# Europeiska unionens C 308/14 d

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 308 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 47 årgången14 december 2004 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 308

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

47 årgången14 december 2004

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Rådet |
| 2004/C 308/1 | Beslut nr 1/2004 av Gemensamma kommittén EU–Island och Norge inrättad genom det avtal som har ingåtts av Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungadömet Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket om ändring av beslut nr 1/1999 av den 29 juni 1999 om antagande av kommitténs arbetsordning | 1 |
| 2004/C 308/2 | Beslut nr 1/2004 av Gemensamma kommittén EU–Schweiz inrättad genom det avtal som har ingåtts mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om denna stats associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket av den 26 oktober 2004 om antagande av sin arbetsordning | 2 |
| | Kommissionen |
| 2004/C 308/3 | Eurons växelkurs | 5 |
| 2004/C 308/4 | Statligt stöd – Portugal – Statligt stöd C 33/04 (ex N 63/04) – Förlängning av leveransfristen på tre år för två kemikalietankfartyg som byggs av Estaleiros Navais de Viana do Castelo – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  ) | 6 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Rådet

2004/C 308/1

Beslut nr 1/2004 av Gemensamma kommittén EU–Island och Norge inrättad genom det avtal som har ingåtts av Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungadömet Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket om ändring av beslut nr 1/1999 av den 29 juni 1999 om antagande av kommitténs arbetsordning

1

2004/C 308/2

Beslut nr 1/2004 av Gemensamma kommittén EU–Schweiz inrättad genom det avtal som har ingåtts mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om denna stats associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket av den 26 oktober 2004 om antagande av sin arbetsordning

2

Kommissionen

2004/C 308/3

Eurons växelkurs

5

2004/C 308/4

Statligt stöd – Portugal – Statligt stöd C 33/04 (ex N 63/04) – Förlängning av leveransfristen på tre år för två kemikalietankfartyg som byggs av Estaleiros Navais de Viana do Castelo – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  )

1

6

| | III   Upplysningar |
| --- | --- |
| | Kommissionen |
| 2004/C 308/5 | F-Castres: Bedrivande av regelbunden lufttrafik – Frankrikes anbudsinfordran, i enlighet med artikel 4.1 d i rådets förordning (EEG) nr 2408/92, angående bedrivande av regelbunden lufttrafik mellan Castres (Mazamet) och Paris (Orly) (
  1
  ) | 10 |

III   Upplysningar

Kommissionen

2004/C 308/5

F-Castres: Bedrivande av regelbunden lufttrafik – Frankrikes anbudsinfordran, i enlighet med artikel 4.1 d i rådets förordning (EEG) nr 2408/92, angående bedrivande av regelbunden lufttrafik mellan Castres (Mazamet) och Paris (Orly) (
  1
  )

1

10

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Rådet

| 14.12.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 308/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 308/1

---

Beslut nr 1/2004 av Gemensamma kommittén EU–Island och Norge inrättad genom det avtal som har ingåtts av Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungadömet Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket om ändring av beslut nr 1/1999 av den 29 juni 1999 om antagande av kommitténs arbetsordning

(2004/C 308/01)

GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av artikel 15.2 i sin arbetsordning (1),

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Gemensamma kommitténs arbetsordning ändras på följande sätt:

I artikel 1 skall följande mening läggas till efter den sista meningen:

”När Gemensamma kommittén sammanträder på hög tjänstemannanivå och på ministernivå kan de delegationer som företräder Islands och Norges regeringar överlåta ordförandeskapet i kommittén till en annan delegation som är redo att fylla denna uppgift.”

Artikel 5 andra stycket ändras på följande sätt:

”För beslut i Gemensamma kommittén på ministernivå skall närvaro krävas av minst halva antalet medlemmar i rådet, Islands delegation och Norges delegation samt av ledamoten av kommissionen.”

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Artikel 3

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. Island och Norge skall ansvara för att det offentliggörs i deras respektive länder.

Europeiska unionens officiella tidning

Utfärdat i Luxemburg den 26 oktober 2004.

På Gemensamma kommitténs vägnar

Image

Ordförande

---

(1)  EGT C 211, 23.7.1999, s. 9.

1

---

| 14.12.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 308/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 308/2

---

Beslut nr 1/2004 av Gemensamma kommittén EU–Schweiz inrättad genom det avtal som har ingåtts mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om denna stats associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket

av den 26 oktober 2004

om antagande av sin arbetsordning

(2004/C 308/02)

GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av det avtal som har ingåtts mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om denna stats associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (nedan kallat ”avtalet”), särskilt artikel 3.2,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Gemensamma kommittén skall bestå av företrädare för Schweiziska edsförbundets (nedan kallat ”Schweiz”) regering, medlemmarna i Europeiska unionens råd (nedan kallat ”rådet”) samt Europeiska gemenskapernas kommission (nedan kallad ”kommissionen”).

Ordförandeskapet i kommittén skall

| — | på expertnivå






  — | innehas av den delegation som företräder den medlem i rådet som innehar ordförandeskapet i rådet, |
| --- | --- | --- |

—

på expertnivå

—

innehas av den delegation som företräder den medlem i rådet som innehar ordförandeskapet i rådet,

| — | på hög tjänstemannanivå och på ministernivå,






  — | under det första halvåret innehas av den delegation som företräder den medlem i rådet som innehar ordförandeskapet i rådet, |
| --- | --- | --- |

—

på hög tjänstemannanivå och på ministernivå,

—

under det första halvåret innehas av den delegation som företräder den medlem i rådet som innehar ordförandeskapet i rådet,

| — | under det andra halvåret innehas av den delegation som företräder Schweiz regering (nedan kallad ”den schweiziska delegationen”). |
| --- | --- |

—

under det andra halvåret innehas av den delegation som företräder Schweiz regering (nedan kallad ”den schweiziska delegationen”).

Den delegation som företräder den medlem i rådet som innehar ordförandeskapet kan överlåta ordförandeskapet i Gemensamma kommittén till den delegation som därefter skall inneha ordförandeskapet i rådet. Den schweiziska delegationen kan överlåta ordförandeskapet i Gemensamma kommittén till en annan delegation som är redo att fylla denna uppgift.

Artikel 2

Gemensamma kommittén skall sammanträda vid rådets säte i Bryssel.

När rådet enligt sin arbetsordning sammanträder på en annan plats, skall även Gemensamma kommittén förlägga sina möten på ministernivå dit.

I undantagsfall och av väl grundade skäl får Gemensamma kommittén enhälligt besluta om att hålla ett möte på annan ort.

Artikel 3

Gemensamma kommitténs möten skall inte vara offentliga, såvida inte Gemensamma kommittén enhälligt beslutar annorlunda.

Artikel 4

Gemensamma kommittén skall sammanträda på lämplig nivå efter kallelse av ordföranden, på dennes initiativ eller på begäran av en medlem.

Gemensamma kommitténs möten på ministernivå skall normalt förläggas till samma dag som ett rådsmöte inom det område som omfattas av artikel 1 i avtalet.

Om, i ett sådant fall som förutses enligt artikel 7.4 i avtalet, den schweiziska delegationen anser att innehållet i en rättsakt eller åtgärd är sådant att det berör de principer om neutralitet, federalism eller direktdemokrati som finns inskrivna i Schweiz konstitutionella ordning, skall ett möte i Gemensamma kommittén på ministernivå sammankallas av eller på begäran av denna delegation inom tre veckor. Gemensamma kommittén skall ingående undersöka alla möjligheter att fortsätta avtalet, särskilt eventuella alternativa lösningar som den schweiziska delegationen föreslår. Om, efter en grundlig undersökning inom den period som anges i artikel 7.4 i avtalet, Gemensamma kommittén inte godkänner sådana utvägar, skall uppsägningen av avtalet få verkan tre månader efter det att denna period löpt ut.

Artikel 5

Gemensamma kommittén skall på ministernivå bestå av företrädare för Schweiz och rådets medlemmar på ministernivå, med behörighet att fatta bindande beslut på sina staters vägnar, samt en ledamot av kommissionen.

För beslut i Gemensamma kommittén skall närvaro krävas av minst halva antalet medlemmar i rådet, företrädaren för Schweiz på ministernivå samt ledamoten av kommissionen.

Gemensamma kommitténs möten på ministernivå skall förberedas av Gemensamma kommittén på hög tjänstemannanivå. Alla punkter på den preliminära dagordningen för ett möte i Gemensamma kommittén på ministernivå skall i förväg behandlas av Gemensamma kommittén på hög tjänstemannanivå, som skall sträva efter att uppnå en överenskommelse på sin nivå. Vid behov skall sådana punkter föreläggas Gemensamma kommittén på ministernivå.

Artikel 6

Ordföranden skall upprätta den preliminära dagordningen för varje möte. Den preliminära dagordningen skall innehålla de punkter för vilka ett möte har begärts i enlighet med artikel 4. Kallelsen till mötet och den preliminära dagordningen skall skickas till de mottagare som anges i artikel 9 i god tid före mötet. Till dagordningen skall bifogas alla nödvändiga arbetsdokument.

Utan att Schweiz rättigheter enligt artikel 4 i avtalet påverkas skall dagordningen antas enhälligt av Gemensamma kommittén i början av varje möte, och Gemensamma kommittén kan enhälligt besluta om att på dagordningen föra upp en punkt som inte finns med på den preliminära dagordningen. De delegationer som företräder Förenade kungariket och Irland kan inte motsätta sig den enhällighet som krävs för att på dagordningen föra upp en punkt som rör det område som omfattas av artikel 1 i avtalet, i vilket dessa stater inte deltar.

Artikel 7

Gemensamma kommitténs arbetsdokument skall upprättas på rådets arbetsspråk, såvida inte Gemensamma kommittén enhälligt beslutar annorlunda.

Artikel 8

Rådets generalsekretariat skall på ordförandens ansvar upprätta ett protokoll för varje möte i Gemensamma kommittén på ministernivå, vilket skall skickas till delegationerna.

Protokollet skall vanligtvis för varje punkt på dagordningen ange

| — | vilka handlingar som förelagts Gemensamma kommittén, |
| --- | --- |

—

vilka handlingar som förelagts Gemensamma kommittén,

| — | Gemensamma kommitténs slutsatser och beslut, |
| --- | --- |

—

Gemensamma kommitténs slutsatser och beslut,

| — | de uttalanden som någon delegation har begärt skall tas till protokollet. |
| --- | --- |

—

de uttalanden som någon delegation har begärt skall tas till protokollet.

Varje delegation kan begära att någon punkt på dagordningen behandlas utförligare i protokollet.

Protokollet skall antas enhälligt av Gemensamma kommittén. Gemensamma kommittén kan använda sig av ett skriftligt förfarande.

Artikel 9

Anmälningar från ordföranden enligt denna arbetsordning skall skickas till Schweiz beskickning vid Europeiska gemenskaperna, till Europeiska unionens medlemsstaters representationer och till kommissionen.

Skrivelser till Gemensamma kommittén skall sändas till dess ordförande under rådets generalsekretariats adress (Europeiska unionens råd, Rue de la Loi/Werstraat 175, B-1048 Bryssel).

Artikel 10

De närmare föreskrifterna för hantering av allmänhetens ansökningar till Gemensamma kommittén för att få tillgång till dess handlingar skall vara desamma som de som har antagits av rådet för Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (1).

Artikel 11

Gemensamma kommitténs sekretariat skall tillhandahållas av rådets generalsekretariat.

Artikel 12

Gemensamma kommitténs överläggningar skall omfattas av sekretess, såvida inte Gemensamma kommittén beslutar annorlunda.

De av rådets regler för åtgärder för att skydda sekretessbelagd information som är tillämpliga för rådets generalsekretariat (2) skall även gälla för skyddet av sådan sekretessbelagd information som skall användas av Gemensamma kommittén.

Artikel 13

I varje fråga som hänskjuts till Gemensamma kommittén i enlighet med artikel 7.4 i avtalet skall Gemensamma kommitténs beslut om en fortsättning av avtalet kräva enhällighet.

Om avtalets upphörande är en följd av att en rättsakt eller en åtgärd som inte gäller för Irland och/eller Förenade kungariket inte godtas, kan deras företrädare inte motsätta sig enhällighet.

Artikel 14

Om en tvist hänskjuts till Gemensamma kommittén i enlighet med artikel 10 i avtalet skall tvisten föras upp på den preliminära dagordningen för Gemensamma kommittén på ministernivå.

Gemensamma kommittén skall fatta beslut om lösning av tvisten med enhällighet.

Om lösningen av tvisten rör tolkningen eller tillämpningen av en bestämmelse som inte gäller för Irland och/eller Förenade kungariket, kan deras företrädare inte motsätta sig enhällighet.

Artikel 15

Gemensamma kommitténs beslut i procedurfrågor skall, med undantag av sådana som enligt denna arbetsordning kräver enhällighet, fattas med majoritet av de delegationer som kommittén består av.

Ändringar av denna arbetsordning skall antas enhälligt av Gemensamma kommittén på ministernivå.

Artikel 16

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Artikel 17

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. Schweiz skall ansvara för att det offentliggörs i Schweiz.

Utfärdat i Luxemburg den 26 oktober 2004.

På Gemensamma kommitténs vägnar

Image

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001 s. 43).

1

(2)  Rådets beslut 2001/264/EG av den 19 mars 2001 om antagande av rådets säkerhetsbestämmelser (EUT L 101, 11.4.2001, s. 1). Beslutet ändrat genom beslut 2004/194/EG (EUT L 63, 28.2.2004, s. 48).

2

---

Kommissionen

| 14.12.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 308/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 308/5

---

Eurons växelkurs (1)

13 december 2004

(2004/C 308/03)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3268 |
| JPY | japansk yen | 139,01 |
| DKK | dansk krona | 7,4303 |
| GBP | pund sterling | 0,69225 |
| SEK | svensk krona | 8,9675 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5348 |
| ISK | isländsk krona | 83,80 |
| NOK | norsk krona | 8,2040 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9559 |
| CYP | cypriotiskt pund | 0,5788 |
| CZK | tjeckisk koruna | 30,610 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 247,21 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6869 |
| MTL | maltesisk lira | 0,4319 |
| PLN | polsk zloty | 4,2021 |
| ROL | rumänsk leu | 39 294 |
| SIT | slovensk tolar | 239,84 |
| SKK | slovakisk koruna | 38,945 |
| TRL | turkisk lira | 1 898 600 |
| AUD | australisk dollar | 1,7505 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,6271 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,3166 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,8674 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,1869 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 408,80 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 7,6297 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3268

JPY

japansk yen

139,01

DKK

dansk krona

7,4303

GBP

pund sterling

0,69225

SEK

svensk krona

8,9675

CHF

schweizisk franc

1,5348

ISK

isländsk krona

83,80

NOK

norsk krona

8,2040

BGN

bulgarisk lev

1,9559

CYP

cypriotiskt pund

0,5788

CZK

tjeckisk koruna

30,610

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

247,21

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6869

MTL

maltesisk lira

0,4319

PLN

polsk zloty

4,2021

ROL

rumänsk leu

39 294

SIT

slovensk tolar

239,84

SKK

slovakisk koruna

38,945

TRL

turkisk lira

1 898 600

AUD

australisk dollar

1,7505

CAD

kanadensisk dollar

1,6271

HKD

Hongkongdollar

10,3166

NZD

nyzeeländsk dollar

1,8674

SGD

singaporiansk dollar

2,1869

KRW

sydkoreansk won

1 408,80

ZAR

sydafrikansk rand

7,6297

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 14.12.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 308/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 308/6

---

STATLIGT STÖD – PORTUGAL

Statligt stöd C 33/04 (ex N 63/04) – Förlängning av leveransfristen på tre år för två kemikalietankfartyg som byggs av Estaleiros Navais de Viana do Castelo

Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter

(2004/C 308/04)

(Text av betydelse för EES)

Genom den skrivelse, daterad den 20 oktober 2004, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Portugal om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende en anmälan med begäran om undantag från den treåriga leveransfristen för fartyg för vilka kontrakt ingåtts före den 31 december 2000.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter på den åtgärd avseende vilken kommissionen inleder förfarandet. Synpunkterna skall sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för statligt stöd |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 296 12 42 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för statligt stöd

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 296 12 42

Synpunkterna kommer att meddelas Portugal. Den tredje part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

Genom rådets förordning nr 1540/98 (1) (nedan kallad ”varvsförordningen”) avskaffades driftstödet för varvsindustrin från och med den 31 december 2000. Samtidigt fastställdes villkoren för det gradvisa avskaffandet av stödet: det skulle bara få utgå till fartyg för vilka kontrakt ingåtts senast den 31 december 2000 och där leveransen skulle äga rum inom tre år från undertecknandet. Det sista faktiska leveransdatum för ett fartyg för vilket det kunde utgå driftstöd var alltså den 31 december 2003.

Enligt artikel 3.2 i förordningen kan kommissionen dock bevilja en förlängning av den treåriga leveransfristen när detta anses berättigat på grund av fartygsprojektets komplicerade tekniska karaktär eller på grund av förseningar till följd av oväntade och betydande, berättigade avbrott som inverkar på ett varvs arbetsprogram på grund av exceptionella yttre omständigheter som företaget inte kan förutse.

Den 21 januari 2004 vände sig Portugal till kommissionen med en begäran om förlängning av den treåriga leveransfristen för två kemikalietankfartyg som byggs av Estaleiros Navais de Viana do Castelo SA (ENVC). Portugal ville få fristen förlängd till juli 2004 för fartyg C 224 och till november 2004 för fartyg C 225 på grund av projektets komplicerade karaktär i förening med yttre omständigheter som inte kunde förutses. Det anmälda stödbeloppet uppgick till 2 675 275 euro för varje fartyg.

Kommissionen noterar att ENVC är ett varv som bygger havsgående fartyg och att stödet till det alltså har bedömts i enlighet med varvsförordningen. Det måste alltså bedömas huruvida villkoren för förlängning av den treåriga leveransfristen är förenliga med artikel 3 i förordningen och därmed också med den gemensamma marknaden, som Portugal hävdar.

Portugal förklarade att det ursprungliga kontraktet hade undertecknats den 22 december 2000 med Alpha Navigation Ltd men överförts till ett nytt rederiföretag, ABB Credit OY, den 14 maj 2001 varvid klausuler i kontraktet och specifikationer för fartygen hade ändrats. Dessa hade gällt fartygens vikt, vissa egenskaper för att göra fartygen lämpliga för navigering i svåra isförhållanden (bl.a. tillämpningen av den nya standarden ISO 8501-3 som hänför sig till stålframställningen och användningen av en specialfärg, ”Marineline 784”, i lasttankarna) och priserna för detta. Med tanke på dessa förändringar hyser kommissionen tvivel om föremålen för de kontrakt som undertecknades med ABB Credit OY i maj 2001 fortfarande är desamma som i ursprungskontrakten och om dessa kontrakt berättigar till stöd.

Beträffande Portugals argument om projektets komplicerade tekniska karaktär kan noteras att kommissionen har tenderat att tolka det argumentet restriktivt och objektivt (2). I det avseendet finns det inga bevis för att den treårsfrist som fastställs i förordningen för leveransen av fartygen var för kort för kemikalietankfartyg av den typ som byggs av ENVC. Detta ger anledning till tvivel om huruvida sådana fartyg bör beviljas förlängning av den treåriga leveransfristen på grund av sin komplicerade tekniska karaktär.

För övrigt verkar förseningen främst ha berott på att kontraktet överfördes till ABB Credit OY, som begärde nya specifikationer för fartygen, vilket i sin tur försenade produktionen. Kommissionen noterar emellertid att ENVC accepterade de ändrade kontrakten. Därför är det tveksamt om överföringen av kontrakten till det nya rederiet eller ens de tekniska svårigheter som det gav upphov till kan anses som exceptionella yttre omständigheter som företaget inte kunde förutse, på det sätt som avses i artikel 3.2 i varvsförordningen.

På samma sätt finner kommissionen det tveksamt om de ytterligare ändringar som rederiet begärde under produktionen kan anses vara exceptionella omständigheter som inte kunde förutses, som Portugal hävdar, eftersom de förefaller tillhöra de vanliga risker ett fartygsprojekt normalt måste räkna med.

SKRIVELSEN

”Cumpre à Comissão informar Portugal que, após exame da informação prestada pelas autoridades portuguesas sobre o auxílio acima referido, decidiu dar início ao procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE relativamente ao pedido de extensão do prazo de entrega de três anos de dois navios de transporte de produtos químicos construídos pelos Estaleiros Navais de Viana do Castelo.

1.   PROCEDIMENTO

| (1) | Por carta de 21 Janeiro 2004 (registada em 29 de Janeiro de 2004) Portugal notificou à Comissão o seu pedido de alargar o prazo de entrega de três anos de dois navios químicos construídos pelos Estaleiros Navais de Viana do Castelo. A Comissão solicitou informações adicionais por cartas de 20 de Fevereiro, 3 de Maio e 27 de Julho de 2004. As autoridades portuguesas responderam por cartas datadas respectivamente de 1 de Abril de 2004 (registada em 2 de Abril de 2004), 11 de Junho de 2004 (registada em 15 de Junho de 2004) e 24 de Agosto de 2004 (registada em 31 de Agosto de 2004). O final do prazo para a decisão da Comissão é 1 de Novembro de 2004. |
| --- | --- |

(1)

Por carta de 21 Janeiro 2004 (registada em 29 de Janeiro de 2004) Portugal notificou à Comissão o seu pedido de alargar o prazo de entrega de três anos de dois navios químicos construídos pelos Estaleiros Navais de Viana do Castelo. A Comissão solicitou informações adicionais por cartas de 20 de Fevereiro, 3 de Maio e 27 de Julho de 2004. As autoridades portuguesas responderam por cartas datadas respectivamente de 1 de Abril de 2004 (registada em 2 de Abril de 2004), 11 de Junho de 2004 (registada em 15 de Junho de 2004) e 24 de Agosto de 2004 (registada em 31 de Agosto de 2004). O final do prazo para a decisão da Comissão é 1 de Novembro de 2004.

2.   DESCRIÇÃO DO AUXÍLIO

| (2) | Portugal notificou esta medida ao abrigo do Regulamento (CE) no 1540/98 do Conselho, de 29 de Junho de 1998, que estabelece novas regras de auxílio à construção naval (3) (a seguir designado ’Regulamento da construção naval’). O artigo 3.o deste Regulamento permite a concessão de auxílios ao funcionamento até 9 % para navios contratados até 31 de Dezembro de 2000 e entregues num limite máximo de três anos a contar da assinatura do contrato. Por conseguinte, nenhum auxílio ao funcionamento associado ao contrato pode ser concedido para navios entregues após o limite de três anos, a menos que a Comissão autorize uma extensão deste prazo, nos termos do 2o parágrafo do no 2 do Artigo 3o do Regulamento (CE) no 1540/98. |
| --- | --- |

(2)

Portugal notificou esta medida ao abrigo do Regulamento (CE) no 1540/98 do Conselho, de 29 de Junho de 1998, que estabelece novas regras de auxílio à construção naval (3) (a seguir designado ’Regulamento da construção naval’). O artigo 3.o deste Regulamento permite a concessão de auxílios ao funcionamento até 9 % para navios contratados até 31 de Dezembro de 2000 e entregues num limite máximo de três anos a contar da assinatura do contrato. Por conseguinte, nenhum auxílio ao funcionamento associado ao contrato pode ser concedido para navios entregues após o limite de três anos, a menos que a Comissão autorize uma extensão deste prazo, nos termos do 2o parágrafo do no 2 do Artigo 3o do Regulamento (CE) no 1540/98.

| (3) | O pedido refere-se a dois navios químicos idênticos designados C 224 e C 225 construídos pelos Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Portugal argumenta que a extensão do prazo de três anos se justifica em virtude da complexidade técnica do projecto associada a problemas imprevisíveis. De acordo com Portugal, deveria pois ser autorizado um auxílio ao funcionamento de 2 675 275 euros para cada navio. |
| --- | --- |

(3)

O pedido refere-se a dois navios químicos idênticos designados C 224 e C 225 construídos pelos Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Portugal argumenta que a extensão do prazo de três anos se justifica em virtude da complexidade técnica do projecto associada a problemas imprevisíveis. De acordo com Portugal, deveria pois ser autorizado um auxílio ao funcionamento de 2 675 275 euros para cada navio.

| (4) | Os contratos de construção para os dois navios foram assinados em 22 de Dezembro de 2000 pelos Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. e pela Alpha Navigation Ltd (a seguir designados ’contratos originais’). Em 14 de Maio de 2001, estes contratos foram transferidos da Alpha Navigation para um novo comprador, ABB Credit OY, através de um acordo tripartido entre Alpha Navigation Ltd, ABB Credit OY e os Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. (’acordo de cessão’). Na mesma data, os Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. e ABB Credit OY assinaram um ’Contrato alterado e rectificado de construção naval’ para cada um dos navios, que alterava o teor dos contratos originais. |
| --- | --- |

(4)

Os contratos de construção para os dois navios foram assinados em 22 de Dezembro de 2000 pelos Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. e pela Alpha Navigation Ltd (a seguir designados ’contratos originais’). Em 14 de Maio de 2001, estes contratos foram transferidos da Alpha Navigation para um novo comprador, ABB Credit OY, através de um acordo tripartido entre Alpha Navigation Ltd, ABB Credit OY e os Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. (’acordo de cessão’). Na mesma data, os Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. e ABB Credit OY assinaram um ’Contrato alterado e rectificado de construção naval’ para cada um dos navios, que alterava o teor dos contratos originais.

| (5) | Portugal explicou que, com base nas especificações técnicas acordadas com o novo proprietário dos navios, ABB Credit OY, os navios químicos em questão tinham de ser adaptados a fim de poderem navegar em condições climáticas muito severas. Isto repercutiu-se em diversas características e materiais dos navios o que, por sua vez, atrasou a produção. Portugal destacou, nomeadamente, as seguintes dificuldades relacionadas com a complexidade do projecto:






  — | Adaptação do projecto no sentido da sua conformidade à ’Classe IA super’ relativa às condições de navegação no gelo. |
| --- | --- | --- |

(5)

Portugal explicou que, com base nas especificações técnicas acordadas com o novo proprietário dos navios, ABB Credit OY, os navios químicos em questão tinham de ser adaptados a fim de poderem navegar em condições climáticas muito severas. Isto repercutiu-se em diversas características e materiais dos navios o que, por sua vez, atrasou a produção. Portugal destacou, nomeadamente, as seguintes dificuldades relacionadas com a complexidade do projecto:

—

Adaptação do projecto no sentido da sua conformidade à ’Classe IA super’ relativa às condições de navegação no gelo.

| — | Aplicação de uma nova norma ’ISO 8501-3’, referente à preparação dos suportes de aço antes da aplicação de pinturas e produtos afins. Esta norma, que apenas entrou em vigor em 22 de Dezembro de 2001 e era, por conseguinte, desconhecida pelo estaleiro, exigiu um processo de formação durante a produção. |
| --- | --- |

—

Aplicação de uma nova norma ’ISO 8501-3’, referente à preparação dos suportes de aço antes da aplicação de pinturas e produtos afins. Esta norma, que apenas entrou em vigor em 22 de Dezembro de 2001 e era, por conseguinte, desconhecida pelo estaleiro, exigiu um processo de formação durante a produção.

| — | Aplicação de uma tinta especial (’Marineline 784’) que tem um ciclo de aplicação mais longo do que a tinta tradicional. |
| --- | --- |

—

Aplicação de uma tinta especial (’Marineline 784’) que tem um ciclo de aplicação mais longo do que a tinta tradicional.

| (6) | De acordo com Portugal, o atraso verificado devido aos mencionados factores foi agravado por modificações adicionais solicitadas em diversas ocasiões pelo proprietário de navio durante a produção. Além disso, as chapas de aço foram fornecidas com importantes defeitos, o que implicou um atraso adicional para corrigir esta situação. |
| --- | --- |

(6)

De acordo com Portugal, o atraso verificado devido aos mencionados factores foi agravado por modificações adicionais solicitadas em diversas ocasiões pelo proprietário de navio durante a produção. Além disso, as chapas de aço foram fornecidas com importantes defeitos, o que implicou um atraso adicional para corrigir esta situação.

| (7) | As datas de entrega acordadas nos contratos originais eram 30 de Dezembro de 2002 para o navio C 224 e 30 de Setembro de 2003 para o navio C 225. Os contratos de construção naval alterados e rectificados alargaram a data de entrega para 30 de Outubro de 2003 e 15 de Novembro de 2003, respectivamente. Contudo, de acordo com Portugal, devido aos mencionados factores o estaleiro não pôde terminar os navios a tempo. Portugal solicita por conseguinte que os prazos para entrega dos navios sejam alargados para Julho de 2004 para o navio C 224 e Novembro de 2004 para o navio C 225. |
| --- | --- |

(7)

As datas de entrega acordadas nos contratos originais eram 30 de Dezembro de 2002 para o navio C 224 e 30 de Setembro de 2003 para o navio C 225. Os contratos de construção naval alterados e rectificados alargaram a data de entrega para 30 de Outubro de 2003 e 15 de Novembro de 2003, respectivamente. Contudo, de acordo com Portugal, devido aos mencionados factores o estaleiro não pôde terminar os navios a tempo. Portugal solicita por conseguinte que os prazos para entrega dos navios sejam alargados para Julho de 2004 para o navio C 224 e Novembro de 2004 para o navio C 225.

3.   APRECIAÇÃO

| (8) | Ao notificar o pedido de extensão do limite de entrega de três anos relativo a dois navios químicos construídos nos Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Portugal cumpriu a sua obrigação nos termos do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE. |
| --- | --- |

(8)

Ao notificar o pedido de extensão do limite de entrega de três anos relativo a dois navios químicos construídos nos Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Portugal cumpriu a sua obrigação nos termos do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE.

Existência de auxílio na acepção do no 1 do artigo 87o do Tratado CE

| (9) | Nos termos do no 1 do artigo 87o do Tratado, são incompatíveis com o mercado comum, na medida em que afectem as trocas comerciais entre os Estados-Membros, os auxílios concedidos pelos Estados ou provenientes de recursos estatais, independentemente da forma que assumam, que falseiem ou ameacem falsear a concorrência, favorecendo certas empresas ou certas produções. |
| --- | --- |

(9)

Nos termos do no 1 do artigo 87o do Tratado, são incompatíveis com o mercado comum, na medida em que afectem as trocas comerciais entre os Estados-Membros, os auxílios concedidos pelos Estados ou provenientes de recursos estatais, independentemente da forma que assumam, que falseiem ou ameacem falsear a concorrência, favorecendo certas empresas ou certas produções.

| (10) | O auxílio ao funcionamento em questão diz respeito a um financiamento proveniente de recursos nacionais de parte dos custos que o estaleiro teria normalmente que suportar ao construir um navio, beneficiando desta forma o estaleiro. Além disso, a construção naval constitui uma actividade económica com trocas comerciais entre os Estados-Membros. Consequentemente, este auxílio é abrangido pelo no 1 do artigo 87o do Tratado CE. |
| --- | --- |

(10)

O auxílio ao funcionamento em questão diz respeito a um financiamento proveniente de recursos nacionais de parte dos custos que o estaleiro teria normalmente que suportar ao construir um navio, beneficiando desta forma o estaleiro. Além disso, a construção naval constitui uma actividade económica com trocas comerciais entre os Estados-Membros. Consequentemente, este auxílio é abrangido pelo no 1 do artigo 87o do Tratado CE.

Compatibilidade dos auxílios com o Tratado CE

| (11) | Na acepção do n.o 3 do artigo 87.o as categorias de auxílios determinadas por uma decisão do Conselho, deliberando por maioria qualificada, sob proposta da Comissão, podem ser consideradas compatíveis com o mercado comum. A Comissão nota que o Conselho adoptou, nesta base, em 29 de Junho de 1998 o Regulamento da construção naval (4). |
| --- | --- |

(11)

Na acepção do n.o 3 do artigo 87.o as categorias de auxílios determinadas por uma decisão do Conselho, deliberando por maioria qualificada, sob proposta da Comissão, podem ser consideradas compatíveis com o mercado comum. A Comissão nota que o Conselho adoptou, nesta base, em 29 de Junho de 1998 o Regulamento da construção naval (4).

| (12) | De acordo com o Regulamento de construção naval, entende-se por ’construção naval’ a construção de embarcações comerciais autopropulsionadas de alto mar. Os Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. constroem estas embarcações e estão, consequentemente, abrangidos por este Regulamento. |
| --- | --- |

(12)

De acordo com o Regulamento de construção naval, entende-se por ’construção naval’ a construção de embarcações comerciais autopropulsionadas de alto mar. Os Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. constroem estas embarcações e estão, consequentemente, abrangidos por este Regulamento.

| (13) | O n.o 1 do artigo 3.o do Regulamento da construção naval determina um limite máximo de 9 % (para contratos de valor superior a 10 milhões de euros) para os auxílios ao funcionamento associados ao contrato de construção naval, até 31 de Dezembro de 2000. Em conformidade com o n.o 2 do artigo 3.o do mesmo Regulamento, o limite do auxílio aplicável ao contrato é o que estiver em vigor na data da assinatura do contrato final. Contudo, isto não se aplica a navios entregues mais de três anos após a assinatura do contrato. Nesses casos, o limite máximo aplicável a esse contrato será o que estiver em vigor três anos antes da data de entrega do navio. Consequentemente, a data de entrega final para um navio ainda elegível para o auxílio ao funcionamento é 31 de Dezembro de 2003. |
| --- | --- |

(13)

O n.o 1 do artigo 3.o do Regulamento da construção naval determina um limite máximo de 9 % (para contratos de valor superior a 10 milhões de euros) para os auxílios ao funcionamento associados ao contrato de construção naval, até 31 de Dezembro de 2000. Em conformidade com o n.o 2 do artigo 3.o do mesmo Regulamento, o limite do auxílio aplicável ao contrato é o que estiver em vigor na data da assinatura do contrato final. Contudo, isto não se aplica a navios entregues mais de três anos após a assinatura do contrato. Nesses casos, o limite máximo aplicável a esse contrato será o que estiver em vigor três anos antes da data de entrega do navio. Consequentemente, a data de entrega final para um navio ainda elegível para o auxílio ao funcionamento é 31 de Dezembro de 2003.

| (14) | Contudo o n.o 2 do artigo 3.o do Regulamento estabelece que ’a Comissão pode, todavia, conceder uma prorrogação do prazo de entrega de três anos quando tal for considerado justificado pela complexidade técnica do projecto de construção naval em questão ou por atrasos resultantes de perturbações inesperadas, substanciais e justificadas que afectem o programa de trabalho do estaleiro devido a circunstâncias excepcionais, imprevisíveis e externas à empresa’. Refira-se que Portugal baseou o seu pedido na complexidade técnica do projecto, bem como em circunstâncias imprevisíveis, englobando assim os dois tipos de excepções. |
| --- | --- |

(14)

Contudo o n.o 2 do artigo 3.o do Regulamento estabelece que ’a Comissão pode, todavia, conceder uma prorrogação do prazo de entrega de três anos quando tal for considerado justificado pela complexidade técnica do projecto de construção naval em questão ou por atrasos resultantes de perturbações inesperadas, substanciais e justificadas que afectem o programa de trabalho do estaleiro devido a circunstâncias excepcionais, imprevisíveis e externas à empresa’. Refira-se que Portugal baseou o seu pedido na complexidade técnica do projecto, bem como em circunstâncias imprevisíveis, englobando assim os dois tipos de excepções.

Dúvidas relativas à elegibilidade dos contratos para auxílios

| (15) | Antes de mais está em causa se os contratos assinados com ABB Credit OY, para os quais se solicita a extensão do prazo de entrega, podem ser considerados os mesmos que os contratos originais assinados com a Alpha Navigation Ltd. Os ’contratos alterados e rectificados’ assinados com a ABB Credit OY apenas cinco meses após a assinatura dos contratos com a Alpha Navigation Ltd, modificam diversas características, incluindo o peso dos navios, determinadas características para os adaptar à navegação em condições de gelo severas, o tipo de pintura utilizado nos tanques de carga e os respectivos preços. Além disso, as partes contratantes são diferentes daquelas que assinaram os contratos originais, concluídos em 22 de Dezembro de 2000 entre os Estaleiros Navais de Viana do Castelo e Alpha Navigation Ltd. Nesta base coloca-se a questão de saber se o objecto dos contratos assinados com a ABB em Maio de 2001 (contratos alterados e rectificados) ainda é o mesmo dos contratos originais e se estes contratos são elegíveis para auxílios. |
| --- | --- |

(15)

Antes de mais está em causa se os contratos assinados com ABB Credit OY, para os quais se solicita a extensão do prazo de entrega, podem ser considerados os mesmos que os contratos originais assinados com a Alpha Navigation Ltd. Os ’contratos alterados e rectificados’ assinados com a ABB Credit OY apenas cinco meses após a assinatura dos contratos com a Alpha Navigation Ltd, modificam diversas características, incluindo o peso dos navios, determinadas características para os adaptar à navegação em condições de gelo severas, o tipo de pintura utilizado nos tanques de carga e os respectivos preços. Além disso, as partes contratantes são diferentes daquelas que assinaram os contratos originais, concluídos em 22 de Dezembro de 2000 entre os Estaleiros Navais de Viana do Castelo e Alpha Navigation Ltd. Nesta base coloca-se a questão de saber se o objecto dos contratos assinados com a ABB em Maio de 2001 (contratos alterados e rectificados) ainda é o mesmo dos contratos originais e se estes contratos são elegíveis para auxílios.

Dúvidas no que se refere à complexidade técnica dos projectos

| (16) | No que se refere ao argumento avançado por Portugal relativamente à complexidade técnica do projecto, é de notar que a Comissão interpretou este argumento de uma forma restritiva e objectiva (5). |
| --- | --- |

(16)

No que se refere ao argumento avançado por Portugal relativamente à complexidade técnica do projecto, é de notar que a Comissão interpretou este argumento de uma forma restritiva e objectiva (5).

| (17) | Comissão não recebeu provas de que o prazo de três anos estabelecido pelo Regulamento da construção naval para a entrega dos navios fosse demasiado reduzido para navios químicos do tipo construído pelos Estaleiros Navais de Viana do Castelo. Isto suscita dúvidas de que tais navios devam beneficiar de uma extensão do prazo de entrega de três anos por razões de complexidade técnica. |
| --- | --- |

(17)

Comissão não recebeu provas de que o prazo de três anos estabelecido pelo Regulamento da construção naval para a entrega dos navios fosse demasiado reduzido para navios químicos do tipo construído pelos Estaleiros Navais de Viana do Castelo. Isto suscita dúvidas de que tais navios devam beneficiar de uma extensão do prazo de entrega de três anos por razões de complexidade técnica.

Dúvidas no que se refere a circunstâncias imprevisíveis

| (18) | O Regulamento de construção naval exige que as circunstâncias que justificam a extensão do prazo de entrega sejam (a) excepcionais, (b) imprevisíveis e (c) externas à empresa. Além disso, (d) deve ser comprovada a conexão entre estas circunstâncias e o atraso bem como (e) a natureza substancial e justificada das perturbações inesperadas. Isto exclui acontecimentos habituais que o projecto de construção naval deve normalmente tomar em consideração ou que as partes teriam podido razoavelmente antecipar (6). |
| --- | --- |

(18)

O Regulamento de construção naval exige que as circunstâncias que justificam a extensão do prazo de entrega sejam (a) excepcionais, (b) imprevisíveis e (c) externas à empresa. Além disso, (d) deve ser comprovada a conexão entre estas circunstâncias e o atraso bem como (e) a natureza substancial e justificada das perturbações inesperadas. Isto exclui acontecimentos habituais que o projecto de construção naval deve normalmente tomar em consideração ou que as partes teriam podido razoavelmente antecipar (6).

| (19) | Com base no que precede a Comissão poderá aceitar que o fornecimento de chapas de aço defeituosas constitui uma circunstância imprevisível na acepção do Regulamento da construção naval. No entanto, o atraso de 2 meses que, segundo as autoridades portuguesas, resultou deste factor não justifica por si só o alargamento do prazo por 7 e 11 meses para os navios C 224 e C 225, respectivamente, requerido por Portugal. |
| --- | --- |

(19)

Com base no que precede a Comissão poderá aceitar que o fornecimento de chapas de aço defeituosas constitui uma circunstância imprevisível na acepção do Regulamento da construção naval. No entanto, o atraso de 2 meses que, segundo as autoridades portuguesas, resultou deste factor não justifica por si só o alargamento do prazo por 7 e 11 meses para os navios C 224 e C 225, respectivamente, requerido por Portugal.

| (20) | Além disso, as razões para o atraso parecem neste caso resultar principalmente da transferência do contrato para o novo proprietário do navio (ABB Credit OY), que impôs novas especificações, provocando atrasos na produção. É, contudo, de referir que estas especificações foram aceites pelo estaleiro nos termos dos contratos de construção naval alterados e rectificados. Neste sentido, a Comissão tem dúvidas de que a transferência dos contratos para o novo proprietário do navio ou as dificuldades daí resultantes, possam ser consideradas circunstâncias excepcionais, imprevisíveis e externas à empresa na acepção do n.o 2 do artigo 3 do Regulamento da construção naval. |
| --- | --- |

(20)

Além disso, as razões para o atraso parecem neste caso resultar principalmente da transferência do contrato para o novo proprietário do navio (ABB Credit OY), que impôs novas especificações, provocando atrasos na produção. É, contudo, de referir que estas especificações foram aceites pelo estaleiro nos termos dos contratos de construção naval alterados e rectificados. Neste sentido, a Comissão tem dúvidas de que a transferência dos contratos para o novo proprietário do navio ou as dificuldades daí resultantes, possam ser consideradas circunstâncias excepcionais, imprevisíveis e externas à empresa na acepção do n.o 2 do artigo 3 do Regulamento da construção naval.

| (21) | Da mesma forma, a Comissão tem dúvidas de que as modificações adicionais solicitadas pelo armador durante a produção dos navios não entrem no âmbito dos riscos comerciais normalmente envolvidos neste tipo de transacção e sejam assim consideradas como circunstâncias excepcionais e imprevisíveis. |
| --- | --- |

(21)

Da mesma forma, a Comissão tem dúvidas de que as modificações adicionais solicitadas pelo armador durante a produção dos navios não entrem no âmbito dos riscos comerciais normalmente envolvidos neste tipo de transacção e sejam assim consideradas como circunstâncias excepcionais e imprevisíveis.

4.   DECISÃO

| (22) | À luz das precedentes considerações, a Comissão decidiu dar início ao procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado da CE, no que respeita ao pedido de extensão do prazo de entrega de três anos, tal como previsto no Regulamento da construção naval, para dois navios químicos. A razão disso é que a Comissão tem dúvidas de que a extensão seja compatível com o artigo 3.o do Regulamento da construção naval e por isso com o mercado comum. |
| --- | --- |

(22)

À luz das precedentes considerações, a Comissão decidiu dar início ao procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado da CE, no que respeita ao pedido de extensão do prazo de entrega de três anos, tal como previsto no Regulamento da construção naval, para dois navios químicos. A razão disso é que a Comissão tem dúvidas de que a extensão seja compatível com o artigo 3.o do Regulamento da construção naval e por isso com o mercado comum.

| (23) | A Comissão solicita que Portugal apresente as suas observações e todas as informações que permitam avaliar o auxílio, no prazo de um mês a contar da data de recepção da presente carta. Solicita também que as autoridades portuguesas enviem de imediato ao beneficiário potencial do auxílio uma cópia da mesma. |
| --- | --- |

(23)

A Comissão solicita que Portugal apresente as suas observações e todas as informações que permitam avaliar o auxílio, no prazo de um mês a contar da data de recepção da presente carta. Solicita também que as autoridades portuguesas enviem de imediato ao beneficiário potencial do auxílio uma cópia da mesma.

| (24) | A Comissão recorda às autoridades portuguesas o efeito suspensivo do n.o 3 do artigo 88o do Tratado CE e remete para o artigo 14o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, segundo o qual qualquer auxílio concedido ilegalmente pode ser objecto de recuperação junto do beneficiário.” |
| --- | --- |

(24)

A Comissão recorda às autoridades portuguesas o efeito suspensivo do n.o 3 do artigo 88o do Tratado CE e remete para o artigo 14o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, segundo o qual qualquer auxílio concedido ilegalmente pode ser objecto de recuperação junto do beneficiário.”

---

(1)  EGT L 202, 18.7.1998, s. 1.

1

(2)  Se mål N 731/01 där kommissionen slår fast att ett LNG-fartyg är ett särskilt komplicerat fartyg (EGT C 238, 3.10.2002, s. 2).

2

(3)  JO L 202, de 18.7.1998, p. 1.

3

(4)  O Regulamento da construção naval cessou a sua vigência em 31 de Dezembro de 2003. Contudo, deve ainda ser utilizado para avaliar pedidos de extensão do prazo de entrega, uma vez que a questão entra no âmbito dos auxílios concedidos ao abrigo deste regulamento e que o Enquadramento dos auxílios à construção naval, em vigor desde 1 de Janeiro de 2004, não apresenta qualquer orientação para tais pedidos.

4

(5)  Ver auxílio N 731/01 em que a Comissão considerou que um navio-tanque para transporte de gás liquido é um navio particularmente complexo, JO C 238 3.10.2002, p.1.

5

(6)  Ver auxílio N 607/2003, JO C 95 20.4.2004, p. 32.

6

---

III Upplysningar

Kommissionen

| 14.12.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 308/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 308/10

---

F-Castres: Bedrivande av regelbunden lufttrafik

Frankrikes anbudsinfordran, i enlighet med artikel 4.1 d i rådets förordning (EEG) nr 2408/92, angående bedrivande av regelbunden lufttrafik mellan Castres (Mazamet) och Paris (Orly)

(2004/C 308/05)

(Text av betydelse för EES)

| 1. | Inledning: Med tillämpning av artikel 4.1 a i förordning (EEG) nr 2408/92 av den 23 juli 1992 om EG-lufttrafikföretags tillträde till flyglinjer inom gemenskapen har Frankrike beslutat att införa allmän trafikplikt beträffande den regelbundna lufttrafiken mellan Castres (Mazamet) och Paris (Orly). Villkoren för den allmänna trafikplikten har offentliggjorts i
  Europeiska unionens officiella tidning C 18 av den 22 januari 2002.
  Om inget lufttrafikföretag har inlett, eller står i begrepp att inleda, regelbunden lufttrafik på sträckan mellan Castres (Mazamet) och Paris (Orly) 28.2.2005, i överensstämmelse med den allmänna trafikplikten och utan att begära ekonomisk ersättning, har Frankrike beslutat att inom ramen för det förfarande som föreskrivs i artikel 4.1 d i ovannämnda förordning begränsa tillträdet till denna linje till ett enda lufttrafikföretag och att efter infordran av anbud upplåta rätten att trafikera denna linje från och med den 1.4.2005. |
| --- | --- |

1.

Inledning: Med tillämpning av artikel 4.1 a i förordning (EEG) nr 2408/92 av den 23 juli 1992 om EG-lufttrafikföretags tillträde till flyglinjer inom gemenskapen har Frankrike beslutat att införa allmän trafikplikt beträffande den regelbundna lufttrafiken mellan Castres (Mazamet) och Paris (Orly). Villkoren för den allmänna trafikplikten har offentliggjorts i
  Europeiska unionens officiella tidning C 18 av den 22 januari 2002.

Om inget lufttrafikföretag har inlett, eller står i begrepp att inleda, regelbunden lufttrafik på sträckan mellan Castres (Mazamet) och Paris (Orly) 28.2.2005, i överensstämmelse med den allmänna trafikplikten och utan att begära ekonomisk ersättning, har Frankrike beslutat att inom ramen för det förfarande som föreskrivs i artikel 4.1 d i ovannämnda förordning begränsa tillträdet till denna linje till ett enda lufttrafikföretag och att efter infordran av anbud upplåta rätten att trafikera denna linje från och med den 1.4.2005.

| 2. | Syftet med anbudsinfordran: Bedrivande av regelbunden lufttrafik mellan Castres (Mazamet) och Paris (Orly), från och med den 1.4.2005, i enlighet med den allmänna trafikplikt som föreskrivs för sträckan och som har offentliggjorts i
  Europeiska unionens officiella tidning C 18 av den 22 januari 2002. |
| --- | --- |

2.

Syftet med anbudsinfordran: Bedrivande av regelbunden lufttrafik mellan Castres (Mazamet) och Paris (Orly), från och med den 1.4.2005, i enlighet med den allmänna trafikplikt som föreskrivs för sträckan och som har offentliggjorts i
  Europeiska unionens officiella tidning C 18 av den 22 januari 2002.

| 3. | Deltagande i anbudsinfordran: Alla lufttrafikföretag som innehar giltigt tillstånd för bedrivande av lufttrafik, utfärdat av en medlemsstat enligt rådets förordning (EEG) nr 2407/92 av den 23 juli 1992 om utfärdande av tillstånd för lufttrafikföretag får delta i anbudsförfarandet. |
| --- | --- |

3.

Deltagande i anbudsinfordran: Alla lufttrafikföretag som innehar giltigt tillstånd för bedrivande av lufttrafik, utfärdat av en medlemsstat enligt rådets förordning (EEG) nr 2407/92 av den 23 juli 1992 om utfärdande av tillstånd för lufttrafikföretag får delta i anbudsförfarandet.

| 4. | Anbudsförfarande: För detta anbudsförfarande gäller bestämmelserna i artikel 4.1 d-i i rådets förordning (EEG) nr 2408/92. |
| --- | --- |

4.

Anbudsförfarande: För detta anbudsförfarande gäller bestämmelserna i artikel 4.1 d-i i rådets förordning (EEG) nr 2408/92.

| 5. | Anbudshandlingar: Fullständiga anbudshandlingar, inbegripet de särskilda villkoren för anbudsförfarandet och avtalet om uppdrag för allmännyttig verksamhet med dess tekniska bilaga (texten rörande den allmänna trafikplikten som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning), kan erhållas kostnadsfritt från följande adress:
  Chambre de Commerce et d'Industrie de Castres-Mazamet, Florence Chambert, Allées Alphonse Juin-B.P 217, F-81101 Castres Cédex. Tel. (33-5) 63 51 46 46. Fax (33-5) 63 51 46 99. |
| --- | --- |

5.

Anbudshandlingar: Fullständiga anbudshandlingar, inbegripet de särskilda villkoren för anbudsförfarandet och avtalet om uppdrag för allmännyttig verksamhet med dess tekniska bilaga (texten rörande den allmänna trafikplikten som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning), kan erhållas kostnadsfritt från följande adress:

Chambre de Commerce et d'Industrie de Castres-Mazamet, Florence Chambert, Allées Alphonse Juin-B.P 217, F-81101 Castres Cédex. Tel. (33-5) 63 51 46 46. Fax (33-5) 63 51 46 99.

| 6. | Ekonomisk ersättning: I anbudsgivarnas anbud skall det belopp tydligt anges som krävs som ersättning för att under tre år trafikera linjen från och med det datum då driften av linjen skall inledas (med årsvis uppdelning). Det exakta ersättningsbelopp som slutgiltigt kommer att beviljas bestäms varje år i efterhand, beroende på faktiska utgifter och intäkter för trafiken, dock högst det belopp som anges i anbudet. Detta maximala belopp kan endast ändras i samband med oförutsedda ändringar av driftvillkoren.
  De årliga ersättningarna betalas ut i form av delutbetalningar och en slutlikvid. Slutlikviden betalas ut först när lufttrafikföretagets räkenskaper för den berörda linjen godkänts och bedrivandet av lufttrafiken kontrollerats enligt punkt 8 nedan.
  Om kontraktet sägs upp innan det löpt ut skall bestämmelserna i punkt 8 tillämpas så snart som möjligt så att lufttrafikföretaget kan få den slutlikvid utbetald som det har rätt till. Härvid skall det maximibelopp som anges i första stycket i förekommande fall minskas i proportion till den tid som trafiken faktiskt bedrivits. |
| --- | --- |

6.

Ekonomisk ersättning: I anbudsgivarnas anbud skall det belopp tydligt anges som krävs som ersättning för att under tre år trafikera linjen från och med det datum då driften av linjen skall inledas (med årsvis uppdelning). Det exakta ersättningsbelopp som slutgiltigt kommer att beviljas bestäms varje år i efterhand, beroende på faktiska utgifter och intäkter för trafiken, dock högst det belopp som anges i anbudet. Detta maximala belopp kan endast ändras i samband med oförutsedda ändringar av driftvillkoren.

De årliga ersättningarna betalas ut i form av delutbetalningar och en slutlikvid. Slutlikviden betalas ut först när lufttrafikföretagets räkenskaper för den berörda linjen godkänts och bedrivandet av lufttrafiken kontrollerats enligt punkt 8 nedan.

Om kontraktet sägs upp innan det löpt ut skall bestämmelserna i punkt 8 tillämpas så snart som möjligt så att lufttrafikföretaget kan få den slutlikvid utbetald som det har rätt till. Härvid skall det maximibelopp som anges i första stycket i förekommande fall minskas i proportion till den tid som trafiken faktiskt bedrivits.

| 7. | Kontraktets löptid: Kontraktet (avtal om uppdrag för allmännyttig verksamhet) gäller i tre år från och med det datum som fastställts för inledandet av den trafik som avses i punkt 2 i denna anbudsinfordran. |
| --- | --- |

7.

Kontraktets löptid: Kontraktet (avtal om uppdrag för allmännyttig verksamhet) gäller i tre år från och med det datum som fastställts för inledandet av den trafik som avses i punkt 2 i denna anbudsinfordran.

| 8. | Kontroll av driften och lufttrafikföretagets räkenskaper: Bedrivandet av trafiken skall, liksom lufttrafikföretagets räkenskaper för den berörda trafiken, utvärderas minst en gång per år i samråd med lufttrafikföretaget. |
| --- | --- |

8.

Kontroll av driften och lufttrafikföretagets räkenskaper: Bedrivandet av trafiken skall, liksom lufttrafikföretagets räkenskaper för den berörda trafiken, utvärderas minst en gång per år i samråd med lufttrafikföretaget.

| 9. | Uppsägning och varsel: Före den överenskomna avtalstidens utgång får kontraktet endast sägas upp av någondera av avtalsparterna med sex månaders varsel. Om lufttrafikföretaget underlåter att fullgöra något av sina åligganden i samband med trafikplikten, anses lufttrafikföretaget ha sagt upp kontraktet utan varsel, såvida det inte återupptagit trafiken i enlighet med de åligganden som gäller för allmän trafikplikt inom en månad efter det att det uppfordrats att göra detta. |
| --- | --- |

9.

Uppsägning och varsel: Före den överenskomna avtalstidens utgång får kontraktet endast sägas upp av någondera av avtalsparterna med sex månaders varsel. Om lufttrafikföretaget underlåter att fullgöra något av sina åligganden i samband med trafikplikten, anses lufttrafikföretaget ha sagt upp kontraktet utan varsel, såvida det inte återupptagit trafiken i enlighet med de åligganden som gäller för allmän trafikplikt inom en månad efter det att det uppfordrats att göra detta.

| 10. | Påföljder: Om lufttrafikföretaget inte i tid varslar om uppsägning av kontraktet i enlighet med punkt 9, kan detta medföra böter på upp till 7 622,45 euro i enlighet med artikel R.330-20 i Code de l'aviation civile (den franska lagen om civil luftfart), eller böter beräknade med hänsyn till det antal månader som kvarstår av kontraktets löptid samt de faktiska driftsförlusterna under det berörda året. Böterna får dock inte överskrida det maximibelopp som anges som ersättning för trafiken i punkt 6.
  Om den allmänna trafikplikten allvarligt försummas, kan kontraktet sägas upp, varvid det skall anses att lufttrafikföretaget inte har respekterat uppsägningstiden.
  Om mindre allvarliga försummelser av den allmänna trafikplikten förekommer, skall den maximala ekonomiska ersättning som anges i punkt 6 minskas, utan att det påverkar tillämpningen av artikel R.330-20 i Code de l'aviation civile. Minskningen av ersättningen skall i förekommande fall grundas på antalet flygningar som ställts in av skäl som är direkt hänförbara till lufttrafikföretaget, antalet flygningar som genomförts med mindre kapacitet än vad som föreskrivs, antalet flygningar som genomförts utan att den allmänna trafikplikten uppfyllts i fråga om mellanlandningar, antal trafikerade dagar eller antalet dagar som den allmänna trafikplikten inte uppfyllts i fråga om uppehållstid på bestämmelseorten, prissättning eller användning av datoriserade reservationssystem. |
| --- | --- |

10.

Påföljder: Om lufttrafikföretaget inte i tid varslar om uppsägning av kontraktet i enlighet med punkt 9, kan detta medföra böter på upp till 7 622,45 euro i enlighet med artikel R.330-20 i Code de l'aviation civile (den franska lagen om civil luftfart), eller böter beräknade med hänsyn till det antal månader som kvarstår av kontraktets löptid samt de faktiska driftsförlusterna under det berörda året. Böterna får dock inte överskrida det maximibelopp som anges som ersättning för trafiken i punkt 6.

Om den allmänna trafikplikten allvarligt försummas, kan kontraktet sägas upp, varvid det skall anses att lufttrafikföretaget inte har respekterat uppsägningstiden.

Om mindre allvarliga försummelser av den allmänna trafikplikten förekommer, skall den maximala ekonomiska ersättning som anges i punkt 6 minskas, utan att det påverkar tillämpningen av artikel R.330-20 i Code de l'aviation civile. Minskningen av ersättningen skall i förekommande fall grundas på antalet flygningar som ställts in av skäl som är direkt hänförbara till lufttrafikföretaget, antalet flygningar som genomförts med mindre kapacitet än vad som föreskrivs, antalet flygningar som genomförts utan att den allmänna trafikplikten uppfyllts i fråga om mellanlandningar, antal trafikerade dagar eller antalet dagar som den allmänna trafikplikten inte uppfyllts i fråga om uppehållstid på bestämmelseorten, prissättning eller användning av datoriserade reservationssystem.

| 11. | Ingivande av anbud: Anbuden skall skickas per rekommenderat brev med mottagningsbevis, varvid poststämpeln på mottagningsbeviset skall gälla som bevis på inlämningsdatum, eller inlämnas på ort och ställe mot kvitto, senast sex veckor räknat från det datum då denna anbudsinfordran offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. Anbuden skall ha inkommit före klockan 17 lokal tid till följande adress:
  Chambre de Commerce et d'industrie de Castres-Mazamet Att: Florence Chambert, Allées Alphonse Juin-B.P 217 81101 Castres Cédex Tel. (33-5) 63 51 46 46 Fax (33-5) 63 51 46 99 |
| --- | --- |

11.

Ingivande av anbud: Anbuden skall skickas per rekommenderat brev med mottagningsbevis, varvid poststämpeln på mottagningsbeviset skall gälla som bevis på inlämningsdatum, eller inlämnas på ort och ställe mot kvitto, senast sex veckor räknat från det datum då denna anbudsinfordran offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. Anbuden skall ha inkommit före klockan 17 lokal tid till följande adress:

Chambre de Commerce et d'industrie de Castres-Mazamet Att: Florence Chambert, Allées Alphonse Juin-B.P 217 81101 Castres Cédex Tel. (33-5) 63 51 46 46 Fax (33-5) 63 51 46 99

| 12. | Anbudsinfordrans giltighet: I enlighet med artikel 4.1 d i rådets förordning (EEG) nr 2408/92 av den 23 juli 1992 gäller denna anbudsinfordran förutsatt att inget lufttrafikföretag i gemenskapen före den 28.2.2005 lagt fram ett program för att utan ekonomisk ersättning trafikera den berörda sträckan från och med den 1.4.2005, i enlighet med den allmänna trafikplikt som fastställts. |
| --- | --- |

12.

Anbudsinfordrans giltighet: I enlighet med artikel 4.1 d i rådets förordning (EEG) nr 2408/92 av den 23 juli 1992 gäller denna anbudsinfordran förutsatt att inget lufttrafikföretag i gemenskapen före den 28.2.2005 lagt fram ett program för att utan ekonomisk ersättning trafikera den berörda sträckan från och med den 1.4.2005, i enlighet med den allmänna trafikplikt som fastställts.

---