Skupina II | 11 015,14 | 1 |
| | Skupina III | 6 723,53 | 17 |
| | Skupina IV | 6 869,49 | 15 |
| | Skupina V | 5 171,40 | 21 |
| | Skupina VII | 3 258,67 | 22 |
| Zdroj: údaje členských států poskytnuté Komisi.
  Cílem Komise je podporovat níže uvedené jakostní třídy v sestupném pořadí:






  Jakost 1 Skupina VI | Basmas |
| Jakost 2 Skupina VII | Katerini a podobné odrůdy |
| Jakost 3 Skupina I | Virginia, Virginia D a hybridní odrůdy, Bright |
| Jakost 4 Skupina IV | Kentucky, Moro di Cori, Salento |
| Jakost 5 Skupina VIII | Kaba Koulak (classic), Elassona, Myrodata Agrinion, Zichnomyrodata |
| Jakost 6 Skupina II | Burley, Badischer Burley, Maryland |
| Jakost 7 Skupina III | Badischer Geudertheimer, Pereg, Korso, Paraguay, Dragon Vert, Philippin, Semois, Appelterre, Nijkerk, Misionero, Rio Grande, Forchheimer Havanna IIc, Resistente 142, Goyano, hybridní odrůdy Geudertheimer, Beneventano, Fermented Burley, Havanna, Brasile Selvaggio a podobné odrůdy Petit Grammont, Nostrano del Brenta |
| Jakost 8 Skupina V | Xanthi-Yaka, Perustitza, Samsun, Erzegovina a podobné odrůdy, Myrodata Smyrmis, Trapezous a Phi I, Kaba Koulak (non classic), Tsebelia, Mavra |

Členský stát

Skupina odrůd

Prémie EUR/ha

Kategorie celkem

Německo

Skupina I

7 282,65

11

Skupina II

9 113,34

6

Skupina III

8 012,90

10

Řecko

Skupina I

9 806,24

3

Skupina II

9 203,13

5

Skupina V

5 643,48

18

Skupina VI

5 285,85

20

Skupina VII

7 218,14

12

Skupina VIII

5 533,33

19

Španělsko

Skupina I

9 836,05

2

Skupina II

6 747,37

16

Skupina III

7 033,48

14

Skupina IV

7 185,33

13

Francie

Skupina I

9 338,51

4

Skupina II

8 917,35

7

Skupina III

8 570,58

9

Itálie

Skupina I

8 792,83

8

Skupina II

11 015,14

1

Skupina III

6 723,53

17

Skupina IV

6 869,49

15

Skupina V

5 171,40

21

Skupina VII

3 258,67

22

Zdroj: údaje členských států poskytnuté Komisi.

Cílem Komise je podporovat níže uvedené jakostní třídy v sestupném pořadí:

Jakost 1 Skupina VI

Basmas

Jakost 2 Skupina VII

Katerini a podobné odrůdy

Jakost 3 Skupina I

Virginia, Virginia D a hybridní odrůdy, Bright

Jakost 4 Skupina IV

Kentucky, Moro di Cori, Salento

Jakost 5 Skupina VIII

Kaba Koulak (classic), Elassona, Myrodata Agrinion, Zichnomyrodata

Jakost 6 Skupina II

Burley, Badischer Burley, Maryland

Jakost 7 Skupina III

Badischer Geudertheimer, Pereg, Korso, Paraguay, Dragon Vert, Philippin, Semois, Appelterre, Nijkerk, Misionero, Rio Grande, Forchheimer Havanna IIc, Resistente 142, Goyano, hybridní odrůdy Geudertheimer, Beneventano, Fermented Burley, Havanna, Brasile Selvaggio a podobné odrůdy Petit Grammont, Nostrano del Brenta

Jakost 8 Skupina V

Xanthi-Yaka, Perustitza, Samsun, Erzegovina a podobné odrůdy, Myrodata Smyrmis, Trapezous a Phi I, Kaba Koulak (non classic), Tsebelia, Mavra

---

PŘÍLOHA 4

Sražené částky z podpory produkce tabáku k financování Tabákového fondu Společenství a platby podle druhu opatření

| Rok | Srážka


  (srážka v roce [t – 1]) | Prostředky využité v oblasti informovanosti | Prostředky využité v oblasti výzkumu | Přechod | „Nevyužité částky“ | CELKEM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | A | B | C | D | E (A – B – C) | E jako % A |
| 1994 | 289 744,00 | | | | 289 744,00 | 100,0 |
| 1995 | 4 839 200,00 | | | | 4 839 200,00 | 100,0 |
| 1996 | 8 390 773,00 | | 1 017 647,00 | | 7 373 126,00 | 87,9 |
| 1997 | 9 454 679,00 | | 1 570 658,00 | | 7 884 021,00 | 83,4 |
| 1998 | 9 371 382,00 | 1 393 467,15 | 915 468,00 | | 7 062 446,85 | 75,4 |
| 1999 | 7 951 889,00 | 128 308,78 | 143 857,00 | | 7 679 723,22 | 96,6 |
| 2000 | 8 498 972,00 | 1 108 067,10 | 1 301 843,00 | | 6 089 061,90 | 71,6 |
| 2001 | 19 167 708,00 | 6 321 097,00 | 544 461,00 | | 12 302 150,00 | 64,2 |
| 2002 | 18 867 346,00 | 6 933 341,00 | 3 759 836,00 | | 8 174 169,00 | 43,3 |
| 2003 | 18 744 984,00 | 2 519 660,00 (1) | 225 108,00 | 9 500 000,00 (2) | 6 500 216,00 | 34,7 |
| Celkem | 105 576 677,00 | 18 403 941,03 | 9 478 878,00 | 9 500 000,00 | 68 193 857,97 | 64,6 |
| Pozn.: Sražené částky nejsou přiděleny do „fondu“. Při přípravě rozpočtu jsou částky sražené na financování „fondu“ odečteny z vypočtených částek prémií, takže konečná částka v rozpočtu je pouze čistá částka. Proto musí být budoucí výdaje z „nevyužitých částek“ pokryty budoucími příjmy, tj. vzniká „zátěž z minulosti“.

  Zdroje: GŘ pro zemědělství a GŘ pro zdraví a ochranu spotřebitele. |

Rok

Srážka

(srážka v roce [t – 1])

Prostředky využité v oblasti informovanosti

Prostředky využité v oblasti výzkumu

Přechod

„Nevyužité částky“

CELKEM

A

B

C

D

E (A – B – C)

E jako % A

1994

289 744,00

289 744,00

100,0

1995

4 839 200,00

4 839 200,00

100,0

1996

8 390 773,00

1 017 647,00

7 373 126,00

87,9

1997

9 454 679,00

1 570 658,00

7 884 021,00

83,4

1998

9 371 382,00

1 393 467,15

915 468,00

7 062 446,85

75,4

1999

7 951 889,00

128 308,78

143 857,00

7 679 723,22

96,6

2000

8 498 972,00

1 108 067,10

1 301 843,00

6 089 061,90

71,6

2001

19 167 708,00

6 321 097,00

544 461,00

12 302 150,00

64,2

2002

18 867 346,00

6 933 341,00

3 759 836,00

8 174 169,00

43,3

2003

18 744 984,00

2 519 660,00 (1)

225 108,00

9 500 000,00 (2)

6 500 216,00

34,7

Celkem

105 576 677,00

18 403 941,03

9 478 878,00

9 500 000,00

68 193 857,97

64,6

Pozn.: Sražené částky nejsou přiděleny do „fondu“. Při přípravě rozpočtu jsou částky sražené na financování „fondu“ odečteny z vypočtených částek prémií, takže konečná částka v rozpočtu je pouze čistá částka. Proto musí být budoucí výdaje z „nevyužitých částek“ pokryty budoucími příjmy, tj. vzniká „zátěž z minulosti“.

Zdroje: GŘ pro zemědělství a GŘ pro zdraví a ochranu spotřebitele.

---

(1)  Stav: 23. května 2004.

(2)  Úř. věst. L 164, 2.7.2003.

Pozn.: Sražené částky nejsou přiděleny do „fondu“. Při přípravě rozpočtu jsou částky sražené na financování „fondu“ odečteny z vypočtených částek prémií, takže konečná částka v rozpočtu je pouze čistá částka. Proto musí být budoucí výdaje z „nevyužitých částek“ pokryty budoucími příjmy, tj. vzniká „zátěž z minulosti“.

Zdroje: GŘ pro zemědělství a GŘ pro zdraví a ochranu spotřebitele.

---

PŘÍLOHA 5

Případy nedodržení právních požadavků v jednom nebo ve všech rocích sklizně 1999–2001

| | Druh porušení
   (1) |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3.1 | 3.2 | 3.3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 |
| Německo (centrální úroveň) | | X | | | | | | | X | | | | | | | | X | | |
| Na úrovni příjemců | | | | | | | | | | | | X | | X | X | | | | |
| Řecko (Centrální úroveň) | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | | | | X | | | | | |
| Na úrovni prvních zpracovatelů | | | | | | | X | | | | | | | | | | | | |
| Na úrovni příjemců | | | | | | | | | | | X | | X | X (2) | X | | | | |
| Španělsko | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Na regionální úrovni | | | X | | X | | | | X | X | | | | | | | | | |
| Na úrovni příjemců | | | | | | | | | | | | | | X | X | | | | |
| Francie (Centrální úroveň) | | X | | | X | | | | | | | | | | | | | | |
| Na úrovni prvních zpracovatelů | | | | | | | | | | | | | X (2) | | | | | | |
| Itálie (Centrální úroveň) | X | | X | | | X | | | X | X | | | X | | | X | | X | X |
| Na úrovni příjemců | | | | | | | | | | | X | | X | | X | | | | |

Druh porušení
   (1)

1

2

3.1

3.2

3.3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

15

16

17

Německo (centrální úroveň)

X

X

X

Na úrovni příjemců

X

X

X

Řecko (Centrální úroveň)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Na úrovni prvních zpracovatelů

X

Na úrovni příjemců

X

X

X (2)

X

Španělsko

Na regionální úrovni

X

X

X

X

Na úrovni příjemců

X

X

Francie (Centrální úroveň)

X

X

Na úrovni prvních zpracovatelů

X (2)

Itálie (Centrální úroveň)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Na úrovni příjemců

X

X

X

Poznámky k příloze 5
   (3)

| Právní požadavky |
| --- |
| 1. | Podle článku 44 nařízení (ES) č. 2848/98 členské státy zavedou režim kontrol, aby zajistily účinné ověřování dodržování ustanovení stanovených tímto nařízením a nařízením (EHS) č. 2075/92, a přijmou všechna nezbytná dodatečná opatření, která jsou nutná pro používání těchto nařízení. |
| 2. | Podle článku 45 nařízení (ES) č. 2848/98 zahrnují administrativní kontroly členských států křížové kontroly:






  — | pozemků, které jsou ohlášené jako pěstební tabákové plochy, jakož i kontroly databáze podle článku 2 nařízení (EHS) č. 3508/92 za účelem zabránit neoprávněnému dvojímu poskytnutí podpory na jednu a tutéž sklizeň. |

Právní požadavky

1.

Podle článku 44 nařízení (ES) č. 2848/98 členské státy zavedou režim kontrol, aby zajistily účinné ověřování dodržování ustanovení stanovených tímto nařízením a nařízením (EHS) č. 2075/92, a přijmou všechna nezbytná dodatečná opatření, která jsou nutná pro používání těchto nařízení.

2.

Podle článku 45 nařízení (ES) č. 2848/98 zahrnují administrativní kontroly členských států křížové kontroly:

—

pozemků, které jsou ohlášené jako pěstební tabákové plochy, jakož i kontroly databáze podle článku 2 nařízení (EHS) č. 3508/92 za účelem zabránit neoprávněnému dvojímu poskytnutí podpory na jednu a tutéž sklizeň.

Pro sklizeň 1999 mohou být tyto kontroly prováděny na základě vzorku.

3.

Podle článku 46 nařízení (ES) č. 2848/98 kontroly pozemků na místě:

| 3.1 | musí být neohlášené; |
| --- | --- |

3.1

musí být neohlášené;

| 3.2 | u každého prvního zpracovatele se musí vztahovat minimálně na 5 % samostatných producentů; |
| --- | --- |

3.2

u každého prvního zpracovatele se musí vztahovat minimálně na 5 % samostatných producentů;

| 3.3 | musí být prováděny na základě vzorku vybraného podle analýzy rizik při zohlednění alespoň smluvního množství tabáku v poměru k pozemkům ohlášeným jako pěstební tabákové plochy (výnos produkce) a výsledkům kontrol z předchozích let. |
| --- | --- |

3.3

musí být prováděny na základě vzorku vybraného podle analýzy rizik při zohlednění alespoň smluvního množství tabáku v poměru k pozemkům ohlášeným jako pěstební tabákové plochy (výnos produkce) a výsledkům kontrol z předchozích let.

4.

V rozsudku ze dne 13. července 2000 v případu č. C-46/97 Soudní dvůr konstatoval, že aby bylo možno považovat kontroly tabákových polí na místě za účinné, musí se provádět v době, kdy je tabák ještě na poli.

5.

Podle článku 47 nařízení (ES) č. 2848/98 v případě dodávek do různých výkupních středisek musí být doprava z těchto středisek k prvnímu zpracovateli předem schválena. Toto předchozí oznámení umožní kontrolnímu subjektu v každém jednotlivém případě přesně určit dopravní prostředek, trasu, čas odjezdu a příjezdu, jakož i přepravovaná množství tabáku.

6.

Při určování množství způsobilého pro vyplacení prémie je třeba respektovat předem stanovené referenční hodnoty vlhkosti. Obsah vlhkosti musí být určen ve výkupních střediscích i u prvního zpracovatele a případně se musí provést úpravy hmotnosti. V příloze VI nařízení (ES) č. 2848/98 jsou stanoveny použitelné metody, rozsah a četnost odebírání vzorků a způsoby výpočtu.

7.

Podle článku 48 nařízení (ES) č. 2848/98 se kontroly během prvního zpracování a obalové úpravy tabáku provádějí po analýze rizik.

Tyto kontroly zahrnují alespoň:

| i) | neohlášenou kontrolu zásob prvního zpracovatele, |
| --- | --- |

i)

neohlášenou kontrolu zásob prvního zpracovatele,

| ii) | kontrolu v okamžiku, kdy tabák podrobený prvnímu zpracování a obalové úpravě opouští kontrolní místo (viz poznámka č. 8). |
| --- | --- |

ii)

kontrolu v okamžiku, kdy tabák podrobený prvnímu zpracování a obalové úpravě opouští kontrolní místo (viz poznámka č. 8).

8.

Čl. 1 odst. 3 nařízení (ES) č. 1636/98 definuje „první zpracování tabáku“ jako zpracování surového tabáku dodaného producentem na trvanlivý, skladovatelný výrobek zabalený do jednotných balíků nebo balení, která odpovídají požadavkům koncového uživatele (výrobce).

9.

Od sklizně 1993 mohou seskupení producentů získat status „uznaných seskupení producentů“, pokud splní řadu požadavků stanovených v čl. 2 odst. 1 nařízení (EHS) č. 84/93. Od sklizně 1999 jsou tyto požadavky stanoveny v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2848/98.

10.

Podle čl. 3 písm. f) nařízení (ES) č. 2848/98 členové seskupení producentů, kteří chtějí ukončit své členství, tak mohou učinit, pokud byli členy seskupení alespoň jeden rok po jeho uznání.

11.

Čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 2848/98 zakazuje seskupením producentů provádět první zpracování tabáku.

12.

Čl. 4 písm. a) nařízení (EHS) č. 2075/92 stanoví poskytování zvláštní podpory uznaným seskupením, článek 7 nařízení (EHS) č. 84/93 a čl. 40 odst. 2 nařízení (ES) č. 2848/98 stanoví podrobně, k jakému účelu lze zvláštní podporu použít. V roce 1995 vydala Komise (DG VI/E3) pro členské státy interpretační poznámku (č. VI/5711/95) o použití zvláštní podpory, aby byl zajištěn zejména dodatečný účinek této subvence.

13.

Podle čl. 6 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 2848/98 členský stát odejme seskupení producentů uznání, pokud je zvláštní podpora využita k jiným účelům, než jsou uvedeny v čl. 40 odst. 2. Zvláštní podporu a proměnnou část prémie je možno vyplatit jen uznaným seskupením producentů.

14.

Podle článku 5 nařízení (EHS) č. 2075/92 je poskytnutí prémie producentům vázáno na to, že tabákové listy jsou dodány na základě smlouvy o pěstování se schváleným prvním příjemcem. Smlouva musí být uzavřena nejpozději do 30. května roku sklizně.

15.

Podle článku 11 nařízení (ES) č. 2848/98 pokud se smlouva o pěstování uzavírá mezi prvním zpracovatelem a seskupením producentů, musí být ke smlouvě přiložen seznam producentů.

16.

Podle čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 2848/98 musí příslušný subjekt vyplatit prémie seskupením producentů do 30 dnů od data předložení požadovaných dokladů.

17.

Čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2075/92 stanoví, že prvním zpracovatelům je uděleno povolení podepsat smlouvy o pěstování, pokud splňují určité požadavky. Smlouvy o pěstování musí být podepsány nejpozději do 30. května.

Podle článku 7 nařízení (ES) č. 2848/98 musí členské státy rozhodnout o schválení prvních zpracovatelů s přihlédnutím k jiným podmínkám, které samy stanovily.

---

(1)  Počty se vztahují na na porušení právních předpisů uvedených v poznámkách.

(2)  K tomuto porušení došlo i u sklizní před rokem 1999.

(3)  Pokud Komise zjistí, že výdaje nebyly vynaloženy v souladu s předpisy Společenství, posoudí, jaké částky budou vyloučeny z financování Společenství. Komise musí přihlédnout zejména ke stupni zjištěné neshody, povaze a závažnosti porušení a finanční ztrátě, která Společenství vznikla. Tyto opravy se obecně pohybují mezi 2 % a 10 % výdajů. Ve výjimečných případech je možno rozhodnout o vyšší částce oprav, a to až do výše 100 %.

---

PŘÍLOHA 6

Registrace pokrytí útvary pro schválení účetní závěrky správních a kontrolních systémů členských států (omezeno na systémy klasifikované Komisí jako „klíčové kontroly“) 1999 až 2003

| | Členský stát |
| --- | --- |
| Itálie | Španělsko | Francie | Řecko |
| Data kontroly | 12.–16. 7. 1999 | 22.–26. 1. 2001
  8. 2. 2001 | 8.–12. 9. 2003 | 20.–24. 9. 1999 | 2.–6. 7. 2001 | 14.–18. 5. 2001 | 10.–14. 11. 2003 |
| Druh kontroly | Preventivní kontrola (1)

  (Kontrola pěstebních ploch – kontrola shody) | Kontrola shody (2) | Kontrola shody | Preventivní kontrola
  (Kontrola pěstebních ploch – kontrola shody) | Kontrola shody | Kontrola shody | Kontrola shody |
| Zahrnuté roky | 1998, 1999 | 1999, 2000 | 2002 | 1998, 1999 | 1999, 2000 | 1999, 2000 | 2002 smlouvy na 2003 |
| Provedené kontroly: ano/ne |
| Fyzická kontrola pěstebních ploch na místě | Ne | Ano (3) | Ano | Ano (4) | Ne | Ne | Ne |
| Kontrola dodávek na místě | Ne | Ano (5) | Ne | Ano | Ne (6) | Ne | Ne |
| Kontrola zpracování na místě | Ne | Ne | Ne | Ano | Ne | Ne | Ne |
| Zdroje: Kontrolní zprávy poskytnuté Účetnímu dvoru a dodatečné informace. |

Členský stát

Itálie

Španělsko

Francie

Řecko

Data kontroly

12.–16. 7. 1999

22.–26. 1. 2001

8. 2. 2001

8.–12. 9. 2003

20.–24. 9. 1999

2.–6. 7. 2001

14.–18. 5. 2001

10.–14. 11. 2003

Druh kontroly

Preventivní kontrola (1)

(Kontrola pěstebních ploch – kontrola shody)

Kontrola shody (2)

Kontrola shody

Preventivní kontrola

(Kontrola pěstebních ploch – kontrola shody)

Kontrola shody

Kontrola shody

Kontrola shody

Zahrnuté roky

1998, 1999

1999, 2000

2002

1998, 1999

1999, 2000

1999, 2000

2002 smlouvy na 2003

Provedené kontroly: ano/ne

Fyzická kontrola pěstebních ploch na místě

Ne

Ano (3)

Ano

Ano (4)

Ne

Ne

Ne

Kontrola dodávek na místě

Ne

Ano (5)

Ne

Ano

Ne (6)

Ne

Ne

Kontrola zpracování na místě

Ne

Ne

Ne

Ano

Ne

Ne

Ne

Zdroje: Kontrolní zprávy poskytnuté Účetnímu dvoru a dodatečné informace.

---

(1)  Cílem preventivních kontrol je zabývat se otázkami členských států k výkladu právních předpisů EU.

(2)  Cílem kontrol shody je ověřit, zda členské státy dodržují právní předpisy EU podle nařízení (ES) č. 1287/95.

(3)  Jen částečně, pozemky s odrůdou Burley byly již sklizeny, takže fyzická kontrola „nebyla možná“.

(4)  Kontrola zahrnovala posouzení nesrovnalostí, které byly zjištěny při kontrole CSIA u sklizně 2000.

(5)  Kontrola byla omezena na zařazení dodaného tabáku a kontrolu obsahu vlhkosti.

(6)  Vzhledem k tomu, že zpráva o kontrole obsahuje pouze text „via les tests de corroboration, au travers de l'existence de bons d'apport pour le contrôle des livraisons“, se zdá, že se jedná o kontrolu „ex-post“ s omezeným rozsahem.

Zdroje: Kontrolní zprávy poskytnuté Účetnímu dvoru a dodatečné informace.

---

PŘÍLOHA 7

Dodatečné klíčové kontroly ke kontrolám stanoveným Komisí

| Č. | Nařízení (ES) č. 2848/98 | Kontrolní opatření |
| --- | --- | --- |
| 1 | Článek 46 | Kontroly pozemků na místě k posouzení spolehlivosti skutečně dodaného množství tabáku (výnos produkce). |
| 2 | Čl. 47 odst. 2 | Kontroly na místě týkající se dopravy mezi vzdáleným výkupním střediskem a prvním zpracovatelem. |
| 3 | Čl. 48 odst. 2 písm. a) | Neohlášené kontroly na místě během prvního zpracování a obalové úpravy zásob podniku. |
| 4. | Čl. 40 odst. 2, 2a a 3
  Čl. 51 odst. 2 | Kontroly na místě týkající se zvláštní podpory pro seskupení producentů. |

Č.

Nařízení (ES) č. 2848/98

Kontrolní opatření

1

Článek 46

Kontroly pozemků na místě k posouzení spolehlivosti skutečně dodaného množství tabáku (výnos produkce).

2

Čl. 47 odst. 2

Kontroly na místě týkající se dopravy mezi vzdáleným výkupním střediskem a prvním zpracovatelem.

3

Čl. 48 odst. 2 písm. a)

Neohlášené kontroly na místě během prvního zpracování a obalové úpravy zásob podniku.

4.

Čl. 40 odst. 2, 2a a 3

Čl. 51 odst. 2

Kontroly na místě týkající se zvláštní podpory pro seskupení producentů.

---

ODPOVĚDI KOMISE

SHRNUTÍ

| I. | Komise vítá zprávu Účetního dvora, ale není nakloněna podpoře mnoha jeho závěrů. |
| --- | --- |

I.

Komise vítá zprávu Účetního dvora, ale není nakloněna podpoře mnoha jeho závěrů.

| V. | Návrh reformy v roce 1998 vytvořila Komise na základě zprávy předložené v roce 1996. Tato zpráva vycházela z nejspolehlivějších údajů, které byly v té době k dispozici a které podléhaly určitým omezením. Komise se nedomnívá, že tento nedostatek údajů měl vliv na její tržní analýzu. Reforma vedla k výraznému snížení produkce dvou nejméně kvalitních skupin tabáku, čímž se vyřešil problém, že jakost pěstovaného tabáku neodpovídala tržní poptávce. Údajné protisoutěžní chování v odvětví tabákových výrobků Komise nadále sleduje (viz bod X). |
| --- | --- |

V.

Návrh reformy v roce 1998 vytvořila Komise na základě zprávy předložené v roce 1996. Tato zpráva vycházela z nejspolehlivějších údajů, které byly v té době k dispozici a které podléhaly určitým omezením. Komise se nedomnívá, že tento nedostatek údajů měl vliv na její tržní analýzu. Reforma vedla k výraznému snížení produkce dvou nejméně kvalitních skupin tabáku, čímž se vyřešil problém, že jakost pěstovaného tabáku neodpovídala tržní poptávce. Údajné protisoutěžní chování v odvětví tabákových výrobků Komise nadále sleduje (viz bod X).

| VI. | Služby Komise pro účetní závěrky skutečně nebyly s ohledem na tabákové výrobky nečinné a na základě vlastní analýzy rizik a s ohledem na určité předběžné komentáře Účetního dvora zahájily v roce 2001 v oblasti tabákových výrobků šetření (audity v Řecku, Itálii, Francii a Německu), přičemž další tři audity byly provedeny v roce 2003 (Řecko, Itálie a Španělsko). Následná řízení po auditech v roce 2001 již byla v Německu a Francii ukončena. Některým členským státům povolila Komise odklad a bude se snažit uzavřít šetření co nejdříve.
  Komise bere na vědomí rozšířený seznam klíčových kontrolních mechanismů, které Účetní dvůr navrhuje. Komise však v roce 2001 definovala klíčové kontrolní mechanismy, které budou uplatňovány v odvětví tabákových výrobků, a domnívá se, že tyto klíčové kontrolní mechanismy obsahují základní kontrolní mechanismy, které nařízení předpokládá. |
| --- | --- |

VI.

Služby Komise pro účetní závěrky skutečně nebyly s ohledem na tabákové výrobky nečinné a na základě vlastní analýzy rizik a s ohledem na určité předběžné komentáře Účetního dvora zahájily v roce 2001 v oblasti tabákových výrobků šetření (audity v Řecku, Itálii, Francii a Německu), přičemž další tři audity byly provedeny v roce 2003 (Řecko, Itálie a Španělsko). Následná řízení po auditech v roce 2001 již byla v Německu a Francii ukončena. Některým členským státům povolila Komise odklad a bude se snažit uzavřít šetření co nejdříve.

Komise bere na vědomí rozšířený seznam klíčových kontrolních mechanismů, které Účetní dvůr navrhuje. Komise však v roce 2001 definovala klíčové kontrolní mechanismy, které budou uplatňovány v odvětví tabákových výrobků, a domnívá se, že tyto klíčové kontrolní mechanismy obsahují základní kontrolní mechanismy, které nařízení předpokládá.

| VII. | Komise se domnívá, že její monitorování je uspokojivé.
  Podle článku 26 nařízení (EHS) č. 2075/92 předloží Komise Evropského parlamentu a Radě zprávu o fungování společné organizace trhu se surovým tabákem do 1. dubna 2002. Komise předložila požadovanou zprávu (1) se sedmiměsíčním zpožděním v listopadu 2002.
  Mezitím Komise zadala vypracování hodnotící studie společné organizace trhu externímu hodnotiteli. Tato studie (2) byla k dispozici v říjnu 2003. Kromě toho vypracovala Komise v rámci přípravy na reformu odvětví surového tabáku studii zabývající se rozšířeným posouzením vlivu (3), která byla dokončena 23. září 2003. |
| --- | --- |

VII.

Komise se domnívá, že její monitorování je uspokojivé.

Podle článku 26 nařízení (EHS) č. 2075/92 předloží Komise Evropského parlamentu a Radě zprávu o fungování společné organizace trhu se surovým tabákem do 1. dubna 2002. Komise předložila požadovanou zprávu (1) se sedmiměsíčním zpožděním v listopadu 2002.

Mezitím Komise zadala vypracování hodnotící studie společné organizace trhu externímu hodnotiteli. Tato studie (2) byla k dispozici v říjnu 2003. Kromě toho vypracovala Komise v rámci přípravy na reformu odvětví surového tabáku studii zabývající se rozšířeným posouzením vlivu (3), která byla dokončena 23. září 2003.

| IX. | Dne 22. dubna 2004 přijala Rada ministrů zemědělství rozhodnutí provést komplexní reformu podpory odvětví tabákových výrobků. Podle této reformy budou od roku 2010 podpory v odvětví tabákových výrobků zcela zbaveny závislosti na produkci. Polovina podpor bude převedena na jednorázovou platbu pro pěstitele a zbývající polovina bude použita na restrukturalizaci regionů produkujících tabák podle politiky rozvoje venkova. Během čtyřletého přechodného období mezi lety 2006 a 2009 bude nejméně 40 % podpor uvolněno a začleněno do jednorázové platby pro pěstitele. Členské státy se mohou rozhodnout a ponechat si jako vázanou platbu až 60 %. Vázaná platba musí být poskytnuta tak, aby bylo zajištěno rovné zacházení mezi zemědělci a/nebo podle objektivních kritérií, například pro producenty tabáku v regionech cíle I nebo pro pěstitele tabáku, kteří produkují odrůdy o konkrétní jakosti. V budoucnu lze zvážit další kritéria. Reforma z roku 2004 by měla v podstatě vyřešit všechny současné obtíže. |
| --- | --- |

IX.

Dne 22. dubna 2004 přijala Rada ministrů zemědělství rozhodnutí provést komplexní reformu podpory odvětví tabákových výrobků. Podle této reformy budou od roku 2010 podpory v odvětví tabákových výrobků zcela zbaveny závislosti na produkci. Polovina podpor bude převedena na jednorázovou platbu pro pěstitele a zbývající polovina bude použita na restrukturalizaci regionů produkujících tabák podle politiky rozvoje venkova. Během čtyřletého přechodného období mezi lety 2006 a 2009 bude nejméně 40 % podpor uvolněno a začleněno do jednorázové platby pro pěstitele. Členské státy se mohou rozhodnout a ponechat si jako vázanou platbu až 60 %. Vázaná platba musí být poskytnuta tak, aby bylo zajištěno rovné zacházení mezi zemědělci a/nebo podle objektivních kritérií, například pro producenty tabáku v regionech cíle I nebo pro pěstitele tabáku, kteří produkují odrůdy o konkrétní jakosti. V budoucnu lze zvážit další kritéria. Reforma z roku 2004 by měla v podstatě vyřešit všechny současné obtíže.

| X. | Komise vydala sdělení o námitkách týkající se údajných kartelů na trhu se surovým tabákem ve Španělsku (v prosinci 2003) a v Itálii (v únoru 2004). Tato sdělení o námitkách obsahují předběžné závěry z vyšetřování Komise ohledně údajného protisoutěžního chování skupin producentů a zpracovatelů v těchto dvou členských státech, které začalo ve Španělsku v říjnu 2001 a v Itálii v lednu 2002. Vydání sdělení o námitkách je prvním krokem v procesu, který může vést k přijetí zakazujícího rozhodnutí, kterým budou dotyčným společnostem uloženy pokuty.
  Pokud jde o možnou finanční opravu, Komise se odvolává na probíhající účetní závěrku v dotyčných společnostech po auditech z let 2001 a 2003. |
| --- | --- |

X.

Komise vydala sdělení o námitkách týkající se údajných kartelů na trhu se surovým tabákem ve Španělsku (v prosinci 2003) a v Itálii (v únoru 2004). Tato sdělení o námitkách obsahují předběžné závěry z vyšetřování Komise ohledně údajného protisoutěžního chování skupin producentů a zpracovatelů v těchto dvou členských státech, které začalo ve Španělsku v říjnu 2001 a v Itálii v lednu 2002. Vydání sdělení o námitkách je prvním krokem v procesu, který může vést k přijetí zakazujícího rozhodnutí, kterým budou dotyčným společnostem uloženy pokuty.

Pokud jde o možnou finanční opravu, Komise se odvolává na probíhající účetní závěrku v dotyčných společnostech po auditech z let 2001 a 2003.

INTRODUCTION

| 13. | The instrument of the national reserve has favoured the conversion to other variety groups in association with other instruments such as the transfer of guarantee thresholds.
  The national reserve has become an option for the Member State since the 2002 harvest. |
| --- | --- |

13.

The instrument of the national reserve has favoured the conversion to other variety groups in association with other instruments such as the transfer of guarantee thresholds.

The national reserve has become an option for the Member State since the 2002 harvest.

PREPARATION FOR THE 1998 REFORM

| 21. to 23. | The main objective of the CMO is to support production of leaf tobacco. The socio-economic impact of employment has also been an important consideration for the Council during the history of the tobacco scheme.
  In its 1996 report, the Commission used the best data available at the time.
  In a working document (4), the Commission points out that, according to Eurostat, the tobacco sector employed a larger labour force in 2000 than the 72 000 full-time workers estimated by the Court using a theoretical calculation. The Eurostat figure is 126 070 annual working units, corresponding to 212 960 people as the share of seasonal and part-time employment is remarkably high. |
| --- | --- |

21. to 23.

The main objective of the CMO is to support production of leaf tobacco. The socio-economic impact of employment has also been an important consideration for the Council during the history of the tobacco scheme.

In its 1996 report, the Commission used the best data available at the time.

In a working document (4), the Commission points out that, according to Eurostat, the tobacco sector employed a larger labour force in 2000 than the 72 000 full-time workers estimated by the Court using a theoretical calculation. The Eurostat figure is 126 070 annual working units, corresponding to 212 960 people as the share of seasonal and part-time employment is remarkably high.

| 24. | As regards the average aid per person, the Commission would refer to its recent study (5), which indicates average assistance of EUR 7 600 per person employed in the tobacco sector in 2002 (6). |
| --- | --- |

24.

As regards the average aid per person, the Commission would refer to its recent study (5), which indicates average assistance of EUR 7 600 per person employed in the tobacco sector in 2002 (6).

| 25. | In some tobacco-producing regions tobacco is the main product grown. The majority of the agricultural population in such specialised regions is occupied in production, first processing, transport or supply of materials involved in the production of this crop. Hence a large part of the agricultural population is dependent on tobacco production.
  Eastern Macedonia and Thrace, western Greece and continental Greece, central Macedonia, western Macedonia (Greece) and Campania (Italy) can be regarded as the most specialised regions. In these regions, consequently, tobacco cultivation plays an important role both in structural and production specialisation and, therefore, plays an important economic and social role. The evaluation study used quantitative parameters (% tobacco farms over total farms versus % tobacco area over total agricultural area) to describe the degree of specialisation of tobacco-producing regions (7), thus providing evidence for tobacco production’s importance in relation to other crops. |
| --- | --- |

25.

In some tobacco-producing regions tobacco is the main product grown. The majority of the agricultural population in such specialised regions is occupied in production, first processing, transport or supply of materials involved in the production of this crop. Hence a large part of the agricultural population is dependent on tobacco production.

Eastern Macedonia and Thrace, western Greece and continental Greece, central Macedonia, western Macedonia (Greece) and Campania (Italy) can be regarded as the most specialised regions. In these regions, consequently, tobacco cultivation plays an important role both in structural and production specialisation and, therefore, plays an important economic and social role. The evaluation study used quantitative parameters (% tobacco farms over total farms versus % tobacco area over total agricultural area) to describe the degree of specialisation of tobacco-producing regions (7), thus providing evidence for tobacco production’s importance in relation to other crops.

| 26. | The Commission approach was justified and reflected market reality. EU production of those variety groups in demand, quality and market prices increased (also influenced by the cyclical trends in world market prices). |
| --- | --- |

26.

The Commission approach was justified and reflected market reality. EU production of those variety groups in demand, quality and market prices increased (also influenced by the cyclical trends in world market prices).

| 27. | When preparing the 1998 reform, one objective was to gear production more closely to market needs. The Commission proposed transferring production rights between variety groups depending on market demand. More flue-cured and light air-cured tobacco of better quality was produced in order to cope with an increased demand for these variety groups. There is evidence that both exports and certain imports have decreased. EU exports show a marked decrease in volume, especially of low quality tobacco (semi-oriental varieties, dark air-cured varieties) while value has increased. |
| --- | --- |

27.

When preparing the 1998 reform, one objective was to gear production more closely to market needs. The Commission proposed transferring production rights between variety groups depending on market demand. More flue-cured and light air-cured tobacco of better quality was produced in order to cope with an increased demand for these variety groups. There is evidence that both exports and certain imports have decreased. EU exports show a marked decrease in volume, especially of low quality tobacco (semi-oriental varieties, dark air-cured varieties) while value has increased.

| 28. | The key objectives of the reform, based on a modulation of part of the premium, were to achieve both a better quality and an improved price level within the EU, and these objectives have largely been achieved. The most recent evidence available to the Commission shows that for certain variety groups prices (also influenced by cyclical trends in world market prices) have improved. |
| --- | --- |

28.

The key objectives of the reform, based on a modulation of part of the premium, were to achieve both a better quality and an improved price level within the EU, and these objectives have largely been achieved. The most recent evidence available to the Commission shows that for certain variety groups prices (also influenced by cyclical trends in world market prices) have improved.

| 29. | The Commission took account of the fact that price is affected by supply (production, import, stocks) and demand (consumption, export) as well as exchange rates. However, within a given market situation in a given harvest year, it is obvious that differences in quality lead to differences in price. It is often argued that for a given quality the producer will not always receive the same price. This is, however, the consequence of free competition between first processors when contracts are negotiated.
  The lack of a single objective quality grading system was not an obstacle to implementing a quality policy. The various national and local quality grading systems can differentiate according to variety groups and specific first processing needs. |
| --- | --- |

29.

The Commission took account of the fact that price is affected by supply (production, import, stocks) and demand (consumption, export) as well as exchange rates. However, within a given market situation in a given harvest year, it is obvious that differences in quality lead to differences in price. It is often argued that for a given quality the producer will not always receive the same price. This is, however, the consequence of free competition between first processors when contracts are negotiated.

The lack of a single objective quality grading system was not an obstacle to implementing a quality policy. The various national and local quality grading systems can differentiate according to variety groups and specific first processing needs.

| 30. | The Commission considers that its market analysis was based on the best available information at the time and provided policy-makers with an appropriate understanding of the market to guide their selection of the market measures. |
| --- | --- |

30.

The Commission considers that its market analysis was based on the best available information at the time and provided policy-makers with an appropriate understanding of the market to guide their selection of the market measures.

| 31. | The issue of the lack of alternative crops has to be seen in relation to the whole production chain and not just primary growing of tobacco on the farm. In some regions, local communities have become so dependent on tobacco that conversion to other productions would only be possible over a considerable period of time. |
| --- | --- |

31.

The issue of the lack of alternative crops has to be seen in relation to the whole production chain and not just primary growing of tobacco on the farm. In some regions, local communities have become so dependent on tobacco that conversion to other productions would only be possible over a considerable period of time.

| 32. | The post-1998 CMO took into account the concentration of purchasing by a limited number of multinational first processors, merchants and manufacturers and their more important role in price setting. In order to counterbalance the increased integration and concentration at processor level, the Commission provided strong incentives (access to the variable premium) for producers to join producer groups and reinforced the role of producer groups. |
| --- | --- |

32.

The post-1998 CMO took into account the concentration of purchasing by a limited number of multinational first processors, merchants and manufacturers and their more important role in price setting. In order to counterbalance the increased integration and concentration at processor level, the Commission provided strong incentives (access to the variable premium) for producers to join producer groups and reinforced the role of producer groups.

| 33. | DG AGRI informed DG COMP of possible anti-competitive practices in June 2001. This information, amongst others, led to an investigation by DG COMP in October 2001, which subsequently confirmed that such alleged practices did exist in Italy and Spain (see paragraphs 67 to 71).
  The Commission’s 1993 prohibition on producer groups from carrying out first processing aimed to separate the functions of producer (organisation) and first processor in order to avoid conflicts of interests between the two parties. Integration of producer groups in processing was not favoured because of the high degree of specialisation and capital input required. The separation of the functions of producers and processors was maintained in order to safeguard a fair price formation for raw tobacco. |
| --- | --- |

33.

DG AGRI informed DG COMP of possible anti-competitive practices in June 2001. This information, amongst others, led to an investigation by DG COMP in October 2001, which subsequently confirmed that such alleged practices did exist in Italy and Spain (see paragraphs 67 to 71).

The Commission’s 1993 prohibition on producer groups from carrying out first processing aimed to separate the functions of producer (organisation) and first processor in order to avoid conflicts of interests between the two parties. Integration of producer groups in processing was not favoured because of the high degree of specialisation and capital input required. The separation of the functions of producers and processors was maintained in order to safeguard a fair price formation for raw tobacco.

| 34. | The interdepartmental consultation on reform of the CMO carried out in 1998 followed normal practice within the Commission at the time. In January 1998, DG AGRI consulted five other directorates-general on the proposal: DG XIX (Budget), DG V (Employment), DG XI (Environment), DG XX (Financial Control) and LS (Legal Service).
  All Commissioners and cabinets were consulted as part of the normal procedure for adopting Commission proposals.
  Prior to the 1998 proposal, the Commission published a report to the Council on the common organisation of the market in raw tobacco in 1996 (8) which was widely discussed with Member States and included all possible options, some of which were included in the 1998 proposal.
  In 2001 the Commission introduced a broader and more systematic interdepartmental consultation. In addition, since 2003 an extended impact assessment is carried out for all major proposals made and presented to the other institutions along with the legislative proposal. The tobacco reform adopted by the Council in April 2004 was subject to this new procedure and 16 departments took part in the impact assessment, including DG DEV, DG ENV, DG COMP and DG TAXUD. |
| --- | --- |

34.

The interdepartmental consultation on reform of the CMO carried out in 1998 followed normal practice within the Commission at the time. In January 1998, DG AGRI consulted five other directorates-general on the proposal: DG XIX (Budget), DG V (Employment), DG XI (Environment), DG XX (Financial Control) and LS (Legal Service).

All Commissioners and cabinets were consulted as part of the normal procedure for adopting Commission proposals.

Prior to the 1998 proposal, the Commission published a report to the Council on the common organisation of the market in raw tobacco in 1996 (8) which was widely discussed with Member States and included all possible options, some of which were included in the 1998 proposal.

In 2001 the Commission introduced a broader and more systematic interdepartmental consultation. In addition, since 2003 an extended impact assessment is carried out for all major proposals made and presented to the other institutions along with the legislative proposal. The tobacco reform adopted by the Council in April 2004 was subject to this new procedure and 16 departments took part in the impact assessment, including DG DEV, DG ENV, DG COMP and DG TAXUD.

| 35. | Community development policy recognises the key role of agricultural and rural development in economic growth and reducing poverty in many developing countries, which may include tobacco production in certain regions. Tobacco from developing countries may in some cases compete with EU tobacco on different markets. Although no export refunds are granted, the subsidies benefiting EU tobacco can affect competitive positions and world market prices. However, as EU tobacco production only accounts for 5 % of world production and 11 % of world exports any impact would be limited. The recently adopted reform of the tobacco CMO should alleviate any potential distorting effect of the present scheme as, when it is fully implemented, there will be no link between the aid and production. |
| --- | --- |

35.

Community development policy recognises the key role of agricultural and rural development in economic growth and reducing poverty in many developing countries, which may include tobacco production in certain regions. Tobacco from developing countries may in some cases compete with EU tobacco on different markets. Although no export refunds are granted, the subsidies benefiting EU tobacco can affect competitive positions and world market prices. However, as EU tobacco production only accounts for 5 % of world production and 11 % of world exports any impact would be limited. The recently adopted reform of the tobacco CMO should alleviate any potential distorting effect of the present scheme as, when it is fully implemented, there will be no link between the aid and production.

| 36. | The orientation of production toward flue-cured and light air-cured tobacco is governed by market demand and not the CMO premium system. Restructuring of production has favoured concentration and intensification of production on larger farms. As total EU production is limited by quantitative thresholds, the total production area has considerably decreased as a result of the higher yields.
  From a solely environmental point of view it would have been desirable to have a system with area references (limitations) rather than quantitative thresholds. This possibility was disregarded as the incentive to produce higher quality tobacco would largely have been lost.
  At the Gothenburg European Council in 2001, the Commission proposed reorienting support from the CAP to reward ‘healthy, high-quality products and practices rather than quantity’ (see COM (2001) 264 final). The latest tobacco reform responds to the Gothenburg declaration. |
| --- | --- |

36.

The orientation of production toward flue-cured and light air-cured tobacco is governed by market demand and not the CMO premium system. Restructuring of production has favoured concentration and intensification of production on larger farms. As total EU production is limited by quantitative thresholds, the total production area has considerably decreased as a result of the higher yields.

From a solely environmental point of view it would have been desirable to have a system with area references (limitations) rather than quantitative thresholds. This possibility was disregarded as the incentive to produce higher quality tobacco would largely have been lost.

At the Gothenburg European Council in 2001, the Commission proposed reorienting support from the CAP to reward ‘healthy, high-quality products and practices rather than quantity’ (see COM (2001) 264 final). The latest tobacco reform responds to the Gothenburg declaration.

| 37. | The share of the primary material (raw tobacco) in the price of cigarettes is estimated to be very low. Therefore the impact of subsidies on the reduction of retail prices is negligible.
  Under Article 8(2) of Council Directive 95/59/EC the rate of proportional excise duty and the amount of specific excise duty must be the same for all cigarettes. Consequently Member States cannot apply a lower rate of duty on their own tobacco. The judgment of the Court of Justice quoted by the Court (Case C-302/00) confirmed that France, which maintained in force a system imposing a different tax for dark-tobacco cigarettes, failed to fulfil its obligations under Directive 95/59/EC and Article 90 of the Treaty. Following this judgment France has brought its rates of excise duty into line with Community legislation (Law No 2002-1487 of 20 December 2002). |
| --- | --- |

37.

The share of the primary material (raw tobacco) in the price of cigarettes is estimated to be very low. Therefore the impact of subsidies on the reduction of retail prices is negligible.

Under Article 8(2) of Council Directive 95/59/EC the rate of proportional excise duty and the amount of specific excise duty must be the same for all cigarettes. Consequently Member States cannot apply a lower rate of duty on their own tobacco. The judgment of the Court of Justice quoted by the Court (Case C-302/00) confirmed that France, which maintained in force a system imposing a different tax for dark-tobacco cigarettes, failed to fulfil its obligations under Directive 95/59/EC and Article 90 of the Treaty. Following this judgment France has brought its rates of excise duty into line with Community legislation (Law No 2002-1487 of 20 December 2002).

THE CMO HAS NOT ACHIEVED THE DESIRED IMPACT

| 38. | As indicated in paragraphs 28, 31 and 59, the reform significantly reduced the production of the two lowest quality groups of tobacco, thereby partly addressing the problem that the qualities grown were not suited for the market demand. |
| --- | --- |

38.

As indicated in paragraphs 28, 31 and 59, the reform significantly reduced the production of the two lowest quality groups of tobacco, thereby partly addressing the problem that the qualities grown were not suited for the market demand.

| 39. | In order to measure the impact the Commission used the term ‘fair income’ as in the Treaty, set as a quantifiable target an overall improvement in price (and quality), and used information on production costs and income (9), available from the FADN (Farm Accountancy Data Network). Information on prices, processing and stocks was obtained through Regulation (EC) No 2636/1999 (currently replaced by the consolidated version: Regulation (EC) No 604/2004). The impact of premiums on growers’ income was evaluated in the 2003 extended impact assessment. |
| --- | --- |

39.

In order to measure the impact the Commission used the term ‘fair income’ as in the Treaty, set as a quantifiable target an overall improvement in price (and quality), and used information on production costs and income (9), available from the FADN (Farm Accountancy Data Network). Information on prices, processing and stocks was obtained through Regulation (EC) No 2636/1999 (currently replaced by the consolidated version: Regulation (EC) No 604/2004). The impact of premiums on growers’ income was evaluated in the 2003 extended impact assessment.

| 40. | The information available to the Commission shows that, for certain varieties, quality and prices have improved (this has also been influenced by cyclical trends in world market prices). |
| --- | --- |

40.

The information available to the Commission shows that, for certain varieties, quality and prices have improved (this has also been influenced by cyclical trends in world market prices).

| 41. | Average selling prices in two consecutive years are not a representative indication of a long-term trend. Observations over several years (1993 to 2002) show a net long-term price increase. Slight variations from year to year reflect the cyclical nature of tobacco price trends. |
| --- | --- |

41.

Average selling prices in two consecutive years are not a representative indication of a long-term trend. Observations over several years (1993 to 2002) show a net long-term price increase. Slight variations from year to year reflect the cyclical nature of tobacco price trends.

| 42. | The Commission considers that improvements in quality can be measured in two ways: firstly by increases of the quality variety groups in demand. The net increase in production of variety groups I (flue-cured) and group II (light air-cured) as a result of market demand and the fall in production of variety groups V (sun-cured) and III (dark air-cured) which faced marketing difficulties indicates an overall improvement in quality and market orientation. Secondly, improved quality can be measured by price increases taking account of the overall market price evolution. |
| --- | --- |

42.

The Commission considers that improvements in quality can be measured in two ways: firstly by increases of the quality variety groups in demand. The net increase in production of variety groups I (flue-cured) and group II (light air-cured) as a result of market demand and the fall in production of variety groups V (sun-cured) and III (dark air-cured) which faced marketing difficulties indicates an overall improvement in quality and market orientation. Secondly, improved quality can be measured by price increases taking account of the overall market price evolution.

| 44. | Most tobacco growers produce varying amounts of tobacco of different qualities leading to a proportional distribution of the premium. However information available to the Commission shows that, in certain cases, there is an even distribution of the variable premium. Such cases are relatively rare, but an increase was observed in 2000 compared to 1999, the first year of application of the variable premium.
  Moreover, except for groups V and III, the variable premium enhanced the price level, which was the main objective of the reform. |
| --- | --- |

44.

Most tobacco growers produce varying amounts of tobacco of different qualities leading to a proportional distribution of the premium. However information available to the Commission shows that, in certain cases, there is an even distribution of the variable premium. Such cases are relatively rare, but an increase was observed in 2000 compared to 1999, the first year of application of the variable premium.

Moreover, except for groups V and III, the variable premium enhanced the price level, which was the main objective of the reform.

| 45. | Since 1993, premium levels have remained largely unchanged, except for group V. The policy adopted by the Council was based on providing a steady income support, but to allow guarantee thresholds to vary according to demand. In 2002, the Council chose to decrease the guaranteed thresholds in order to decrease supply versus demand, thus creating a relative shortage, encouraging competition and improvement in prices.
  The Commission proposed to differentiate between a fixed portion of the premium (providing a minimum income) and a variable portion (providing the economic function) which is paid according to sales prices. |
| --- | --- |

45.

Since 1993, premium levels have remained largely unchanged, except for group V. The policy adopted by the Council was based on providing a steady income support, but to allow guarantee thresholds to vary according to demand. In 2002, the Council chose to decrease the guaranteed thresholds in order to decrease supply versus demand, thus creating a relative shortage, encouraging competition and improvement in prices.

The Commission proposed to differentiate between a fixed portion of the premium (providing a minimum income) and a variable portion (providing the economic function) which is paid according to sales prices.

| 46 to 48. | In its Extended Impact Assessment, the Commission established average production costs and margins per ha of tobacco on specialised farms (average 1999 to 2000), based on the FADN (Farm Accountancy Data Network).
  The main problem is putting a precise value on family work on the farm. If work by family members is considered at the same cost as that of paid labour force, then income is negative. On valuing family work at a lower level, an equity or profit situation occurs. Total margins (tobacco output + premium) over total input (variable + fixed costs) are largely positive in all regions. It was concluded that income (total receipts minus total costs) from tobacco was only negative in Thessaly and Continental Greece, representing 34 % of all Greek producers. Income in Italy, Spain and other Greek regions was positive. |
| --- | --- |

46 to 48.

In its Extended Impact Assessment, the Commission established average production costs and margins per ha of tobacco on specialised farms (average 1999 to 2000), based on the FADN (Farm Accountancy Data Network).

The main problem is putting a precise value on family work on the farm. If work by family members is considered at the same cost as that of paid labour force, then income is negative. On valuing family work at a lower level, an equity or profit situation occurs. Total margins (tobacco output + premium) over total input (variable + fixed costs) are largely positive in all regions. It was concluded that income (total receipts minus total costs) from tobacco was only negative in Thessaly and Continental Greece, representing 34 % of all Greek producers. Income in Italy, Spain and other Greek regions was positive.

| 47. | The Commission has complied with the provisions of Council Regulation (EEC) No 2075/92.
  The 1998 reform specifically targeted the modulation of the variable part of the premium in order to reward better quality. As there were continuing problems in disposing of group V tobacco, the Commission proposed a 10 % reduction of the premium. It also proposed a reduction in the guarantee threshold. |
| --- | --- |

47.

The Commission has complied with the provisions of Council Regulation (EEC) No 2075/92.

The 1998 reform specifically targeted the modulation of the variable part of the premium in order to reward better quality. As there were continuing problems in disposing of group V tobacco, the Commission proposed a 10 % reduction of the premium. It also proposed a reduction in the guarantee threshold.

| 48. | Price is a function of supply and demand, and of quality of a commodity. In the context of the raw tobacco market, the price is stated in the contract. |
| --- | --- |

48.

Price is a function of supply and demand, and of quality of a commodity. In the context of the raw tobacco market, the price is stated in the contract.

| 49. | The aim of the Regulation is to provide a fair income. The premium level is fixed by the Council. At the time of the 1992 reform, the value of the premium was calculated, for each variety group, as the average of premiums of the varieties in the group. There was no longer any provision for a mechanism to adjust the premium to price and/or cost variation. |
| --- | --- |

49.

The aim of the Regulation is to provide a fair income. The premium level is fixed by the Council. At the time of the 1992 reform, the value of the premium was calculated, for each variety group, as the average of premiums of the varieties in the group. There was no longer any provision for a mechanism to adjust the premium to price and/or cost variation.

| 51 and 52. | As pointed out in paragraph 28, for agricultural and climatic reasons, the EU is unable to produce all the tobacco required for the manufacture of tobacco products. Between 1990 and 2000, raw tobacco imports remained stable. However, as stripped tobacco constitutes the majority of imports, data on the variety group are not available and substitution of imported tobacco by domestic products cannot be confirmed or denied. The CMO policy was successful as over the 1990 to 2000 period EU exports decreased in volume but increased in value, indicating that production of low-quality tobacco decreased considerably. Furthermore, the composition of EU production changed according to demand as a result of the transfer of thresholds. |
| --- | --- |

51 and 52.

As pointed out in paragraph 28, for agricultural and climatic reasons, the EU is unable to produce all the tobacco required for the manufacture of tobacco products. Between 1990 and 2000, raw tobacco imports remained stable. However, as stripped tobacco constitutes the majority of imports, data on the variety group are not available and substitution of imported tobacco by domestic products cannot be confirmed or denied. The CMO policy was successful as over the 1990 to 2000 period EU exports decreased in volume but increased in value, indicating that production of low-quality tobacco decreased considerably. Furthermore, the composition of EU production changed according to demand as a result of the transfer of thresholds.

| 54. | The Commission agrees with the Court that the expenditure from the communication part of the Tobacco Fund for the years before 2001 was limited.
  With the adoption of the Commission implementing regulation of the Tobacco Fund (Regulation (EC) No 1648/2000) on 25 July 2000, the launch of audits of former commitments and the modification of contracts, the Commission started seriously tackling the problem. The number of opened contracts has now been substantially reduced (7). The Commission departments are still seeking a solution in this respect. |
| --- | --- |

54.

The Commission agrees with the Court that the expenditure from the communication part of the Tobacco Fund for the years before 2001 was limited.

With the adoption of the Commission implementing regulation of the Tobacco Fund (Regulation (EC) No 1648/2000) on 25 July 2000, the launch of audits of former commitments and the modification of contracts, the Commission started seriously tackling the problem. The number of opened contracts has now been substantially reduced (7). The Commission departments are still seeking a solution in this respect.

| 55. | Following the Director-General for Agriculture’s declaration for 2001, intensive efforts were launched to solve the problems stemming from discrepancies in the financial field between multi-annual research contracts and annual budget allocations on the one hand and certain internal organisational shortcomings on the other. An internal task force was set up in 2002 to make up the backlog for nine outstanding projects.
  An action plan was successfully carried out in 2002 and the management of the projects could then be deemed as normalised, and the reservations raised in the Director-General’s annual declaration for 2002 were therefore not repeated. |
| --- | --- |

55.

Following the Director-General for Agriculture’s declaration for 2001, intensive efforts were launched to solve the problems stemming from discrepancies in the financial field between multi-annual research contracts and annual budget allocations on the one hand and certain internal organisational shortcomings on the other. An internal task force was set up in 2002 to make up the backlog for nine outstanding projects.

An action plan was successfully carried out in 2002 and the management of the projects could then be deemed as normalised, and the reservations raised in the Director-General’s annual declaration for 2002 were therefore not repeated.

| 56. | Although the Directorate-General for Health and Consumer Protection did not raise any formal reservations in its 2001 Annual Activity Report, it did raise concerns about weaknesses related to the management of past projects.
  In fact, since 1999 it had started introducing corrective measures to improve management of the fund. The effect of these measures could be seen after 2001. From a budget point of view, the level of budget consumption has reached an average over 80 % during the last three years and this despite a huge increase in the budget (from EUR 3 million to 14,4 million in 2004).
  With its new communication strategy, the Commission is now able to manage the Tobacco Fund adequately and even to handle a new increase in the budget. |
| --- | --- |

56.

Although the Directorate-General for Health and Consumer Protection did not raise any formal reservations in its 2001 Annual Activity Report, it did raise concerns about weaknesses related to the management of past projects.

In fact, since 1999 it had started introducing corrective measures to improve management of the fund. The effect of these measures could be seen after 2001. From a budget point of view, the level of budget consumption has reached an average over 80 % during the last three years and this despite a huge increase in the budget (from EUR 3 million to 14,4 million in 2004).

With its new communication strategy, the Commission is now able to manage the Tobacco Fund adequately and even to handle a new increase in the budget.

| 57. | The proportion of the specific aid the producer groups were expected to spend was outlined in Article 40 of Regulation (EC) No 2848/98.
  The evaluation of the sector showed that most producer groups have developed orientation, assistance and training measures which aim to reduce plant protection product residues and other harmful elements (heavy metals, nitrosamines, plastic wires, etc.), by improved farming and harvesting techniques (reduced use of chemicals, rationalisation of water distribution, waste collection, etc.). However, the evaluator was not able to find objective proof of the effects of these activities.
  Based on the FADN data, checks on the use of plant protection products and fertiliser showed an intensification of farming practices and therefore some worsening of the environmental impact of the crop, albeit on a much reduced total area (–43 % in 10 years). This intensification favoured the improvement of production quality in terms of colour and leaf integrity and increased yield. |
| --- | --- |

57.

The proportion of the specific aid the producer groups were expected to spend was outlined in Article 40 of Regulation (EC) No 2848/98.

The evaluation of the sector showed that most producer groups have developed orientation, assistance and training measures which aim to reduce plant protection product residues and other harmful elements (heavy metals, nitrosamines, plastic wires, etc.), by improved farming and harvesting techniques (reduced use of chemicals, rationalisation of water distribution, waste collection, etc.). However, the evaluator was not able to find objective proof of the effects of these activities.

Based on the FADN data, checks on the use of plant protection products and fertiliser showed an intensification of farming practices and therefore some worsening of the environmental impact of the crop, albeit on a much reduced total area (–43 % in 10 years). This intensification favoured the improvement of production quality in terms of colour and leaf integrity and increased yield.

| 58 and 59. | In the framework of sound financial management the Commission has chosen to set the buy-back price initially at a low level and gradually increased this level in order to improve the performance of the buy-back instrument.
  Although the cumulated quantity bought back might be low in terms of percentage of the total, both buy-back and transfer of thresholds have led to a decrease in variety group III with 10 569 tonnes (–33 %) and group V with 12 365 tonnes (–78 %). This achievement can be deemed a success.
  Finally, between 1999 and 2002, although other factors could also be taken into account, the buy-back scheme favoured restructuring of production: 10 671 producers left the sector and 12 549 tonnes of production quota were sold to other producers who were then able to develop their production structure. |
| --- | --- |

58 and 59.

In the framework of sound financial management the Commission has chosen to set the buy-back price initially at a low level and gradually increased this level in order to improve the performance of the buy-back instrument.

Although the cumulated quantity bought back might be low in terms of percentage of the total, both buy-back and transfer of thresholds have led to a decrease in variety group III with 10 569 tonnes (–33 %) and group V with 12 365 tonnes (–78 %). This achievement can be deemed a success.

Finally, between 1999 and 2002, although other factors could also be taken into account, the buy-back scheme favoured restructuring of production: 10 671 producers left the sector and 12 549 tonnes of production quota were sold to other producers who were then able to develop their production structure.

| 59. | It should also be noted that since 2003, Member States have set up reconversion programmes under the Community Tobacco Fund. Actions to convert producers to other crops or economic activities as well as studies on the possibilities of such conversion or actions of general interest are financed by the Community Tobacco Fund. 192 individual reconversion projects and 17 studies or actions of common interest were launched in 2003. There are 498 individual reconversion actions and 10 studies or actions of common interest which are being financed in 2004. |
| --- | --- |

59.

It should also be noted that since 2003, Member States have set up reconversion programmes under the Community Tobacco Fund. Actions to convert producers to other crops or economic activities as well as studies on the possibilities of such conversion or actions of general interest are financed by the Community Tobacco Fund. 192 individual reconversion projects and 17 studies or actions of common interest were launched in 2003. There are 498 individual reconversion actions and 10 studies or actions of common interest which are being financed in 2004.

| 60. | Although Council Regulation (EC) No 1257/1999 provides for the possibility of including measures in the Rural Development Programmes (RDPs) for the conversion of tobacco-growing regions to other activities, the programming is decentralised and therefore drawn up by the Member States according to their needs and priorities. Moreover, the Regulation does not limit conversion only to other tobacco related activities. The Rural Development Programme (RDP) for Umbria provides two measures where aid is granted to companies who dry tobacco if they invest in the renewal of drying installations on condition that the new machines have at least a 10 % lower production capacity.
  As regards investments in agricultural holdings, specific investments are allowed as long as they are consistent with the production quota. Conversion measures can be included in the diversification measure. For the regions where there is the greatest need to convert to other activities, like eastern Macedonia and Thrace, these tobacco areas have limited potential for conversion and other off-farm activities. |
| --- | --- |

60.

Although Council Regulation (EC) No 1257/1999 provides for the possibility of including measures in the Rural Development Programmes (RDPs) for the conversion of tobacco-growing regions to other activities, the programming is decentralised and therefore drawn up by the Member States according to their needs and priorities. Moreover, the Regulation does not limit conversion only to other tobacco related activities. The Rural Development Programme (RDP) for Umbria provides two measures where aid is granted to companies who dry tobacco if they invest in the renewal of drying installations on condition that the new machines have at least a 10 % lower production capacity.

As regards investments in agricultural holdings, specific investments are allowed as long as they are consistent with the production quota. Conversion measures can be included in the diversification measure. For the regions where there is the greatest need to convert to other activities, like eastern Macedonia and Thrace, these tobacco areas have limited potential for conversion and other off-farm activities.

| 62. | The examination in the external evaluation report (see ECA’s footnote 25) demonstrates that the national reserve did not in any way hamper the continued restructuring of the tobacco holdings. The area and number of holdings have constantly decreased. |
| --- | --- |

62.

The examination in the external evaluation report (see ECA’s footnote 25) demonstrates that the national reserve did not in any way hamper the continued restructuring of the tobacco holdings. The area and number of holdings have constantly decreased.

| 63. | Enforced reductions of all quotas to create the national reserve did not exacerbate the situation as quota reductions were limited to only 0,5 to 2 % and were proportional to the quota volume. However, the level of allocations from the national reserve was sometimes insufficient to ensure the viability of new producers. The administrative burden also increased. The measure became an option for the Member States from the 2002 harvest year onwards. |
| --- | --- |

63.

Enforced reductions of all quotas to create the national reserve did not exacerbate the situation as quota reductions were limited to only 0,5 to 2 % and were proportional to the quota volume. However, the level of allocations from the national reserve was sometimes insufficient to ensure the viability of new producers. The administrative burden also increased. The measure became an option for the Member States from the 2002 harvest year onwards.

| 64 to 65. | The auction system could possibly have had a role in the producing Member States where the number of first processors was sufficient to allow fair competition (e.g. in Italy, Greece or Spain). In Greece and Italy however, small first processors, which feared too much competition from larger firms, considered the bidding system not in their interest. In the Member States with a highly concentrated structure of the first processing industry the auction system is more difficult to set up. |
| --- | --- |

64 to 65.

The auction system could possibly have had a role in the producing Member States where the number of first processors was sufficient to allow fair competition (e.g. in Italy, Greece or Spain). In Greece and Italy however, small first processors, which feared too much competition from larger firms, considered the bidding system not in their interest. In the Member States with a highly concentrated structure of the first processing industry the auction system is more difficult to set up.

| 66. | The calculation and distribution of the national reserve increased the workload of the national administrations. In 2001, therefore, the Commission proposed abolishing the national reserve. The Council decided that the reserve could remain an option for the Member States. Since 2002, most Member States have abandoned the national reserve.
  Compared to the situation before the reform, the national authorities had a lower workload because they only had to pay premium amounts to producer groups. Producer groups were responsible for distributing payments to individual producers. Furthermore, computerised information systems considerably facilitated data management. In practice, however, some Member States preferred to handle the premium payment themselves. It is true that control measures had increased with the 1998 reform. |
| --- | --- |

66.

The calculation and distribution of the national reserve increased the workload of the national administrations. In 2001, therefore, the Commission proposed abolishing the national reserve. The Council decided that the reserve could remain an option for the Member States. Since 2002, most Member States have abandoned the national reserve.

Compared to the situation before the reform, the national authorities had a lower workload because they only had to pay premium amounts to producer groups. Producer groups were responsible for distributing payments to individual producers. Furthermore, computerised information systems considerably facilitated data management. In practice, however, some Member States preferred to handle the premium payment themselves. It is true that control measures had increased with the 1998 reform.

| 68. | The matters referred to by the Court are currently being investigated by the Commission’s departments. |
| --- | --- |

68.

The matters referred to by the Court are currently being investigated by the Commission’s departments.

| 69. | Given the overcapacity in the processing sector in Spain and the concentration of most of it in one first processor, the Commission considers that production capacity is not the leading factor in the contractual relation between parties. |
| --- | --- |

69.

Given the overcapacity in the processing sector in Spain and the concentration of most of it in one first processor, the Commission considers that production capacity is not the leading factor in the contractual relation between parties.

| 70. | The Italian global three-year price agreement is one of the elements on which the Commission has based its Statement of Objections (see point X). With regard to the situation in Greece the Commission is currently assessing whether the matters referred to by the Court and those which the Commission identified in the course of its subsequent investigation represent an infringement of Article 81 of the EC Treaty. |
| --- | --- |

70.

The Italian global three-year price agreement is one of the elements on which the Commission has based its Statement of Objections (see point X). With regard to the situation in Greece the Commission is currently assessing whether the matters referred to by the Court and those which the Commission identified in the course of its subsequent investigation represent an infringement of Article 81 of the EC Treaty.

| 72. | The Member States are responsible for approval of first processors (and, where necessary, withdrawal thereof). This has been checked in audits by the audit services, in particular to verify the existence of proper approval of first processors authorised to sign cultivation contracts with producer groups.
  Particular attention was paid to checks on areas to be planted with tobacco, defined as a key control by the audit services, as the audit reports show. |
| --- | --- |

72.

The Member States are responsible for approval of first processors (and, where necessary, withdrawal thereof). This has been checked in audits by the audit services, in particular to verify the existence of proper approval of first processors authorised to sign cultivation contracts with producer groups.

Particular attention was paid to checks on areas to be planted with tobacco, defined as a key control by the audit services, as the audit reports show.

| 73. | The Commission carried out a series of audits in 2001 and 2003 which revealed some findings similar to those made by the Court of Auditors and which have been taken into account in the ongoing clearance of accounts procedures. |
| --- | --- |

73.

The Commission carried out a series of audits in 2001 and 2003 which revealed some findings similar to those made by the Court of Auditors and which have been taken into account in the ongoing clearance of accounts procedures.

| 74. | Council Regulation (EC) No 1258/1999 provides that, before a decision to refuse financing is taken, the results of the Commission’s checks and the replies of the Member State concerned shall be notified in writing, after which the two parties shall endeavour to reach agreement on the action to be taken. For all audits carried out in 2001, bilateral procedures took place. The Commission, noting that the procedures for France and Germany have been completed, is aware that there are some delays with certain dossiers in other Member States and will endeavour to complete them as soon as possible. |
| --- | --- |

74.

Council Regulation (EC) No 1258/1999 provides that, before a decision to refuse financing is taken, the results of the Commission’s checks and the replies of the Member State concerned shall be notified in writing, after which the two parties shall endeavour to reach agreement on the action to be taken. For all audits carried out in 2001, bilateral procedures took place. The Commission, noting that the procedures for France and Germany have been completed, is aware that there are some delays with certain dossiers in other Member States and will endeavour to complete them as soon as possible.

MONITORING AND EVALUATION OF THE REFORMED CMO

| 76. | The Commission notes the Court of Auditors proposal concerning the issue of ‘key controls’. However, the Commission defined the key controls to be carried out in the tobacco sector in 2001 and is of the opinion that they cover the essential controls foreseen by the Regulation. |
| --- | --- |

76.

The Commission notes the Court of Auditors proposal concerning the issue of ‘key controls’. However, the Commission defined the key controls to be carried out in the tobacco sector in 2001 and is of the opinion that they cover the essential controls foreseen by the Regulation.

| 77. | From the information gathered in the audits by its departments and the subsequent clearance of accounts procedures, the Commission has been unable to conclude that the similarity in moisture content results from a lack of compliance with the control procedures in Greece. |
| --- | --- |

77.

From the information gathered in the audits by its departments and the subsequent clearance of accounts procedures, the Commission has been unable to conclude that the similarity in moisture content results from a lack of compliance with the control procedures in Greece.

| 78. | The audit services have drawn up a programme to check expenditure in the tobacco sector in all Member States with sizeable production (Italy, Greece, Spain, France) over the years 2001 and 2003; some points raised by the Court that were already known to the Commission have been checked. |
| --- | --- |

78.

The audit services have drawn up a programme to check expenditure in the tobacco sector in all Member States with sizeable production (Italy, Greece, Spain, France) over the years 2001 and 2003; some points raised by the Court that were already known to the Commission have been checked.

| 79. | The Financial Regulation and its implementing rules provide for regular evaluation, but not on an annual basis. It cannot therefore be expected that an evaluation or related information on each budget line or spending programme will be found in the material provided for by the Commission in the annual budgetary procedure. The Commission applies the legislation in force in order to quantify the annual budgetary requirements. Evaluation results can be used to improve the budgetary procedures but only after amendment of existing legislation. |
| --- | --- |

79.

The Financial Regulation and its implementing rules provide for regular evaluation, but not on an annual basis. It cannot therefore be expected that an evaluation or related information on each budget line or spending programme will be found in the material provided for by the Commission in the annual budgetary procedure. The Commission applies the legislation in force in order to quantify the annual budgetary requirements. Evaluation results can be used to improve the budgetary procedures but only after amendment of existing legislation.

| 80. | The Commission, however, systematically informs the budgetary authority each year about all evaluation activities carried out in a specific document entitled ‘Annual Evaluation Review’. In the case of tobacco, an evaluation of the CMO was carried out by the Commission departments in 2002 and subsequently reported in the Annual Evaluation Review 2002. In addition, the full report was published on the Commission’s EUROPA website. |
| --- | --- |

80.

The Commission, however, systematically informs the budgetary authority each year about all evaluation activities carried out in a specific document entitled ‘Annual Evaluation Review’. In the case of tobacco, an evaluation of the CMO was carried out by the Commission departments in 2002 and subsequently reported in the Annual Evaluation Review 2002. In addition, the full report was published on the Commission’s EUROPA website.

| 83. | Article 54 of Regulation (EC) No 2848/98 does not specify a deadline for the publication of a list of approved first processors. |
| --- | --- |

83.

Article 54 of Regulation (EC) No 2848/98 does not specify a deadline for the publication of a list of approved first processors.

| 84 and 85. | Article 26 of Regulation (EEC) No 2075/92 required the Commission to submit a report on the functioning of the common organisation of the market in raw tobacco to the European Parliament and to the Council before 1 April 2002. The Commission submitted the requested report (10) in November 2002, seven months behind deadline.
  In the meantime, the Commission had employed an external evaluator to examine the CMO. This evaluation (11) was available in October 2003. Furthermore, in preparation for a reform of the raw tobacco sector, the Commission carried out an Extended Impact Assessment (12), which was completed on 23 September 2003. |
| --- | --- |

84 and 85.

Article 26 of Regulation (EEC) No 2075/92 required the Commission to submit a report on the functioning of the common organisation of the market in raw tobacco to the European Parliament and to the Council before 1 April 2002. The Commission submitted the requested report (10) in November 2002, seven months behind deadline.

In the meantime, the Commission had employed an external evaluator to examine the CMO. This evaluation (11) was available in October 2003. Furthermore, in preparation for a reform of the raw tobacco sector, the Commission carried out an Extended Impact Assessment (12), which was completed on 23 September 2003.

| 86. | The Commission considers that other elements of the evaluation report’s conclusions should be considered as well (see Chapter 9, pp. 212 to 220):






  (a) | with respect to the ‘lack of reliable information’, the evaluator referred only to insufficient data on processed production, stocks, and marketed quantities by first processors (see paragraph 4.1.5. in the Evaluation report, p. 46).
  The CMO instruments helped improve the balance between supply and demand; however, the information available did not show the precise extent to which the CMO had influenced the balance of supply and demand (see Evaluation report, p. 212, final three paragraphs); |
| --- | --- | --- |

86.

The Commission considers that other elements of the evaluation report’s conclusions should be considered as well (see Chapter 9, pp. 212 to 220):

(a)

with respect to the ‘lack of reliable information’, the evaluator referred only to insufficient data on processed production, stocks, and marketed quantities by first processors (see paragraph 4.1.5. in the Evaluation report, p. 46).

The CMO instruments helped improve the balance between supply and demand; however, the information available did not show the precise extent to which the CMO had influenced the balance of supply and demand (see Evaluation report, p. 212, final three paragraphs);

| (c) | only the quality/price classification grids were not homogeneous and highly subjective (the statement did not relate to all data) (see Evaluation report, p. 213, third paragraph). Tobacco professionals however indicated that there had been improvements in the quality grades of tobacco produced (their degree of satisfaction had improved by 30 %) (see Evaluation report, p. 213, seventh paragraph); |
| --- | --- |

(c)

only the quality/price classification grids were not homogeneous and highly subjective (the statement did not relate to all data) (see Evaluation report, p. 213, third paragraph). Tobacco professionals however indicated that there had been improvements in the quality grades of tobacco produced (their degree of satisfaction had improved by 30 %) (see Evaluation report, p. 213, seventh paragraph);

| (d) | the objective of ensuring a fair income was evaluated, but the result must be considered with care due to limitations of data; it was stated that the support system allowed tobacco producers to obtain a better income compared to the income of other farming types analysed. As income was largely determined by farm size, restructuring helped improve income (see Evaluation report, p. 215, fifth and second last paragraph; p. 216, fourth paragraph); |
| --- | --- |

(d)

the objective of ensuring a fair income was evaluated, but the result must be considered with care due to limitations of data; it was stated that the support system allowed tobacco producers to obtain a better income compared to the income of other farming types analysed. As income was largely determined by farm size, restructuring helped improve income (see Evaluation report, p. 215, fifth and second last paragraph; p. 216, fourth paragraph);

| (e) | in areas where tobacco production was critical for rural activity, tobacco-related activities allowed by the Community support had a large impact on employment (see Evaluation report, p. 217, eighth paragraph); |
| --- | --- |

(e)

in areas where tobacco production was critical for rural activity, tobacco-related activities allowed by the Community support had a large impact on employment (see Evaluation report, p. 217, eighth paragraph);

| (f) | the research projects financed by the Fund have produced valid results, but few of the conclusions have been passed on to producers (see Evaluation report, p. 219, sixth paragraph). |
| --- | --- |

(f)

the research projects financed by the Fund have produced valid results, but few of the conclusions have been passed on to producers (see Evaluation report, p. 219, sixth paragraph).

As regards the impact of the CMO, the Commission would also like to point out that the measures launched in 2002 under the Community Tobacco Fund have been shown to have an impact on public awareness of the negative impact of tobacco consumption.

| 87. | The Commission recognises that the evaluation report pointed out weaknesses, but is nevertheless of the opinion that the evaluation report demonstrates that the CMO instruments have improved supply versus demand, improved quality and enhanced continued restructuring of holdings. Sector management efficiency improved, although some weaknesses remain. The continuity of support through aid has permitted growers to survive. Prices have increased, but not to a level allowing production costs to be covered. |
| --- | --- |

87.

The Commission recognises that the evaluation report pointed out weaknesses, but is nevertheless of the opinion that the evaluation report demonstrates that the CMO instruments have improved supply versus demand, improved quality and enhanced continued restructuring of holdings. Sector management efficiency improved, although some weaknesses remain. The continuity of support through aid has permitted growers to survive. Prices have increased, but not to a level allowing production costs to be covered.

FURTHER REFORM OF THE CMO

| 88 to 90. | The Commission proposed a new reform of the CMO in a comprehensive, in-depth procedure which produced numerous analyses, all of which are available on the Commission website:






  — | an economic report on the tobacco sector and the CMO, |
| --- | --- | --- |

88 to 90.

The Commission proposed a new reform of the CMO in a comprehensive, in-depth procedure which produced numerous analyses, all of which are available on the Commission website:

—

an economic report on the tobacco sector and the CMO,

| — | an extended impact assessment on three different reform options involving six months of the collaboration with experts from 16 directorates-general, |
| --- | --- |

—

an extended impact assessment on three different reform options involving six months of the collaboration with experts from 16 directorates-general,

| — | in this context, a tobacco forum was organised in June 2003 to allow all stakeholders to comment, |
| --- | --- |

—

in this context, a tobacco forum was organised in June 2003 to allow all stakeholders to comment,

| — | a seminar was also organised in November 2003 on the same principles, for all products concerned by the reform proposal (olive oil, cotton and tobacco). |
| --- | --- |

—

a seminar was also organised in November 2003 on the same principles, for all products concerned by the reform proposal (olive oil, cotton and tobacco).

On the basis of these analyses and organised debates the Commission drew up the legislative proposal that it submitted to the Council and which was agreed on 22 April 2004.

During a four-year transition period, starting in 2006, at least 40 % of the tobacco premiums have to be included in the decoupled single payment for farmers. Member States may decide to retain up to 60 % as a coupled payment. The coupled payment has to be granted in such a way as to ensure equal treatment between farmers and/or according to objective criteria such as for tobacco producers situated in Objective I regions or for tobacco farmers producing varieties of a certain quality. Further criteria may be considered in the future. After the four year transition period, from 2010, tobacco aid will be completely decoupled from production. 50 % will be transferred to the single farm payment and the remaining 50 % will be used for restructuring programmes in tobacco-producing regions under the rural development policy.

In 2006, the reform will start with the transfer of all or part of the current tobacco premium into entitlements for the single payment.

In 2006 and 2007, information actions under the Community Tobacco Fund will be financed with a deduction of 4 % and 5 % respectively of the coupled payments.

| 92. | The introduction of decoupling will help improve producers’ market orientation and considerably simplify the tobacco regime. |
| --- | --- |

92.

The introduction of decoupling will help improve producers’ market orientation and considerably simplify the tobacco regime.

| 94. | The reform adopted will allow application of conditionality and thus improved respect of environmental requirements. |
| --- | --- |

94.

The reform adopted will allow application of conditionality and thus improved respect of environmental requirements.

CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS

| 96 and 97. | The Commission cannot endorse a number of conclusions of the Court.
  The Commission’s proposals for the 1998 reform were based on the most reliable data which could be obtained at the time and its analysis of the market was adequate.
  The CMO instruments have contributed to a better quantitative balance between supply and demand. The 1998 reform has led to a sharp decrease in the production of the two lowest quality tobacco variety groups with limited outlets and favoured production of variety groups in demand on the market. The variable premium encouraged farmers to produce a better quality and professionals have indicated that quality has improved. Prices, although equally influenced by supply and demand, show a tendency to increase.
  The issue of the lack of alternative crops has to be seen in relation to the whole production chain and not just primary growing of tobacco on the farm. In some regions, local communities have become so dependent on tobacco that conversion to other productions would only be possible over a considerable period of time.
  The interdepartmental consultation on reform of the CMO carried out in 1998 followed normal practice within the Commission at the time. Nevertheless, the Commission has since introduced a much more elaborate system of interdepartmental collaboration.
  Clearly, the tobacco support regime in place prior to the 1998 reform was not geared to solving the key problem in the sector: the growing of qualities which were not suited to the market. The 1998 reform helped significantly reduce the production of the two tobacco groups facing the biggest marketing problems. The problem should be fully addressed by the 2004 reform. The decoupled premium means producers can decide to produce what the market demands.
  The Commission does not share the Court’s conclusion that the continuation of the existing aid scheme was not justified, given the findings presented in this report. |
| --- | --- |

96 and 97.

The Commission cannot endorse a number of conclusions of the Court.

The Commission’s proposals for the 1998 reform were based on the most reliable data which could be obtained at the time and its analysis of the market was adequate.

The CMO instruments have contributed to a better quantitative balance between supply and demand. The 1998 reform has led to a sharp decrease in the production of the two lowest quality tobacco variety groups with limited outlets and favoured production of variety groups in demand on the market. The variable premium encouraged farmers to produce a better quality and professionals have indicated that quality has improved. Prices, although equally influenced by supply and demand, show a tendency to increase.

The issue of the lack of alternative crops has to be seen in relation to the whole production chain and not just primary growing of tobacco on the farm. In some regions, local communities have become so dependent on tobacco that conversion to other productions would only be possible over a considerable period of time.

The interdepartmental consultation on reform of the CMO carried out in 1998 followed normal practice within the Commission at the time. Nevertheless, the Commission has since introduced a much more elaborate system of interdepartmental collaboration.

Clearly, the tobacco support regime in place prior to the 1998 reform was not geared to solving the key problem in the sector: the growing of qualities which were not suited to the market. The 1998 reform helped significantly reduce the production of the two tobacco groups facing the biggest marketing problems. The problem should be fully addressed by the 2004 reform. The decoupled premium means producers can decide to produce what the market demands.

The Commission does not share the Court’s conclusion that the continuation of the existing aid scheme was not justified, given the findings presented in this report.

| 98. | Prevention of tobacco smoking became one of the main political priorities after 1 October 1999 and started impacting on the way the Fund was managed. The effects started to become visible only after 2001. For instance, the significant campaign ‘Feel free to say no’, is strong evidence of the Commission goals in this respect.
  The Commission chose to set the buy-back price initially at a low level and gradually increased this level in order to improve the performance of the buy-back instrument and to practise sound financial management. The cumulated quantity bought back might be low in terms of percentage of the total, but both buy-back and transfer of thresholds have led to a decrease of the low quality variety groups. In addition, between 1999 and 2002, the buy-back procedure favoured restructuring of production.
  The Commission investigated the risk of limitation of free competition by inappropriate price arrangements between first processors and producer organisations. As regards Spain and Italy these practices as well as others discovered during the investigation led the Commission to address a Statement of Objections to representatives of producers and processors. For Greece, the investigation is still ongoing.
  Since 2003, Member States have set up reconversion programmes under the Community Tobacco Fund. Actions to convert producers to other crops or economic activities as well as studies on the possibilities of such conversion or actions of general interest are financed by the Community Tobacco Fund. In 2003, 192 individual reconversion projects and 17 studies or actions of common interest have started. In 2004, 498 individual reconversion actions and 10 studies or actions of common interest are being financed.
  Concerning the under-utilisation of the Tobacco Fund, the payments during the first five years 1996 to 2000 amounted on average to 17 % of the available funding. Over the last three years the rate of utilisation has increased constantly to reach 65 % in 2003. The shortcomings in the management of the Fund identified in the past have been corrected. |
| --- | --- |

98.

Prevention of tobacco smoking became one of the main political priorities after 1 October 1999 and started impacting on the way the Fund was managed. The effects started to become visible only after 2001. For instance, the significant campaign ‘Feel free to say no’, is strong evidence of the Commission goals in this respect.

The Commission chose to set the buy-back price initially at a low level and gradually increased this level in order to improve the performance of the buy-back instrument and to practise sound financial management. The cumulated quantity bought back might be low in terms of percentage of the total, but both buy-back and transfer of thresholds have led to a decrease of the low quality variety groups. In addition, between 1999 and 2002, the buy-back procedure favoured restructuring of production.

The Commission investigated the risk of limitation of free competition by inappropriate price arrangements between first processors and producer organisations. As regards Spain and Italy these practices as well as others discovered during the investigation led the Commission to address a Statement of Objections to representatives of producers and processors. For Greece, the investigation is still ongoing.

Since 2003, Member States have set up reconversion programmes under the Community Tobacco Fund. Actions to convert producers to other crops or economic activities as well as studies on the possibilities of such conversion or actions of general interest are financed by the Community Tobacco Fund. In 2003, 192 individual reconversion projects and 17 studies or actions of common interest have started. In 2004, 498 individual reconversion actions and 10 studies or actions of common interest are being financed.

Concerning the under-utilisation of the Tobacco Fund, the payments during the first five years 1996 to 2000 amounted on average to 17 % of the available funding. Over the last three years the rate of utilisation has increased constantly to reach 65 % in 2003. The shortcomings in the management of the Fund identified in the past have been corrected.

| 99. | The Commission notes the extended list of key controls now proposed by the Court. However, the Commission defined the key controls to be carried out in the tobacco sector in 2001 and is of the opinion that they cover the essential controls laid down in the Regulation.
  Regarding the criticism of the lack of action taken by the Commission, Council Regulation (EC) No 1258/1999 provides that, before a decision to refuse financing is taken, the results of the Commission’s checks and the replies of the Member State concerned are to be notified in writing, after which the two parties must endeavour to reach agreement on the action to be taken. For all audits carried out in 2001, bilateral procedures took place. The Commission, while noting that the procedures for France and Germany have been completed, is aware that there are some delays with certain dossiers in other Member States and will strive to complete them as soon as possible.
  Hence, the Commission has taken appropriate steps as provided for by the existing legal framework and the statement by the Court that the Commission did not take corrective actions when required is not accurate. |
| --- | --- |

99.

The Commission notes the extended list of key controls now proposed by the Court. However, the Commission defined the key controls to be carried out in the tobacco sector in 2001 and is of the opinion that they cover the essential controls laid down in the Regulation.

Regarding the criticism of the lack of action taken by the Commission, Council Regulation (EC) No 1258/1999 provides that, before a decision to refuse financing is taken, the results of the Commission’s checks and the replies of the Member State concerned are to be notified in writing, after which the two parties must endeavour to reach agreement on the action to be taken. For all audits carried out in 2001, bilateral procedures took place. The Commission, while noting that the procedures for France and Germany have been completed, is aware that there are some delays with certain dossiers in other Member States and will strive to complete them as soon as possible.

Hence, the Commission has taken appropriate steps as provided for by the existing legal framework and the statement by the Court that the Commission did not take corrective actions when required is not accurate.

| 100. | The Commission’s monitoring proved to be satisfactory. In 2002, the Commission proposed an adjustment of the CMO instruments (premium, guarantee thresholds and Tobacco Fund actions) in order to improve market orientation.
  The tobacco regime was evaluated in 2002. This complies with the Financial Regulation and its implementation rules, which foresee regular evaluation, although not on an annual basis. |
| --- | --- |

100.

The Commission’s monitoring proved to be satisfactory. In 2002, the Commission proposed an adjustment of the CMO instruments (premium, guarantee thresholds and Tobacco Fund actions) in order to improve market orientation.

The tobacco regime was evaluated in 2002. This complies with the Financial Regulation and its implementation rules, which foresee regular evaluation, although not on an annual basis.

| 101. | Article 26 of Regulation (EEC) No 2075/92 required the Commission to submit a report on the functioning of the common organisation of the market in raw tobacco to the European Parliament and to the Council before 1 April 2002. The Commission submitted the requested report (13) in November 2002, seven months behind deadline.
  In the meantime, the Commission had employed an external evaluator to examine the CMO. This evaluation (14) was available in October 2003. Furthermore, in preparation for a reform of the raw tobacco sector, the Commission carried out an Extended Impact Assessment (15) which was completed on 23 September 2003. |
| --- | --- |

101.

Article 26 of Regulation (EEC) No 2075/92 required the Commission to submit a report on the functioning of the common organisation of the market in raw tobacco to the European Parliament and to the Council before 1 April 2002. The Commission submitted the requested report (13) in November 2002, seven months behind deadline.

In the meantime, the Commission had employed an external evaluator to examine the CMO. This evaluation (14) was available in October 2003. Furthermore, in preparation for a reform of the raw tobacco sector, the Commission carried out an Extended Impact Assessment (15) which was completed on 23 September 2003.

| 102. | Endeavours to ensure improved consistency between Community policy in the tobacco sector and the public health sector while also ensuring sustainable development prospects in tobacco regions have been a key element of the reform of the tobacco sector proposed by the Commission in 2003. The Council’s approval of the reform on 22 April 2004, in particular of the new mechanisms for decoupling direct aid and the restructuring envelope proposed by the Commission represents a fundamental change to the regime which should allow it to achieve these objectives in their entirety.
  In the hope of abolishing some of the existing mechanisms of coupled payments which have proved lacking, as the Court points out, the Commission has proposed a new regime which, in line with the Court’s wishes, aims to:






  — | improve market orientation and quality, and increase the prices paid to producers, |
| --- | --- | --- |

102.

Endeavours to ensure improved consistency between Community policy in the tobacco sector and the public health sector while also ensuring sustainable development prospects in tobacco regions have been a key element of the reform of the tobacco sector proposed by the Commission in 2003. The Council’s approval of the reform on 22 April 2004, in particular of the new mechanisms for decoupling direct aid and the restructuring envelope proposed by the Commission represents a fundamental change to the regime which should allow it to achieve these objectives in their entirety.

In the hope of abolishing some of the existing mechanisms of coupled payments which have proved lacking, as the Court points out, the Commission has proposed a new regime which, in line with the Court’s wishes, aims to:

—

improve market orientation and quality, and increase the prices paid to producers,

| — | improve the effectiveness of income support for farmers without increasing overall support, |
| --- | --- |

—

improve the effectiveness of income support for farmers without increasing overall support,

| — | improve support for research and development into alternative and diversified production, |
| --- | --- |

—

improve support for research and development into alternative and diversified production,

| — | improve consistency with Community public health policy and its policy in favour of developing countries, |
| --- | --- |

—

improve consistency with Community public health policy and its policy in favour of developing countries,

| — | simplify the regime and its management. |
| --- | --- |

—

simplify the regime and its management.

| 103. | The 1998 reform was based on a preliminary report from 1996. The reform of the tobacco sector proposed by the Commission in 2003 was based on data from improved statistics sources. This reform was also the subject of a prior extended impact assessment to analyse all likely impacts of the three different reform options. |
| --- | --- |

103.

The 1998 reform was based on a preliminary report from 1996. The reform of the tobacco sector proposed by the Commission in 2003 was based on data from improved statistics sources. This reform was also the subject of a prior extended impact assessment to analyse all likely impacts of the three different reform options.

| 104. | The Commission would like to emphasise that, for reform to be successful and effective, it must be acceptable socially, economically and environmentally. This assumes that the production and processing structures will be allowed to adapt to the new economic and regulatory environment.
  Taking these constraints into account the Commission proposed an in-depth reform of the common organisation of the market in tobacco which the Council adopted in April 2004. As the Court points out (and as the Commission explained in response to question 102), rapid introduction of this reform will help eradicate the weaknesses identified by the Court while avoiding a disruptive impact on tobacco-producing regions. |
| --- | --- |

104.

The Commission would like to emphasise that, for reform to be successful and effective, it must be acceptable socially, economically and environmentally. This assumes that the production and processing structures will be allowed to adapt to the new economic and regulatory environment.

Taking these constraints into account the Commission proposed an in-depth reform of the common organisation of the market in tobacco which the Council adopted in April 2004. As the Court points out (and as the Commission explained in response to question 102), rapid introduction of this reform will help eradicate the weaknesses identified by the Court while avoiding a disruptive impact on tobacco-producing regions.

| 105. | As pointed out by the Court, the Commission proposed a reform in 2003 which aims to phase out the weaknesses of the existing regime. The Council came to an agreement on this proposal on 22 April 2004. From 2006 to 2009, the Council decided on a transitional period with at least 40 % of direct aid payments decoupled. The Commission will ensure that the gradual introduction of decoupling, which will involve the coexistence of coupled and decoupled payments over a four-year period, is carried out in compliance with the provisions of the regulations adopted. |
| --- | --- |

105.

As pointed out by the Court, the Commission proposed a reform in 2003 which aims to phase out the weaknesses of the existing regime. The Council came to an agreement on this proposal on 22 April 2004. From 2006 to 2009, the Council decided on a transitional period with at least 40 % of direct aid payments decoupled. The Commission will ensure that the gradual introduction of decoupling, which will involve the coexistence of coupled and decoupled payments over a four-year period, is carried out in compliance with the provisions of the regulations adopted.

| 106. | The Commission has issued Statements of Objections concerning alleged cartels in the raw tobacco markets in Spain and Italy (in December 2003 and February 2004 respectively). These Statements of Objections contain the preliminary conclusions of the Commission’s investigations on alleged anti-competitive behaviour by producer groups and processors in the two Member States which started in October 2001 and January 2002 respectively. Issuing a statement of objections is a preliminary step in the procedure that may lead to the adoption of a prohibition decision imposing fines on the companies concerned. |
| --- | --- |

106.

The Commission has issued Statements of Objections concerning alleged cartels in the raw tobacco markets in Spain and Italy (in December 2003 and February 2004 respectively). These Statements of Objections contain the preliminary conclusions of the Commission’s investigations on alleged anti-competitive behaviour by producer groups and processors in the two Member States which started in October 2001 and January 2002 respectively. Issuing a statement of objections is a preliminary step in the procedure that may lead to the adoption of a prohibition decision imposing fines on the companies concerned.

---

(1)  Zpráva Evropskému parlamentu a Radě o fungování společné organizace trhu v odvětví surového tabáku. Dokument SEK(2002) 1183 ze dne 6. listopadu 2002.

(2)  Hodnocení společné organizace trhu se surovým tabákem. COGEA, 2003. Řím. 220 s.

(3)  Odvětví tabákových výrobků, Rozšířené posouzení vlivu. KOM(2003) 554 v konečném znění, SEK(2003) 1023.

(4)  Tobacco Sector, Extended Impact Assessment, 23.9.2003 (COM(2003) 554 final, SEC(2003) 1023).

(5)  Tobacco Sector, Extended Impact Assessment, 23.9.2003 (COM(2003) 554 final, SEC(2003) 1023).

(6)  EUR 7 600 equivalent to EUR 963 million divided by 126 000 people working in the tobacco sector.

(7)  Evaluation of the common organisation of the market in raw tobacco. COGEA, 2003. Rome. 220 pp.

(8)  Report from the Commission to the Council on the common organisation of the market in raw tobacco (COM(96) 554 final, 18.12.1996).

(9)  According to FADN, the most common farm income indicators are net added value per annual working unit or the family farm income. The calculation procedure is described under http://europa.eu.int/comm/agriculture/rica/annex002_en.cfm.

(10)  Report to the European Parliament and the Council on the operation of the common organisation of the market in raw tobacco, SEC(2002) 1183, 6.11.2002.

(11)  Evaluation of the common organisation of the market in raw tobacco, COGEA, 2003. Rome. 220 pp.

(12)  Tobacco sector, Extended Impact Assessment, COM(2003) 554 final, SEC(2003) 1023.

(13)  Report to the European Parliament and the Council on the operation of the common organisation of the market in raw tobacco, SEC(2002) 1183, 6.11.2002.

(14)  Evaluation of the common organisation of the market in raw tobacco, COGEA, 2003. Rome. 220 pp.

(15)  Tobacco sector, Extended Impact Assessment, COM(2003) 554 final, SEC(2003) 1023.

---

| 17.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 41/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 41/35

---

ZPRÁVA

o ověření účetní závěrky Evropské agentury pro obnovu za rozpočtový rok 2003, spolu s odpověďmi agentury

(2005/C 41/02)

OBSAH

| 1 | ÚVOD |
| --- | --- |

1

| 2–6 | STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA |
| --- | --- |

2–6

| 3 | Spolehlivost účetní závěrky |
| --- | --- |

3

| 4–6 | Zákonnost a správnost uskutečněných operací |
| --- | --- |

4–6

| 7–16 | PŘIPOMÍNKY |
| --- | --- |

7–16

Tabulky 1 až 4

Odpovědi agentury

ÚVOD

| 1. | Evropská agentura pro obnovu (dále jen „agentura“) byla ustavena v souladu nařízením Rady (ES) č. 1628/96 ze dne 25. července 1996 (1). Toto nařízení bylo nahrazeno nařízením Rady (ES) č. 2667/2000 ze dne 5. prosince 2000 (2). Agentura, jež byla založena v únoru 2000, byla zpočátku odpovědná za řízení programů podpory EU v Kosovu. Její mandát byl v letech 2001 a 2002 dvakrát rozšířen a nyní spadá do její působnosti i Srbsko a Černá Hora a Bývalá jugoslávská republika Makedonie. Agentura sídlí v Soluni a má provozní střediska v Bělehradě, Podgorici, Prištině a ve Skopje. Realizuje programy, jejichž cílem je podporovat budování institucí a dobrou správu, prosazovat rozvoj tržní ekonomiky a základní infrastruktury a přispívat ke konsolidaci občanské společnosti. Tabulka 1 shrnuje pravomoci a činnosti agentury na základě údajů, které tato agentury poskytla. |
| --- | --- |

1.

Evropská agentura pro obnovu (dále jen „agentura“) byla ustavena v souladu nařízením Rady (ES) č. 1628/96 ze dne 25. července 1996 (1). Toto nařízení bylo nahrazeno nařízením Rady (ES) č. 2667/2000 ze dne 5. prosince 2000 (2). Agentura, jež byla založena v únoru 2000, byla zpočátku odpovědná za řízení programů podpory EU v Kosovu. Její mandát byl v letech 2001 a 2002 dvakrát rozšířen a nyní spadá do její působnosti i Srbsko a Černá Hora a Bývalá jugoslávská republika Makedonie. Agentura sídlí v Soluni a má provozní střediska v Bělehradě, Podgorici, Prištině a ve Skopje. Realizuje programy, jejichž cílem je podporovat budování institucí a dobrou správu, prosazovat rozvoj tržní ekonomiky a základní infrastruktury a přispívat ke konsolidaci občanské společnosti. Tabulka 1 shrnuje pravomoci a činnosti agentury na základě údajů, které tato agentury poskytla.

STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA

| 2. | Účetní dvůr přezkoumal roční účetní závěrku agentury sestavenou k 31. prosinci 2003 a uskutečněné operace. Účetní dvůr vykonal audit v souladu se svými auditními zásadami a standardy, které vycházejí z všeobecně uznávaných mezinárodních auditních standardů a jsou přizpůsobeny specifickým podmínkám Společenství. Na základě tohoto auditu může Účetní dvůr s dostatečnou jistotou vyjádřit níže uvedené stanovisko. |
| --- | --- |

2.

Účetní dvůr přezkoumal roční účetní závěrku agentury sestavenou k 31. prosinci 2003 a uskutečněné operace. Účetní dvůr vykonal audit v souladu se svými auditními zásadami a standardy, které vycházejí z všeobecně uznávaných mezinárodních auditních standardů a jsou přizpůsobeny specifickým podmínkám Společenství. Na základě tohoto auditu může Účetní dvůr s dostatečnou jistotou vyjádřit níže uvedené stanovisko.

Spolehlivost účtů

| 3. | Podle názoru Účetního dvora účetní závěrka agentury nepodává věrný a pravdivý obraz majetkové a finanční situace agentury (viz odstavce 8 a 10). |
| --- | --- |

3.

Podle názoru Účetního dvora účetní závěrka agentury nepodává věrný a pravdivý obraz majetkové a finanční situace agentury (viz odstavce 8 a 10).

Zákonnost a správnost uskutečněných operací

| 4. | Kvůli nedostatku potřebných informací o konečném použití prostředků, které agentura svěřila externím subjektům (národním i mezinárodním), nemůže Účetní dvůr vyjádřit svůj názor na zákonnost a správnost operací týkajících se plateb v hodnotě 21,4 milionů EUR uskutečněných v roce 2003 (viz odstavec 15). Účetní dvůr se domnívá, že s výjimkou výhrad uvedených v odstavcích 5 a 6 jsou zbývající operace, které souvisejí s řádnou účetní závěrkou agentury, zákonné a správné. |
| --- | --- |

4.

Kvůli nedostatku potřebných informací o konečném použití prostředků, které agentura svěřila externím subjektům (národním i mezinárodním), nemůže Účetní dvůr vyjádřit svůj názor na zákonnost a správnost operací týkajících se plateb v hodnotě 21,4 milionů EUR uskutečněných v roce 2003 (viz odstavec 15). Účetní dvůr se domnívá, že s výjimkou výhrad uvedených v odstavcích 5 a 6 jsou zbývající operace, které souvisejí s řádnou účetní závěrkou agentury, zákonné a správné.

| 5. | Co se týká plateb, Účetní dvůr zjistil chyby související s platností podpůrných dokumentů, dodržování smluvních ustanovení a delegování veřejných pravomocí (viz odstavec 13). |
| --- | --- |

5.

Co se týká plateb, Účetní dvůr zjistil chyby související s platností podpůrných dokumentů, dodržování smluvních ustanovení a delegování veřejných pravomocí (viz odstavec 13).

| 6. | V případě zadávání veřejných zakázek Účetní dvůr shledal, že u jedné z pěti prověřovaných operací došlo k odchylce od procedurálních pravidel, což zpochybňuje dodržování zásady rovnosti příležitostí mezi účastníky nabídkového řízení (viz odstavec 14). |
| --- | --- |

6.

V případě zadávání veřejných zakázek Účetní dvůr shledal, že u jedné z pěti prověřovaných operací došlo k odchylce od procedurálních pravidel, což zpochybňuje dodržování zásady rovnosti příležitostí mezi účastníky nabídkového řízení (viz odstavec 14).

PŘIPOMÍNKY

| 7. | Plnění výdajových položek za rozpočtový rok 2003 a výdajových položek převedených z předchozího rozpočtového roku je uvedeno v tabulce 2. Výkaz příjmů a výdajů a rozvaha agentury za rozpočtový rok 2003 jsou uvedeny ve zkrácené podobě v tabulkách 3 a 4
   (3). |
| --- | --- |

7.

Plnění výdajových položek za rozpočtový rok 2003 a výdajových položek převedených z předchozího rozpočtového roku je uvedeno v tabulce 2. Výkaz příjmů a výdajů a rozvaha agentury za rozpočtový rok 2003 jsou uvedeny ve zkrácené podobě v tabulkách 3 a 4
   (3).

| 8. | Článek 1 finančního nařízení agentury stanoví, že její rozpočet by měl být schválen v souladu se zásadou rozlišení výdajových položek na položky závazků a položky plateb. Článek 3 téhož nařízení stanoví, že celkové příjmy by měly pokrýt celkový součet plateb, z čehož lze dovodit, že rozpočet by měl být vyrovnaný a při jeho plnění by se mělo postupovat se snahou o maximální možné zachování této rovnováhy. Ve skutečnosti se však rozpočet agentury přijatý správní radou zásadou rozlišení výdajových položek neřídí, a v důsledku toho uvádí agentura mezi výdaji nejen platby za dané období účtované do výdajových položek za daný rozpočtový rok, ale také veškeré neuhrazené platby závazků za daný rozpočtový rok (4), a to bez ohledu na rozsah plnění těchto závazků. Účetní výsledek za daný rozpočtový rok tak neodpovídá operacím, které agentura ve skutečnosti realizovala. Kumulativní deficit k 31. prosinci 2003 ve výši 140,95 milionů EUR je tedy z velké části umělý, protože vznikl v důsledku neuhrazených závazků týkajících se ekonomických operací, které ještě nebyly provedeny. |
| --- | --- |

8.

Článek 1 finančního nařízení agentury stanoví, že její rozpočet by měl být schválen v souladu se zásadou rozlišení výdajových položek na položky závazků a položky plateb. Článek 3 téhož nařízení stanoví, že celkové příjmy by měly pokrýt celkový součet plateb, z čehož lze dovodit, že rozpočet by měl být vyrovnaný a při jeho plnění by se mělo postupovat se snahou o maximální možné zachování této rovnováhy. Ve skutečnosti se však rozpočet agentury přijatý správní radou zásadou rozlišení výdajových položek neřídí, a v důsledku toho uvádí agentura mezi výdaji nejen platby za dané období účtované do výdajových položek za daný rozpočtový rok, ale také veškeré neuhrazené platby závazků za daný rozpočtový rok (4), a to bez ohledu na rozsah plnění těchto závazků. Účetní výsledek za daný rozpočtový rok tak neodpovídá operacím, které agentura ve skutečnosti realizovala. Kumulativní deficit k 31. prosinci 2003 ve výši 140,95 milionů EUR je tedy z velké části umělý, protože vznikl v důsledku neuhrazených závazků týkajících se ekonomických operací, které ještě nebyly provedeny.

| 9. | I v roce 2003 se projevovaly významné slabé stránky účetního systému agentury. Například obecné účty byly i nadále vedeny v systému jednoduchého účetnictví, a to i přes riziko výskytu chyb, které tento systém znamená pro integritu dat, a navzdory skutečnosti, že článek 55 finančního nařízení agentury stanoví, že agentura povede podvojné účetnictví. |
| --- | --- |

9.

I v roce 2003 se projevovaly významné slabé stránky účetního systému agentury. Například obecné účty byly i nadále vedeny v systému jednoduchého účetnictví, a to i přes riziko výskytu chyb, které tento systém znamená pro integritu dat, a navzdory skutečnosti, že článek 55 finančního nařízení agentury stanoví, že agentura povede podvojné účetnictví.

| 10. | Navzdory připomínkám, které Účetní dvůr vyjádřil ve své zprávě za rozpočtový rok 2002 (5), nebyly finanční prostředky vyplácené finančním prostředníkům v rámci programů půjček zapsány v rozvaze jako aktiva. O použití těchto prostředků informuje pouze poznámka ve zprávě přiložené k účetní závěrce (6). Od svého vzniku vyplatila agentura v rámci těchto programů 52,4 milionů EUR (7). Mnohé programy, které v roce 2003 ještě běžely, navíc zajišťují hospodaření s těmito prostředky prostřednictvím dodavatelů agentury. Účetní dvůr vyčíslil částku takto vyplacených prostředků na 43,38 milionů EUR. V obou případech se měly disponibilní zůstatky ke konci rozpočtového roku 2003 objevit ve sloupci aktiv rozvahy agentury. |
| --- | --- |

10.

Navzdory připomínkám, které Účetní dvůr vyjádřil ve své zprávě za rozpočtový rok 2002 (5), nebyly finanční prostředky vyplácené finančním prostředníkům v rámci programů půjček zapsány v rozvaze jako aktiva. O použití těchto prostředků informuje pouze poznámka ve zprávě přiložené k účetní závěrce (6). Od svého vzniku vyplatila agentura v rámci těchto programů 52,4 milionů EUR (7). Mnohé programy, které v roce 2003 ještě běžely, navíc zajišťují hospodaření s těmito prostředky prostřednictvím dodavatelů agentury. Účetní dvůr vyčíslil částku takto vyplacených prostředků na 43,38 milionů EUR. V obou případech se měly disponibilní zůstatky ke konci rozpočtového roku 2003 objevit ve sloupci aktiv rozvahy agentury.

| 11. | S ohledem na konsolidaci účetní závěrky agentury s účetními závěrkami orgánů Společenství, jež se bude provádět počínaje rozpočtovým rokem 2005 (8), by agentura měla zintenzívnit svou snahu o zlepšení rozpočtové, finanční a účetní správy. Rozpočet agentury musí být přijat v podobě, jakou stanoví její finanční nařízení (viz odstavec 8), a účetní pravidla, jimiž se řídí účtování příjmů a výdajů, musí být uvedena do souladu se zásadami účtování ve věcné a časové souvislosti, tj. akruálního účetnictví. |
| --- | --- |

11.

S ohledem na konsolidaci účetní závěrky agentury s účetními závěrkami orgánů Společenství, jež se bude provádět počínaje rozpočtovým rokem 2005 (8), by agentura měla zintenzívnit svou snahu o zlepšení rozpočtové, finanční a účetní správy. Rozpočet agentury musí být přijat v podobě, jakou stanoví její finanční nařízení (viz odstavec 8), a účetní pravidla, jimiž se řídí účtování příjmů a výdajů, musí být uvedena do souladu se zásadami účtování ve věcné a časové souvislosti, tj. akruálního účetnictví.

| 12. | Řízení finančního orgánu, který agentura ustavila v Kosovu a jehož vedení svěřila externímu konzultantovi, vykazovalo významné nedostatky (např. chybné účty, nedostatečnou analýzu rizik souvisejících s dlužníky, nedostatky v dokumentaci k žádostem o půjčky). Dohled agentury však nebyl dostatečný a neumožnil tyto nedostatky odhalit a co nejrychleji podniknout nutná nápravná opatření. |
| --- | --- |

12.

Řízení finančního orgánu, který agentura ustavila v Kosovu a jehož vedení svěřila externímu konzultantovi, vykazovalo významné nedostatky (např. chybné účty, nedostatečnou analýzu rizik souvisejících s dlužníky, nedostatky v dokumentaci k žádostem o půjčky). Dohled agentury však nebyl dostatečný a neumožnil tyto nedostatky odhalit a co nejrychleji podniknout nutná nápravná opatření.

| 13. | U plateb realizovaných v roce 2003 byly zjištěny odchylky od stanoveného postupu. V některých případech šlo o důsledek nedodržení smluvních ustanovení nebo platebních podmínek (neplatná, dokonce nedostatečná smluvní dokumentace). V ostatních případech byla důvodem odchylky skutečnost, že činnosti, oproti kterým byly platby realizovány, nebyly v souladu s pravidly, jimiž se řídí delegování veřejné moci, a/nebo pravidly upravujícími dodatky k již uzavřeným smlouvám. Tyto odchylky ukazují, že agentura by měla zlepšit dohled nad postupy souvisejícími se závazky a potvrzováním výdajů. |
| --- | --- |

13.

U plateb realizovaných v roce 2003 byly zjištěny odchylky od stanoveného postupu. V některých případech šlo o důsledek nedodržení smluvních ustanovení nebo platebních podmínek (neplatná, dokonce nedostatečná smluvní dokumentace). V ostatních případech byla důvodem odchylky skutečnost, že činnosti, oproti kterým byly platby realizovány, nebyly v souladu s pravidly, jimiž se řídí delegování veřejné moci, a/nebo pravidly upravujícími dodatky k již uzavřeným smlouvám. Tyto odchylky ukazují, že agentura by měla zlepšit dohled nad postupy souvisejícími se závazky a potvrzováním výdajů.

| 14. | Byly zjištěny i odchylky, které měly dopad na rozhodování při zadávání zakázek. Někteří účastníci nabídkového řízení byli například vyloučeni z administrativních či technických důvodů, které byly sporné nebo nedostatečně zdůvodněné. V jiných případech byli projektoví manažeři krátce po zahájení programu nahrazeni osobami, které neměly stejné kvalifikační předpoklady jako ty, které uchazeči umožnily zakázku získat. V zájmu snížení chybovosti by agentura měla posílit systém vnitřní kontroly, a to tak, že bude přísněji postupovat při výběru zaměstnanců, jejichž úkolem je hodnotit nabídky, a bude dbát, aby výbor pro hodnocení nabídek svá rozhodnutí jasně zdůvodňoval. |
| --- | --- |

14.

Byly zjištěny i odchylky, které měly dopad na rozhodování při zadávání zakázek. Někteří účastníci nabídkového řízení byli například vyloučeni z administrativních či technických důvodů, které byly sporné nebo nedostatečně zdůvodněné. V jiných případech byli projektoví manažeři krátce po zahájení programu nahrazeni osobami, které neměly stejné kvalifikační předpoklady jako ty, které uchazeči umožnily zakázku získat. V zájmu snížení chybovosti by agentura měla posílit systém vnitřní kontroly, a to tak, že bude přísněji postupovat při výběru zaměstnanců, jejichž úkolem je hodnotit nabídky, a bude dbát, aby výbor pro hodnocení nabídek svá rozhodnutí jasně zdůvodňoval.

| 15. | Agentura uzavřela několik smluv a veřejnými, poloveřejnými, národními i mezinárodními třetími stranami. Ve všech těchto případech by agentura měla pečlivěji dodržovat zavedené mechanismy, aby si tak zajistila, že jí tyto orgány budou poskytovat informace nutné pro zhodnocení zákonnosti a správnosti uskutečněných operací. |
| --- | --- |

15.

Agentura uzavřela několik smluv a veřejnými, poloveřejnými, národními i mezinárodními třetími stranami. Ve všech těchto případech by agentura měla pečlivěji dodržovat zavedené mechanismy, aby si tak zajistila, že jí tyto orgány budou poskytovat informace nutné pro zhodnocení zákonnosti a správnosti uskutečněných operací.

| 16. | Účetní dvůr ve své zprávě za rozpočtový rok 2002 (9) zdůraznil, že počet pověřených a dále pověřených schvalujících osob je nadměrný. Ke konci roku 2003 jich bylo 45 pro hlavu III rozpočtu a 11 pro hlavy I a II rozpočtu, tj. 56 oproti 67 v červnu téhož roku. Počet pověřených osob ani doba, na niž jsou příslušné pravomoci postupovány, však nejsou nijak omezeny. Agentura by měla i nadále usilovat o snížení počtu pověřených osob. |
| --- | --- |

16.

Účetní dvůr ve své zprávě za rozpočtový rok 2002 (9) zdůraznil, že počet pověřených a dále pověřených schvalujících osob je nadměrný. Ke konci roku 2003 jich bylo 45 pro hlavu III rozpočtu a 11 pro hlavy I a II rozpočtu, tj. 56 oproti 67 v červnu téhož roku. Počet pověřených osob ani doba, na niž jsou příslušné pravomoci postupovány, však nejsou nijak omezeny. Agentura by měla i nadále usilovat o snížení počtu pověřených osob.

Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání ve dnech 8. až 9. prosince 2004.

Za Účetní dvůr

Juan Manuel FABRA VALLÉS

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 204, 14.8.1996, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 7.12.2000, s. 7.

2

(3)  Ve všech tabulkách obsažených v této zprávě byly použity nejpřesnější možné hodnoty daných údajů. V konečných součtech mohou být nepatrné rozdíly způsobené zaokrouhlením pro účely prezentace. Pomlčka znamená nulovou nebo neexistující hodnotu a 0,0 odpovídá hodnotě pod úrovní zaokrouhlení.

3

(4)  Platby neuhrazených závazků z předchozích let realizované během rozpočtového roku nejsou pro účely výkazu příjmů a výdajů agentury považovány za výdaje.

4

(5)  Viz odstavec 14 zprávy za rozpočtový rok 2002 (Úř. věst. C 319, 30.12.2003, s. 1).

5

(6)  Vztahuje se na doplňkové fondy a prostředky vyplácené prostřednictvím úvěrových mechanismů a úvěrových linek.

6

(7)  Odhad před provedením nezbytných úprav.

7

(8)  Viz body odůvodnění č. 32, 35, 48 a 49 finančního nařízení platného pro souhrnný rozpočet Evropských společenství, nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1).

8

(9)  Viz odstavec 15 zprávy za rozpočtový rok 2002.

9

---

Tabulka 1

Evropská agentura pro obnovu (Soluň)

| Oblast pravomoci Společenství podle Smlouvy | Pravomoci agentury, jak jsou definovány v nařízení Rady (ES) č. 2667/2000 | Správa | Zdroje, jež byly agentuře k dispozici v roce 2003 (údaje za rok 2002) | Produkty a služby dodané v roce 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Cíle | Uplatnění | Úkoly | Správní rada | Konečný rozpočet | Geografická distribuce provozních výdajů v roce 2003 |
| Společenství provádí v rámci svých pravomocí činnosti hospodářské, finanční a technické spolupráce se třetími zeměmi. Tyto činnosti doplňují činnosti prováděné členskými státy a jsou v souladu s rozvojovou politikou Společenství.

  (článek 181a) | Poskytovat pomoc EU i) v oblasti obnovy, návratu uprchlíků a vysídlených osob, ii) propagovat rozumnou správu, silnější instituce a právní řád, iii) podporovat rozvoj tržní ekonomiky a investice do základní infrastruktury a opatření na ochranu životního prostředí, iv) podporovat rozvoj a konsolidaci občanské společnosti. | Agentura řídí hlavní programy podpory v Srbsku a Černé Hoře (Republika Srbsko, Kosovo a Republika Černá Hora) a v Bývalé jugoslávské republice Makedonie (FYROM). Příjemci pomoci mohou být státy, subjekty spadající pod správu OSN, federální, regionální a místní orgány, veřejné a poloveřejné orgány, organizace zaměstnanců i zaměstnavatelů, organizace na podporu obchodu, družstva, podílové společnosti, charitativní organizace, nadace a nevládní organizace. | — | Poskytovat poradenské služby Komisi v otázkách priority potřeb. |

Oblast pravomoci Společenství podle Smlouvy

Pravomoci agentury, jak jsou definovány v nařízení Rady (ES) č. 2667/2000

Správa

Zdroje, jež byly agentuře k dispozici v roce 2003 (údaje za rok 2002)

Produkty a služby dodané v roce 2003

Cíle

Uplatnění

Úkoly

Správní rada

Konečný rozpočet

Geografická distribuce provozních výdajů v roce 2003

Společenství provádí v rámci svých pravomocí činnosti hospodářské, finanční a technické spolupráce se třetími zeměmi. Tyto činnosti doplňují činnosti prováděné členskými státy a jsou v souladu s rozvojovou politikou Společenství.

(článek 181a)

Poskytovat pomoc EU i) v oblasti obnovy, návratu uprchlíků a vysídlených osob, ii) propagovat rozumnou správu, silnější instituce a právní řád, iii) podporovat rozvoj tržní ekonomiky a investice do základní infrastruktury a opatření na ochranu životního prostředí, iv) podporovat rozvoj a konsolidaci občanské společnosti.

Agentura řídí hlavní programy podpory v Srbsku a Černé Hoře (Republika Srbsko, Kosovo a Republika Černá Hora) a v Bývalé jugoslávské republice Makedonie (FYROM). Příjemci pomoci mohou být státy, subjekty spadající pod správu OSN, federální, regionální a místní orgány, veřejné a poloveřejné orgány, organizace zaměstnanců i zaměstnavatelů, organizace na podporu obchodu, družstva, podílové společnosti, charitativní organizace, nadace a nevládní organizace.

—

Poskytovat poradenské služby Komisi v otázkách priority potřeb.

| — | Připravovat návrhy programů obnovy a návrat uprchlíků a vysídlených osob. |
| --- | --- |

—

Připravovat návrhy programů obnovy a návrat uprchlíků a vysídlených osob.

| — | Všemožně usilovat o poskytování pomoci Evropské unie. |
| --- | --- |

—

Všemožně usilovat o poskytování pomoci Evropské unie.

Skládá se z jednoho zástupce za každý členský stát, dvou zástupců Komise a pozorovatele Evropské investiční banky.

Ředitel

Jmenovaný správní radou na návrh Komise.

Provozní střediska s vysokou mírou správní autonomie v Bělehradě, Prištině, Podgorici a ve Skopje.

Externí kontrola

Účetní dvůr.

Orgán udělující absolutorium

Parlament na doporučení Rady.

358,6 milionů EUR (495,9 milionů EUR), včetně grantu EU ve výši: 97,4 % (92,5 %).

Počet zaměstnanců k 31. prosinci 2003:

120 (122) pracovních míst uvedených v plánu pracovních míst.

Počet obsazených pracovních míst: 94 (101).

Jiná pracovní místa – místní zaměstnanci: 201 (195) pracovních míst, z toho obsazeno 173 (176).

Celkový počet zaměstnanců: 267 (277)

Odpovědných za:

provozní úkoly: 140 (136)

správní úkoly: 97 (107)

smíšené úkoly: 30 (34).

| — | Kosovo: 139 milionů EUR. |
| --- | --- |

—

Kosovo: 139 milionů EUR.

| — | Srbsko: 109 milionů EUR. |
| --- | --- |

—

Srbsko: 109 milionů EUR.

| — | Černá Hora: 19 milionů EUR. |
| --- | --- |

—

Černá Hora: 19 milionů EUR.

| — | FYROM: 36 milionů EUR. |
| --- | --- |

—

FYROM: 36 milionů EUR.

| — | Celkem: 302 milionů EUR. |
| --- | --- |

—

Celkem: 302 milionů EUR.

Zdroj: Údaje poskytla agentura.

Tabulka 2

Evropská agentura pro obnovu – Plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2003

| (v milionech EUR) |
| --- |
| Příjmy | Výdaje |
| Zdroj příjmů | Příjmy zapsané do konečného rozpočtu za daný rozpočtový rok | Realizované příjmy | Alokace výdajů | Disponibilní výdajové položky | Výdajové položky převedené z předchozího rozpočtového roku |
| zapsáno | přiděleno | uhrazeno | převedeno | zrušeno | zůstatek závazku | převedené závazky | uhrazeno | zrušeno (1) | neuhrazené závazky |
| Granty Společenství | 349,3 | 270,0 | Hlava I
  Zaměstnanci | 19,2 | 17,3 | 17,0 | 0,3 | 1,9 | — | 0,2 | 0,1 | 0,1 | — |
| Ostatní granty | 4,0 | 28,4 | Hlava II
  Správní výdaje | 7,6 | 6,5 | 5,3 | 1,2 | 1,1 | — | 2,0 | 2,0 | 0,1 | — |
| Ostatní výnosy | 5,3 | 5,5 | Hlava III
  Provozní výdaje | 331,8 | 182,0 | 29,8 | 152,2 | — | 149,7 | 338,2 | 227,6 | 30,6 | 79,9 |
| Celkem | 358,6 | 303,9 | Celkem | 358,6 | 205,8 | 52,1 | 153,7 | 3,0 | 149,7 | 340,4 | 229,7 | 30,8 | 79,9 |
| | Neuhrazené závazky (1) | 233,5 | 153,0 | 39,8 | 113,2 | 2,5 | 78,0 | | | | |
| | Celkem | 592,1 | 358,7 | 91,9 | 266,9 | 5,5 | 227,8 | 340,4 | 229,7 | 30,8 | 79,9 |
| Pozn.: Rozdíly v konečných součtech jsou důsledkem zaokrouhlování.

  Zdroj: Údaje agentury. Tyto tabulky shrnují údaje, které agentura uvedla ve své účetní závěrce. |

(v milionech EUR)

Příjmy

Výdaje

Zdroj příjmů

Příjmy zapsané do konečného rozpočtu za daný rozpočtový rok

Realizované příjmy

Alokace výdajů

Disponibilní výdajové položky

Výdajové položky převedené z předchozího rozpočtového roku

zapsáno

přiděleno

uhrazeno

převedeno

zrušeno

zůstatek závazku

převedené závazky

uhrazeno

zrušeno (1)

neuhrazené závazky

Granty Společenství

349,3

270,0

Hlava I

Zaměstnanci

19,2

17,3

17,0

0,3

1,9

—

0,2

0,1

0,1

—

Ostatní granty

4,0

28,4

Hlava II

Správní výdaje

7,6

6,5

5,3

1,2

1,1

—

2,0

2,0

0,1

—

Ostatní výnosy

5,3

5,5

Hlava III

Provozní výdaje

331,8

182,0

29,8

152,2

—

149,7

338,2

227,6

30,6

79,9

Celkem

358,6

303,9

Celkem

358,6

205,8

52,1

153,7

3,0

149,7

340,4

229,7

30,8

79,9

Neuhrazené závazky (1)

233,5

153,0

39,8

113,2

2,5

78,0

Celkem

592,1

358,7

91,9

266,9

5,5

227,8

340,4

229,7

30,8

79,9

Pozn.: Rozdíly v konečných součtech jsou důsledkem zaokrouhlování.

Zdroj: Údaje agentury. Tyto tabulky shrnují údaje, které agentura uvedla ve své účetní závěrce.

Tabulka 3

Evropská agentura pro obnovu – Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2003 a 2002

| (v tisících EUR) |
| --- |
| | 2003 | 2002 |
| Příjmy |
| Granty Komise | 275 280 | 462 804 |
| Rozpočtové příjmy | 3 955 | 5 978 |
| Různé příjmy | 1 517 | 495 |
| Doplňkové fondy | 379 | 497 |
| Příspěvky třetích stran | 28 034 | 500 |
| Příjmy celkem (a) | 309 164 | 470 274 |
| Výdaje |
| Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu |
| Platby | 17 027 | 17 771 |
| Převedené výdajové položky | 306 | 206 |
| Správní výdaje – Hlava II rozpočtu |
| Platby | 5 261 | 6 211 |
| Převedené výdajové položky | 1 215 | 2 037 |
| Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu |
| Platby | 69 565 | 138 512 |
| Převedené výdajové položky | 265 352 | 293 106 |
| Výdaje celkem (b) | 358 725 | 457 844 |
| Plnění rozpočtu za rozpočtový rok (a – b)
   (2) | –49 560 | 12 430 |
| Zůstatek převedený z předchozího rozpočtového roku | – 112 908 | –73 127 |
| Platby jménem Komise | –5 231 | –25 407 |
| Platby k provedení jménem Komise | – 515 | 0 |
| Zrušení výdajových položek převedených z předchozích rozpočtových let | 30 649 | 5 463 |
| Anulované převedené výdajové položky N – 1 (hlava I a II) | 146 | 135 |
| Doplněk: převedené výdajové položky z roku 2001 | 0 | –32 423 |
| Rozpočtové příjmy k refundaci | –3 955 | 0 |
| Opravy doplňkových fondů | 400 | 0 |
| Kurzové rozdíly | 23 | 22 |
| Zůstatek za rozpočtový rok | – 140 951 | – 112 908 |
| Pozn.: Rozdíly v konečných součtech jsou důsledkem zaokrouhlování.

  Zdroj: Údaje agentury. Tyto tabulky shrnují údaje, které agentura uvedla ve své účetní závěrce. |

(v tisících EUR)

2003

2002

Příjmy

Granty Komise

275 280

462 804

Rozpočtové příjmy

3 955

5 978

Různé příjmy

1 517

495

Doplňkové fondy

379

497

Příspěvky třetích stran

28 034

500

Příjmy celkem (a)

309 164

470 274

Výdaje

Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu

Platby

17 027

17 771

Převedené výdajové položky

306

206

Správní výdaje – Hlava II rozpočtu

Platby

5 261

6 211

Převedené výdajové položky

1 215

2 037

Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu

Platby

69 565

138 512

Převedené výdajové položky

265 352

293 106

Výdaje celkem (b)

358 725

457 844

Plnění rozpočtu za rozpočtový rok (a – b)
   (2)

–49 560

12 430

Zůstatek převedený z předchozího rozpočtového roku

– 112 908

–73 127

Platby jménem Komise

–5 231

–25 407

Platby k provedení jménem Komise

– 515

0

Zrušení výdajových položek převedených z předchozích rozpočtových let

30 649

5 463

Anulované převedené výdajové položky N – 1 (hlava I a II)

146

135

Doplněk: převedené výdajové položky z roku 2001

0

–32 423

Rozpočtové příjmy k refundaci

–3 955

0

Opravy doplňkových fondů

400

0

Kurzové rozdíly

23

22

Zůstatek za rozpočtový rok

– 140 951

– 112 908

Pozn.: Rozdíly v konečných součtech jsou důsledkem zaokrouhlování.

Zdroj: Údaje agentury. Tyto tabulky shrnují údaje, které agentura uvedla ve své účetní závěrce.

Tabulka 4

Evropská agentura pro obnovu – Rozvaha k 31. prosinci 2003 a 31. prosinci 2002

| (v tisících EUR) |
| --- |
| Aktiva | 2003 | 2002 | Pasiva | 2003 | 2002 |
| Dlouhodobá aktiva | | | Vlastní zdroje | | |
| Dlouhodobá aktiva v pořizovací ceně (3) | 3 877 | 3 400 | Vlastní jmění (3) | 1 771 | 1 960 |
| Odpisy (3) | –2 106 | –1 440 | Zůstatek za rozpočtový rok | – 140 951 | – 112 908 |
| Mezisoučet | 1 771 | 1 960 | Mezisoučet | – 139 180 | – 110 948 |
| Oběžná aktiva | | | Krátkodobé pohledávky | | |
| Různé účty pohledávek | 56 | 58 | Automatické převody výdajových položek (hlava III) | 345 271 | 338 112 |
| Zálohy | 57 | 53 | Automatické převody výdajových položek (hlava I a II) | 1 521 | 2 244 |
| Pohledávka z titulu vratky DPH | 23 | 26 | Různé účty závazků | 5 002 | 49 |
| Mezisoučet | 135 | 137 | Mezisoučet | 351 794 | 340 405 |
| Hotovostní účty | | | | | |
| Bankovní účty | 210 664 | 227 307 | | | |
| Peněžní prostředky | 44 | 53 | | | |
| Mezisoučet | 210 708 | 227 360 | | | |
| Celkem | 212 614 | 229 457 | Celkem | 212 614 | 229 457 |
| Pozn.: Rozdíly v konečných součtech jsou důsledkem zaokrouhlování.

  Zdroj: Údaje agentury. Tyto tabulky shrnují údaje, které agentura uvedla ve své účetní závěrce. |

(v tisících EUR)

Aktiva

2003

2002

Pasiva

2003

2002

Dlouhodobá aktiva

Vlastní zdroje

Dlouhodobá aktiva v pořizovací ceně (3)

3 877

3 400

Vlastní jmění (3)

1 771

1 960

Odpisy (3)

–2 106

–1 440

Zůstatek za rozpočtový rok

– 140 951

– 112 908

Mezisoučet

1 771

1 960

Mezisoučet

– 139 180

– 110 948

Oběžná aktiva

Krátkodobé pohledávky

Různé účty pohledávek

56

58

Automatické převody výdajových položek (hlava III)

345 271

338 112

Zálohy

57

53

Automatické převody výdajových položek (hlava I a II)

1 521

2 244

Pohledávka z titulu vratky DPH

23

26

Různé účty závazků

5 002

49

Mezisoučet

135

137

Mezisoučet

351 794

340 405

Hotovostní účty

Bankovní účty

210 664

227 307

Peněžní prostředky

44

53

Mezisoučet

210 708

227 360

Celkem

212 614

229 457

Celkem

212 614

229 457

Pozn.: Rozdíly v konečných součtech jsou důsledkem zaokrouhlování.

Zdroj: Údaje agentury. Tyto tabulky shrnují údaje, které agentura uvedla ve své účetní závěrce.

---

(1)  Výše výdajových položek, které byly převedeny z předchozího rozpočtového roku a v roce 2003 zrušeny (30,6 milionů EUR), odpovídá zrušeným závazkům. Příslušné výdajové položky byly dány k dispozici pro opětovné použití a na začátku rozpočtového roku byly přidány k neuhrazeným závazkům.

Pozn.: Rozdíly v konečných součtech jsou důsledkem zaokrouhlování.

Zdroj: Údaje agentury. Tyto tabulky shrnují údaje, které agentura uvedla ve své účetní závěrce.

(2)  Vypočítáno podle zásad definovaných v článku 15 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000 (Úř. věst. L 130, 31.5.2000, s. 8).

Pozn.: Rozdíly v konečných součtech jsou důsledkem zaokrouhlování.

Zdroj: Údaje agentury. Tyto tabulky shrnují údaje, které agentura uvedla ve své účetní závěrce.

(3)  Dlouhodobá aktiva v pořizovací ceně a odpisy za rozpočtový rok 2002 byly vyčísleny v souladu s metodologií platnou pro rozpočtový rok 2003.

Pozn.: Rozdíly v konečných součtech jsou důsledkem zaokrouhlování.

Zdroj: Údaje agentury. Tyto tabulky shrnují údaje, které agentura uvedla ve své účetní závěrce.

---

ODPOVĚDI AGENTURY

| 8. | Jelikož agentura nedisponuje vlastním rozpočtovou položkou v souhrnném rozpočtu ES, je sestavování celoročního rozpočtu uskutečňováno výhradně správní radou pod vedením Komise. V tomto kontextu předkládá Agentura svůj návrh předběžného rozpočtu s odděleně uvedenými položkami, doplněný „rozpisem uvažovaných plateb vyplývajících ze smluvních závazků“, a to v plném souladu s postupem Komise. Toto oddělené zapisování položek však není patrné, když je celoroční rozpočet zveřejněn ve speciálním vydání Úředního věstníku pro agentury, protože u běžné formy rozpočtu, kterou ve věstníku užívá většina agentur, se položky neuvádějí odděleně. Agentura nyní přikročila k opatřením směřujícím k větší průhlednosti při finančním předkládání svých operací. Zpráva konsolidovaných příjmů a výdajů za celé období bude doplněna za rok 2004 a použita pro počáteční zůstatek roku 2005 tak, aby byl dodržen postup obecného finančního nařízení (ABAC). |
| --- | --- |

8.

Jelikož agentura nedisponuje vlastním rozpočtovou položkou v souhrnném rozpočtu ES, je sestavování celoročního rozpočtu uskutečňováno výhradně správní radou pod vedením Komise. V tomto kontextu předkládá Agentura svůj návrh předběžného rozpočtu s odděleně uvedenými položkami, doplněný „rozpisem uvažovaných plateb vyplývajících ze smluvních závazků“, a to v plném souladu s postupem Komise. Toto oddělené zapisování položek však není patrné, když je celoroční rozpočet zveřejněn ve speciálním vydání Úředního věstníku pro agentury, protože u běžné formy rozpočtu, kterou ve věstníku užívá většina agentur, se položky neuvádějí odděleně. Agentura nyní přikročila k opatřením směřujícím k větší průhlednosti při finančním předkládání svých operací. Zpráva konsolidovaných příjmů a výdajů za celé období bude doplněna za rok 2004 a použita pro počáteční zůstatek roku 2005 tak, aby byl dodržen postup obecného finančního nařízení (ABAC).

| 9. | Agentura plně odstranila nedostatek zjištěný Účetním dvorem a nyní používá informatizovaný systém podvojného finančního účetnictví spolu s rozpočtovou pomůckou SI2. V první semestru roku 2004 byly účetní položky za rok 2003 zaneseny do této účetní pomůcky a účetní závěrka za rok 2003 byla vypracována na této bázi. Integrita (úplnost a spolehlivost) údajů předkládaných na základě dřívějšího systému byla v tomto kontextu potvrzena. |
| --- | --- |

9.

Agentura plně odstranila nedostatek zjištěný Účetním dvorem a nyní používá informatizovaný systém podvojného finančního účetnictví spolu s rozpočtovou pomůckou SI2. V první semestru roku 2004 byly účetní položky za rok 2003 zaneseny do této účetní pomůcky a účetní závěrka za rok 2003 byla vypracována na této bázi. Integrita (úplnost a spolehlivost) údajů předkládaných na základě dřívějšího systému byla v tomto kontextu potvrzena.

| 10. | Částka ve výši 52,4 miliónů EUR představuje celkovou částku plateb vyplacených všem těmto zprostředkovatelům od roku 2000. Z toho bylo pouze 15 miliónů EUR vyplaceno orgánům vytvořeným agenturou (3,71 miliónů EUR v roce 2003). Přechodná klauzule o vlastnictví týkající se fondů používaných agenturou chránila především zájmy Společenství až do chvíle, kdy fondy mohly být bezpečně převedeny správním orgánům. Agentura začlení hodnotu těchto fondů a podá zprávu o jejich použití ve svém finančním výkazu počínaje rokem 2004. Ze dvanácti „speciálních fondů“ byly tři uzavřeny do konce roku 2003; nevyrovnaná bilance zbytkových fondů činila 5,87 milionů EUR ke 31. prosince 2003 a na konci roku 2004 je takřka zlikvidována. |
| --- | --- |

10.

Částka ve výši 52,4 miliónů EUR představuje celkovou částku plateb vyplacených všem těmto zprostředkovatelům od roku 2000. Z toho bylo pouze 15 miliónů EUR vyplaceno orgánům vytvořeným agenturou (3,71 miliónů EUR v roce 2003). Přechodná klauzule o vlastnictví týkající se fondů používaných agenturou chránila především zájmy Společenství až do chvíle, kdy fondy mohly být bezpečně převedeny správním orgánům. Agentura začlení hodnotu těchto fondů a podá zprávu o jejich použití ve svém finančním výkazu počínaje rokem 2004. Ze dvanácti „speciálních fondů“ byly tři uzavřeny do konce roku 2003; nevyrovnaná bilance zbytkových fondů činila 5,87 milionů EUR ke 31. prosince 2003 a na konci roku 2004 je takřka zlikvidována.

| 11. | V roce 2003 byla funkce účetního agentury značně posílena, byl přijat interní kontrolor, byly získány nové účetní pomůcky, byly reorganizovány služby zajišťující finance a hlavní účetní knihu a byl přepracován systém delegování pravomoci. V roce 2004 Agentura pokračovala ve svém úsilí dále zlepšit svůj systém finančního spravování, a to zvláště posílením svých účetních služeb. |
| --- | --- |

11.

V roce 2003 byla funkce účetního agentury značně posílena, byl přijat interní kontrolor, byly získány nové účetní pomůcky, byly reorganizovány služby zajišťující finance a hlavní účetní knihu a byl přepracován systém delegování pravomoci. V roce 2004 Agentura pokračovala ve svém úsilí dále zlepšit svůj systém finančního spravování, a to zvláště posílením svých účetních služeb.

| 12. | Tento orgán byl vytvořen bezprostředně v kontextu poválečné situace roku 2000, kdy v zemi nefungoval žádný bankovní systém. Spolu se zlepšujícími se podmínkami v zemi docházelo i k postupnému zlepšování managementu této kanceláře. Ve skutečnosti EAR v rámci své úlohy aktivního dohlížitele nad programem zadala roku 2002 audit (příslušná zpráva se stala základem pro připomínky Účetního dvora). Tento audit zahrnoval přehled řízení fondu. Je pravda, že EAR reagovala s určitým zpožděním. Stalo se tak z důvodů zpožděného předání auditorské zprávy. Na základě přijatých závěrů vydala EAR pokyn konzultantům přijmout nápravná opatření. |
| --- | --- |

12.

Tento orgán byl vytvořen bezprostředně v kontextu poválečné situace roku 2000, kdy v zemi nefungoval žádný bankovní systém. Spolu se zlepšujícími se podmínkami v zemi docházelo i k postupnému zlepšování managementu této kanceláře. Ve skutečnosti EAR v rámci své úlohy aktivního dohlížitele nad programem zadala roku 2002 audit (příslušná zpráva se stala základem pro připomínky Účetního dvora). Tento audit zahrnoval přehled řízení fondu. Je pravda, že EAR reagovala s určitým zpožděním. Stalo se tak z důvodů zpožděného předání auditorské zprávy. Na základě přijatých závěrů vydala EAR pokyn konzultantům přijmout nápravná opatření.

| 13. | V první skupině závěrů Účetního dvora se konstatuje, že agentura provedla platby ve prospěch veřejných organizací dle podmínek, které neodpovídaly smluvně stanoveným podmínkám. Bylo tak učiněno k zajištění lepšího sladění rozpisu plateb s hotovostními potřebami a interními předpisy příslušných organizací, což umožnilo včasné plnění projektu. V jiných případech agentura zvážila technické a finanční informace poskytnuté dodavatelem tak, aby v podstatě odpovídaly zadání formálně požadovanému ve smlouvě. Mimoto se v několika případech agentuře nepodařilo obdržet podkladové dokumenty o normách EU z důvodů stavu místní legislativy a podmínek. Druhá skupina, tvořící převážnou část závěrů Účetního dvora, se týká realizace zprostředkovatelských smluv. Tento druh smluv se již nepoužívá od doby, kdy vstoupilo v platnost od 1. ledna 2003 nové finanční nařízení. Některé z těchto smluv jsou již ukončeny a nevyrovnaná bilance zbytku těchto smluv je nyní zlikvidována. Postoj EAR směřoval vždy k tomu, aby bylo zajištěno spolehlivé řízení projektu (často v náročných a naléhavých podmínkách) při dodržování platných pravidel. Doporučení Účetního dvora byla každopádně vždy náležitě vzata v úvahu. Zvláštní úsilí bude vynaloženo k zajištění toho, aby byly dodrženy smluvní podmínky plateb. |
| --- | --- |

13.

V první skupině závěrů Účetního dvora se konstatuje, že agentura provedla platby ve prospěch veřejných organizací dle podmínek, které neodpovídaly smluvně stanoveným podmínkám. Bylo tak učiněno k zajištění lepšího sladění rozpisu plateb s hotovostními potřebami a interními předpisy příslušných organizací, což umožnilo včasné plnění projektu. V jiných případech agentura zvážila technické a finanční informace poskytnuté dodavatelem tak, aby v podstatě odpovídaly zadání formálně požadovanému ve smlouvě. Mimoto se v několika případech agentuře nepodařilo obdržet podkladové dokumenty o normách EU z důvodů stavu místní legislativy a podmínek. Druhá skupina, tvořící převážnou část závěrů Účetního dvora, se týká realizace zprostředkovatelských smluv. Tento druh smluv se již nepoužívá od doby, kdy vstoupilo v platnost od 1. ledna 2003 nové finanční nařízení. Některé z těchto smluv jsou již ukončeny a nevyrovnaná bilance zbytku těchto smluv je nyní zlikvidována. Postoj EAR směřoval vždy k tomu, aby bylo zajištěno spolehlivé řízení projektu (často v náročných a naléhavých podmínkách) při dodržování platných pravidel. Doporučení Účetního dvora byla každopádně vždy náležitě vzata v úvahu. Zvláštní úsilí bude vynaloženo k zajištění toho, aby byly dodrženy smluvní podmínky plateb.

| 14. | Převážná většina závěrů Účetního dvora se vztahuje na nabídková řízení a vyhodnocování provedená do roku 2003. V některých případech agentura přijala výklad pravidel ES hodnotícími výbory jinak, než jak je chápal Účetní dvůr. To samozřejmě vedlo k vyloučení některých firem. Pokud jde o náhradu týmových vedoucích odcházejících z projektu, což je situace, ke které dochází i proti vůli agentury, EAR se domnívá, že navržený nový expert měl stejnou schopnost smlouvu náležitě realizovat. Agentura vybírá členy hodnotících výborů nejen ze zkušeného týmu v dané oblasti, ale i mezi nezávislými experty nebo kompetentními osobami jmenovanými příslušnými národními úřady. Centrální monitorování a poradenství je nyní zajišťováno poradcem pro zakázky, který byl zaměstnán v roce 2004 v zájmu dalšího zdokonalení relevantního interního kontrolního systému. |
| --- | --- |

14.

Převážná většina závěrů Účetního dvora se vztahuje na nabídková řízení a vyhodnocování provedená do roku 2003. V některých případech agentura přijala výklad pravidel ES hodnotícími výbory jinak, než jak je chápal Účetní dvůr. To samozřejmě vedlo k vyloučení některých firem. Pokud jde o náhradu týmových vedoucích odcházejících z projektu, což je situace, ke které dochází i proti vůli agentury, EAR se domnívá, že navržený nový expert měl stejnou schopnost smlouvu náležitě realizovat. Agentura vybírá členy hodnotících výborů nejen ze zkušeného týmu v dané oblasti, ale i mezi nezávislými experty nebo kompetentními osobami jmenovanými příslušnými národními úřady. Centrální monitorování a poradenství je nyní zajišťováno poradcem pro zakázky, který byl zaměstnán v roce 2004 v zájmu dalšího zdokonalení relevantního interního kontrolního systému.

| 15. | Tato připomínka se týká grantových smluv s Dočasnou misí OSN v Kosovu (UNMIK) a s jinými mezinárodními organizacemi, které byly uzavřeny před rokem 2003 v souladu s uplatňovanými postupy Komise (pravidla ES). Jakmile byla agentura informována o problémech s plněním grantu, bylo rozhodnuto provést nápravná opatření ve spolupráci s příjemcem a po vyjasnění sporných otázek. Vzhledem k připomínkám vzneseným Účetním dvorem, bude v budoucnu Agentura monitorovat důsledněji plnění těchto grantů. |
| --- | --- |

15.

Tato připomínka se týká grantových smluv s Dočasnou misí OSN v Kosovu (UNMIK) a s jinými mezinárodními organizacemi, které byly uzavřeny před rokem 2003 v souladu s uplatňovanými postupy Komise (pravidla ES). Jakmile byla agentura informována o problémech s plněním grantu, bylo rozhodnuto provést nápravná opatření ve spolupráci s příjemcem a po vyjasnění sporných otázek. Vzhledem k připomínkám vzneseným Účetním dvorem, bude v budoucnu Agentura monitorovat důsledněji plnění těchto grantů.

| 16. | Proces snižování počtu delegací byl zahájen v roce 2003 na základě připomínky Účetního dvora. Tento proces byl završen v únoru 2004 a od té doby existuje celkem pouze 20 delegací a subdelegací, což umožňuje náležité uplatňování upraveného systému práce (finanční okruh). |
| --- | --- |

16.

Proces snižování počtu delegací byl zahájen v roce 2003 na základě připomínky Účetního dvora. Tento proces byl završen v únoru 2004 a od té doby existuje celkem pouze 20 delegací a subdelegací, což umožňuje náležité uplatňování upraveného systému práce (finanční okruh).

---