# Uradni list C 40/17.

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 40 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4817. februar 2005 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 40

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4817. februar 2005

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Komisija |
| 2005/C 040/1 | Menjalni tečaji eura | 1 |
| 2005/C 040/2 | Informacije o sodiščih in pravnih sredstvih v skladu s členom 68 Uredbe Sveta (ES) št. 2201/2003 z dne 27. novembra 2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1347/2000 | 2 |
| 2005/C 040/3 | Sporočilo francoske Vlade glede Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 94/22/ES z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (Obvestilo o vlogi za izključno dovoljenje za iskanje tekočih in plinastih ogljikovodikov, imenovano dovoljenje Permis de Foix)
   (
  1
  ) | 5 |
| 2005/C 040/4 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.3561 – DEUTSCHE TELEKOM/EUROTEL) (
  1
  ) | 7 |
| 2005/C 040/5 | Obvestilo o veljavnih protisubvencijskih in protidampinških ukrepih za uvoz polietilentereftalatske (PET) folije s poreklom iz Indije v Skupnost: sprememba imena družbe, za katero veljajo individualne izravnalne in protidampinške stopnje dajatev | 8 |
| | Evropska centralna banka |
| 2005/C 040/6 | Mnenje Evropske centralne banke z dne 4. februarja 2005 na zahtevo Sveta Evropske unije o predlogu za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma (KOM(2004) 448 končno) (CON/2005/2) | 9 |
| | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | Sodišče EFTA |
| 2005/C 040/7 | Zahteva za svetovalno mnenje Sodišča EFTA s strani Sodišča Frostating lagmannsrett, z odločbo tega sodišča z dne 23. aprila 2004 v primeru Fokus Bank ASA proti Staten proti Skattedirektoratet (Primer E-1/04) | 14 |
| 2005/C 040/8 | Zahteva za svetovalno mnenje Sodišča EFTA s strani Sodišča Gulating lagmannsrett, z odločbo tega sodišča z dne 3. maja 2004 v primeru Reidar Rasmussen m.fl. proti Total E&P Norge AS (Primer E-2/04) | 15 |
| 2005/C 040/9 | Zahteva za svetovalno mnenje Sodišča EFTA s strani Sodišča Gulating lagmannsrett, z odločbo tega sodišča z dne 28. maja 2004 v primeru Tsomakas Athanasios m.fl. proti Staten proti Rikstrygdeverket (Primer E-3/04) | 16 |
| 2005/C 040/0 | Tožba Nadzornega organa EFTA proti Kneževini Lihtenštajn, vložena dne 8. novembra 2004 (Zadeva E-8/04) | 17 |
| 2005/C 040/1 | Tožba Bankers' and Securities Dealers' Association of Iceland proti Nadzornemu organu EFTA, vložena dne 23. novembra 2004 (Zadeva E-9/04) | 18 |
| | Stalni odbor EFTA |
| 2005/C 040/2 | Nacionalni referenčni laboratorij, imenovan s strani Norveške, v skladu z Odločbo Sveta 1999/313/ES o referenčnih laboratorijih, za spremljanje bakteriološke in virusne okuženosti školjk | 19 |
| | Nadzori organ EFTA |
| 2005/C 040/3 | 43. sprememba Smernic državne pomoči — Odločitev Nadzornega organa EFTE o predlogu ustreznih ukrepov | 20 |
| 2005/C 040/4 | EMAS — Seznam lokacij na Norveškem, registriranih po Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo v skladu z Uredbo (ES) št. 761/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 | 21 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Komisija

2005/C 040/1

Menjalni tečaji eura

1

2005/C 040/2

Informacije o sodiščih in pravnih sredstvih v skladu s členom 68 Uredbe Sveta (ES) št. 2201/2003 z dne 27. novembra 2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1347/2000

2

2005/C 040/3

Sporočilo francoske Vlade glede Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 94/22/ES z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (Obvestilo o vlogi za izključno dovoljenje za iskanje tekočih in plinastih ogljikovodikov, imenovano dovoljenje Permis de Foix)
   (
  1
  )

(Obvestilo o vlogi za izključno dovoljenje za iskanje tekočih in plinastih ogljikovodikov, imenovano dovoljenje Permis de Foix)

1

5

2005/C 040/4

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.3561 – DEUTSCHE TELEKOM/EUROTEL) (
  1
  )

1

7

2005/C 040/5

Obvestilo o veljavnih protisubvencijskih in protidampinških ukrepih za uvoz polietilentereftalatske (PET) folije s poreklom iz Indije v Skupnost: sprememba imena družbe, za katero veljajo individualne izravnalne in protidampinške stopnje dajatev

8

Evropska centralna banka

2005/C 040/6

Mnenje Evropske centralne banke z dne 4. februarja 2005 na zahtevo Sveta Evropske unije o predlogu za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma (KOM(2004) 448 končno) (CON/2005/2)

9

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

Sodišče EFTA

2005/C 040/7

Zahteva za svetovalno mnenje Sodišča EFTA s strani Sodišča Frostating lagmannsrett, z odločbo tega sodišča z dne 23. aprila 2004 v primeru Fokus Bank ASA proti Staten proti Skattedirektoratet (Primer E-1/04)

14

2005/C 040/8

Zahteva za svetovalno mnenje Sodišča EFTA s strani Sodišča Gulating lagmannsrett, z odločbo tega sodišča z dne 3. maja 2004 v primeru Reidar Rasmussen m.fl. proti Total E&P Norge AS (Primer E-2/04)

15

2005/C 040/9

Zahteva za svetovalno mnenje Sodišča EFTA s strani Sodišča Gulating lagmannsrett, z odločbo tega sodišča z dne 28. maja 2004 v primeru Tsomakas Athanasios m.fl. proti Staten proti Rikstrygdeverket (Primer E-3/04)

16

2005/C 040/0

Tožba Nadzornega organa EFTA proti Kneževini Lihtenštajn, vložena dne 8. novembra 2004 (Zadeva E-8/04)

17

2005/C 040/1

Tožba Bankers' and Securities Dealers' Association of Iceland proti Nadzornemu organu EFTA, vložena dne 23. novembra 2004 (Zadeva E-9/04)

18

Stalni odbor EFTA

2005/C 040/2

Nacionalni referenčni laboratorij, imenovan s strani Norveške, v skladu z Odločbo Sveta 1999/313/ES o referenčnih laboratorijih, za spremljanje bakteriološke in virusne okuženosti školjk

19

Nadzori organ EFTA

2005/C 040/3

43. sprememba Smernic državne pomoči — Odločitev Nadzornega organa EFTE o predlogu ustreznih ukrepov

20

2005/C 040/4

EMAS — Seznam lokacij na Norveškem, registriranih po Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo v skladu z Uredbo (ES) št. 761/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001

21

| | III   Obvestila |
| --- | --- |
| | Komisija |
| 2005/C 040/5 | IRL-Dublin: Opravljanje rednih zračnih prevozov — Javni razpis Irske v skladu s členom 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 o opravljanju rednih zračnih prevozov med Kerryjem in Dublinom, Irska (
  1
  ) | 24 |
| 2005/C 040/6 | IRL-Dublin: Opravljanje rednih zračnih prevozov — Javni razpis Irske v skladu s Členom 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 o opravljanju rednih zračnih prevozov med Galwayem in Dublinom, Irska (
  1
  ) | 26 |
| 2005/C 040/7 | IRL-Dublin: Opravljanje rednih zračnih prevozov — Javni razpis Irske v skladu s Členom 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 o opravljanju rednih zračnih prevozov na dveh notranjih letalskih progah: Donegal-Dublin in Sligo-Dublin (
  1
  ) | 28 |
| 2005/C 040/8 | IRL-Dublin: Opravljanje rednih zračnih prevozov — Javni razpis Irske v skladu s členom 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 o opravljanju rednih zračnih prevozov na dveh progah: Knock-Dublin in Derry-Dublin (
  1
  ) | 30 |

III   Obvestila

Komisija

2005/C 040/5

IRL-Dublin: Opravljanje rednih zračnih prevozov — Javni razpis Irske v skladu s členom 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 o opravljanju rednih zračnih prevozov med Kerryjem in Dublinom, Irska (
  1
  )

1

24

2005/C 040/6

IRL-Dublin: Opravljanje rednih zračnih prevozov — Javni razpis Irske v skladu s Členom 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 o opravljanju rednih zračnih prevozov med Galwayem in Dublinom, Irska (
  1
  )

1

26

2005/C 040/7

IRL-Dublin: Opravljanje rednih zračnih prevozov — Javni razpis Irske v skladu s Členom 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 o opravljanju rednih zračnih prevozov na dveh notranjih letalskih progah: Donegal-Dublin in Sligo-Dublin (
  1
  )

1

28

2005/C 040/8

IRL-Dublin: Opravljanje rednih zračnih prevozov — Javni razpis Irske v skladu s členom 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 o opravljanju rednih zračnih prevozov na dveh progah: Knock-Dublin in Derry-Dublin (
  1
  )

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Komisija

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 40/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 40/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

16. februarja 2005

(2005/C 40/01)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3040 |
| JPY | japonski jen | 137,00 |
| DKK | danska krona | 7,4429 |
| GBP | funt šterling | 0,69135 |
| SEK | švedska krona | 9,0761 |
| CHF | švicarski frank | 1,5469 |
| ISK | islandska krona | 81,08 |
| NOK | norveška krona | 8,3590 |
| BGN | lev | 1,9559 |
| CYP | ciprski funt | 0,5831 |
| CZK | češka krona | 30,062 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 243,85 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6960 |
| MTL | malteška lira | 0,4312 |
| PLN | poljski zlot | 4,0059 |
| ROL | romunski leu | 38 339 |
| SIT | slovenski tolar | 239,75 |
| SKK | slovaška krona | 38,072 |
| TRY | turška lira | 1,7126 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6626 |
| CAD | kanadski dolar | 1,6078 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,1708 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8237 |
| SGD | singapurski dolar | 2,1377 |
| KRW | južnokorejski won | 1 337,90 |
| ZAR | južnoafriški rand | 7,8139 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3040

JPY

japonski jen

137,00

DKK

danska krona

7,4429

GBP

funt šterling

0,69135

SEK

švedska krona

9,0761

CHF

švicarski frank

1,5469

ISK

islandska krona

81,08

NOK

norveška krona

8,3590

BGN

lev

1,9559

CYP

ciprski funt

0,5831

CZK

češka krona

30,062

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

243,85

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6960

MTL

malteška lira

0,4312

PLN

poljski zlot

4,0059

ROL

romunski leu

38 339

SIT

slovenski tolar

239,75

SKK

slovaška krona

38,072

TRY

turška lira

1,7126

AUD

avstralski dolar

1,6626

CAD

kanadski dolar

1,6078

HKD

hongkonški dolar

10,1708

NZD

novozelandski dolar

1,8237

SGD

singapurski dolar

2,1377

KRW

južnokorejski won

1 337,90

ZAR

južnoafriški rand

7,8139

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 40/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 40/2

---

Informacije o sodiščih in pravnih sredstvih v skladu s členom 68 Uredbe Sveta (ES) št. 2201/2003 z dne 27. novembra 2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1347/2000

(2005/C 40/02)

Seznami sodišč in pravnih sredstev, ki jih bodo države članice Komisiji predložile po tem datumu, kakor tudi vse spremembe, bodo objavljeni naknadno.

Seznam 1

Zahteve v skladu s členoma 21 in 29 se predložijo naslednjim sodiščem:

| — | v Belgiji: „tribunal de première instance“/„rechtbank van eerste aanleg“/„erstinstanzliches Gericht“, |
| --- | --- |

—

v Belgiji: „tribunal de première instance“/„rechtbank van eerste aanleg“/„erstinstanzliches Gericht“,

| — | v Češki republiki: „okresní soud“ ali „soudní exekutoř“, |
| --- | --- |

—

v Češki republiki: „okresní soud“ ali „soudní exekutoř“,

| — | v Nemčiji:






  — | v okrožju „Kammergericht“ (Berlin): „Familiengericht, Pankow/Weissensee“; |
| --- | --- | --- |

—

v Nemčiji:

—

v okrožju „Kammergericht“ (Berlin): „Familiengericht, Pankow/Weissensee“;

| — | v okrožjih preostalih „Oberlandesgerichte“: „Familiengericht“, ki se nahaja na sedežu svojega „Oberlandesgericht“, |
| --- | --- |

—

v okrožjih preostalih „Oberlandesgerichte“: „Familiengericht“, ki se nahaja na sedežu svojega „Oberlandesgericht“,

| — | v Estoniji: „maakohus“ ali „linnakohus“, |
| --- | --- |

—

v Estoniji: „maakohus“ ali „linnakohus“,

| — | v Grčiji: „Πρωτοδικείο“ |
| --- | --- |

—

v Grčiji: „Πρωτοδικείο“

| — | v Španiji: „Juzgado de Primera Instancia“, |
| --- | --- |

—

v Španiji: „Juzgado de Primera Instancia“,

| — | v Franciji: „juge aux affaires familiales du tribunal de grande instance“, |
| --- | --- |

—

v Franciji: „juge aux affaires familiales du tribunal de grande instance“,

| — | na Irskem: „High Court“, |
| --- | --- |

—

na Irskem: „High Court“,

| — | v Italiji: „Corte d'appello“, |
| --- | --- |

—

v Italiji: „Corte d'appello“,

| — | na Cipru: Evropski Komisiji niso bili posredovani podatki, |
| --- | --- |

—

na Cipru: Evropski Komisiji niso bili posredovani podatki,

| — | v Latviji: „rajona (pilsētas) tiesa“, |
| --- | --- |

—

v Latviji: „rajona (pilsētas) tiesa“,

| — | v Litvi: „Lietuvos apeliacinis teismas“, |
| --- | --- |

—

v Litvi: „Lietuvos apeliacinis teismas“,

| — | v Luskemburgu: predseduječemu sodniku „Tribunal d'arrondissement“, |
| --- | --- |

—

v Luskemburgu: predseduječemu sodniku „Tribunal d'arrondissement“,

| — | na Madžarskem: Evropski Komisiji niso bili posredovani podatki, |
| --- | --- |

—

na Madžarskem: Evropski Komisiji niso bili posredovani podatki,

| — | na Malti: „Prim' Awla tal-Qorti Civili“ ali „il-Qorti tal Maġistrati ta' Għawdex fil-ġurisdizzjoni superjuri tagħha“, |
| --- | --- |

—

na Malti: „Prim' Awla tal-Qorti Civili“ ali „il-Qorti tal Maġistrati ta' Għawdex fil-ġurisdizzjoni superjuri tagħha“,

| — | na Nizozemskem: „voorzieningenrechter van de rechtbank“, |
| --- | --- |

—

na Nizozemskem: „voorzieningenrechter van de rechtbank“,

| — | v Avstriji: „Bezirksgericht“, |
| --- | --- |

—

v Avstriji: „Bezirksgericht“,

| — | na Poljskem: „Sąd okręgowy“, |
| --- | --- |

—

na Poljskem: „Sąd okręgowy“,

| — | na Portugalskem: „Tribunal de comarca“ ali „Tribunal de Família e Menores“, |
| --- | --- |

—

na Portugalskem: „Tribunal de comarca“ ali „Tribunal de Família e Menores“,

| — | v Sloveniji: okrožno sodišče, |
| --- | --- |

—

v Sloveniji: okrožno sodišče,

| — | na Slovaškem:






  (a) | „Krajský súd v Bratislave“ za vlogo v zvezi z razvezo, prenehanjem življenjske skupnosti ali razveljavitvijo zakonske zveze; |
| --- | --- | --- |

—

na Slovaškem:

(a)

„Krajský súd v Bratislave“ za vlogo v zvezi z razvezo, prenehanjem življenjske skupnosti ali razveljavitvijo zakonske zveze;

| (b) | „Okresný súd“ za običajno prebivališče otroka ali „Okresný súd Bratislava I“, če otrok nima običajnega prebivališča v Slovaški republiki, za vlogo v zvezi s starševsko odgovornostjo. |
| --- | --- |

(b)

„Okresný súd“ za običajno prebivališče otroka ali „Okresný súd Bratislava I“, če otrok nima običajnega prebivališča v Slovaški republiki, za vlogo v zvezi s starševsko odgovornostjo.

| — | na Finskem: „Käräjäoikeus/tingsrätt“, |
| --- | --- |

—

na Finskem: „Käräjäoikeus/tingsrätt“,

| — | na Švedskem: „Svea hovrätt“, |
| --- | --- |

—

na Švedskem: „Svea hovrätt“,

| — | v Združenem kraljestvu:






  (a) | v Angliji in Walesu: „High Court of Justice – Principal Registry of the Family Division“; |
| --- | --- | --- |

—

v Združenem kraljestvu:

(a)

v Angliji in Walesu: „High Court of Justice – Principal Registry of the Family Division“;

| (b) | na Škotskem: „Court of Session, Outer House“; |
| --- | --- |

(b)

na Škotskem: „Court of Session, Outer House“;

| (c) | na Severnem Irskem: „High Court of Justice“. |
| --- | --- |

(c)

na Severnem Irskem: „High Court of Justice“.

Seznam 2

Pravna sredstva v skladu s členom 33 se vložijo na spodaj našteta sodišča:

| — | v Belgiji:






  (a) | oseba, ki zahteva razglasitev izvršljivosti, lahko vloži pravno sredstvo na „cour d'appel“ ali „hof van beroep“; |
| --- | --- | --- |

—

v Belgiji:

(a)

oseba, ki zahteva razglasitev izvršljivosti, lahko vloži pravno sredstvo na „cour d'appel“ ali „hof van beroep“;

| (b) | oseba, proti kateri se določa izvršitev, lahko vloži ugovor na „tribunal de première instance“/„rechtbank van eerste aanleg“/„erstinstanzliches Gericht“, |
| --- | --- |

(b)

oseba, proti kateri se določa izvršitev, lahko vloži ugovor na „tribunal de première instance“/„rechtbank van eerste aanleg“/„erstinstanzliches Gericht“,

| — | v Češki republiki: „okresní soud“, |
| --- | --- |

—

v Češki republiki: „okresní soud“,

| — | v Nemčiji: „Oberlandesgericht“ |
| --- | --- |

—

v Nemčiji: „Oberlandesgericht“

| — | v Estoniji: „ringkonnakohus“ |
| --- | --- |

—

v Estoniji: „ringkonnakohus“

| — | v Grčiji: „Εφετείο“, |
| --- | --- |

—

v Grčiji: „Εφετείο“,

| — | v Španiji: „Audiencia Provincial“, |
| --- | --- |

—

v Španiji: „Audiencia Provincial“,

| — | v Franciji: „Cour d'appel“, |
| --- | --- |

—

v Franciji: „Cour d'appel“,

| — | na Irskem: „High Court“, |
| --- | --- |

—

na Irskem: „High Court“,

| — | v Italiji: „Corte d'appello“, |
| --- | --- |

—

v Italiji: „Corte d'appello“,

| — | na Cipru: Evropski Komisiji niso bili posredovani podatki, |
| --- | --- |

—

na Cipru: Evropski Komisiji niso bili posredovani podatki,

| — | v Latviji: „apgabaltiesā“, |
| --- | --- |

—

v Latviji: „apgabaltiesā“,

| — | v Litvi: „Lietuvos apeliacinis teismas“, |
| --- | --- |

—

v Litvi: „Lietuvos apeliacinis teismas“,

| — | v Luksemburgu: „Cour d'appel“, |
| --- | --- |

—

v Luksemburgu: „Cour d'appel“,

| — | na Madžarskem: Evropski Komisiji niso bili posredovani podatki, |
| --- | --- |

—

na Madžarskem: Evropski Komisiji niso bili posredovani podatki,

| — | na Malti: „Qorti tal-Appell“ v skladu s postopkom, določenim za pravna sredstva v „Kodiċi tal-Organizzazzjoni u Proċedura Ċivili – Kap. 12“, |
| --- | --- |

—

na Malti: „Qorti tal-Appell“ v skladu s postopkom, določenim za pravna sredstva v „Kodiċi tal-Organizzazzjoni u Proċedura Ċivili – Kap. 12“,

| — | na Nizozemskem: „rechtbank“, |
| --- | --- |

—

na Nizozemskem: „rechtbank“,

| — | v Avstriji: „Bezirksgericht“, |
| --- | --- |

—

v Avstriji: „Bezirksgericht“,

| — | na Poljskem: „Sąd apelacyjny“, |
| --- | --- |

—

na Poljskem: „Sąd apelacyjny“,

| — | na Portugalskem: „Tribunal da Relação“, |
| --- | --- |

—

na Portugalskem: „Tribunal da Relação“,

| — | v Sloveniji: okrožno sodišče, |
| --- | --- |

—

v Sloveniji: okrožno sodišče,

| — | na Slovaškem: „Okresný súd“, |
| --- | --- |

—

na Slovaškem: „Okresný súd“,

| — | na Finskem: „Hovioikeus/hovrätt“, |
| --- | --- |

—

na Finskem: „Hovioikeus/hovrätt“,

| — | na Švedskem: „Svea hovrätt“, |
| --- | --- |

—

na Švedskem: „Svea hovrätt“,

| — | v Združenem kraljestvu:






  (a) | v Angliji in Walesu: „High Court of Justice – Principal Registry of the Family Division“; |
| --- | --- | --- |

—

v Združenem kraljestvu:

(a)

v Angliji in Walesu: „High Court of Justice – Principal Registry of the Family Division“;

| (b) | na Škotskem: „Court of Session, Outer House“; |
| --- | --- |

(b)

na Škotskem: „Court of Session, Outer House“;

| (c) | na Severnem Irskem: „High Court of Justice“. |
| --- | --- |

(c)

na Severnem Irskem: „High Court of Justice“.

Seznam 3

Pravna sredstva v skladu s členom 34 se lahko vložijo samo:

| — | v Belgiji, Grčiji, Španiji, Franciji, Italiji, Latviji, Luksemburgu in na Nizozemskem s kasacijsko pritožbo, |
| --- | --- |

—

v Belgiji, Grčiji, Španiji, Franciji, Italiji, Latviji, Luksemburgu in na Nizozemskem s kasacijsko pritožbo,

| — | v Češki republiki z „žaloba pro zmatečnost“ in „dovolání“, |
| --- | --- |

—

v Češki republiki z „žaloba pro zmatečnost“ in „dovolání“,

| — | v Nemčiji z „Rechtsbeschwerde“, |
| --- | --- |

—

v Nemčiji z „Rechtsbeschwerde“,

| — | v Estoniji s „kasaatsioonkaebu“, |
| --- | --- |

—

v Estoniji s „kasaatsioonkaebu“,

| — | na Irskem s pravnim sredstvom na pravno vprašanje na Vrhovno sodišče („Supreme Court“), |
| --- | --- |

—

na Irskem s pravnim sredstvom na pravno vprašanje na Vrhovno sodišče („Supreme Court“),

| — | na Cipru: Evropski Komisiji niso bili posredovani podatki, |
| --- | --- |

—

na Cipru: Evropski Komisiji niso bili posredovani podatki,

| — | v Litvi s kasacijsko pritožbo na „Lietuvos Aukščiausiasis Teismas“, |
| --- | --- |

—

v Litvi s kasacijsko pritožbo na „Lietuvos Aukščiausiasis Teismas“,

| — | na Madžarskem: Evropski Komisiji niso bili posredovani podatki, |
| --- | --- |

—

na Madžarskem: Evropski Komisiji niso bili posredovani podatki,

| — | v Avstriji z „Revisionsrekurs“, |
| --- | --- |

—

v Avstriji z „Revisionsrekurs“,

| — | na Poljskem s kasacijsko pritožbo na „Sąd Najwyższy“, |
| --- | --- |

—

na Poljskem s kasacijsko pritožbo na „Sąd Najwyższy“,

| — | na Portugalskem z „recurso restrito à matéria de direito, para o Supremo Tribunal de Justiça“, |
| --- | --- |

—

na Portugalskem z „recurso restrito à matéria de direito, para o Supremo Tribunal de Justiça“,

| — | v Sloveniji s pritožbo na Vrhovno sodišče Republike Slovenije, |
| --- | --- |

—

v Sloveniji s pritožbo na Vrhovno sodišče Republike Slovenije,

| — | na Slovaškem z „dovolanie“. |
| --- | --- |

—

na Slovaškem z „dovolanie“.

| — | na Finskem s pravnim sredstvom na „Korkein oikeus/högsta domstolen“, |
| --- | --- |

—

na Finskem s pravnim sredstvom na „Korkein oikeus/högsta domstolen“,

| — | na Švedskem s pravnim sredstvom na „Högsta domstolen“, |
| --- | --- |

—

na Švedskem s pravnim sredstvom na „Högsta domstolen“,

| — | v Združenem kraljestvu s posameznim naslednjim pravnim sredstvom na pravno vprašanje:






  (a) | v Angliji in Walesu na „Court of Appeal“; |
| --- | --- | --- |

—

v Združenem kraljestvu s posameznim naslednjim pravnim sredstvom na pravno vprašanje:

(a)

v Angliji in Walesu na „Court of Appeal“;

| (b) | na Škotskem na „Court of Session, Inner House“; |
| --- | --- |

(b)

na Škotskem na „Court of Session, Inner House“;

| (c) | na Severnem Irskem na „Northern Ireland Court of Appeal“. |
| --- | --- |

(c)

na Severnem Irskem na „Northern Ireland Court of Appeal“.

---

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 40/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 40/5

---

Sporočilo francoske Vlade glede Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 94/22/ES z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (1)

(Obvestilo o vlogi za izključno dovoljenje za iskanje tekočih in plinastih ogljikovodikov, imenovano dovoljenje „Permis de Foix“)

(2005/C 40/03)

(Besedilo velja za EGP)

Podjetje Encana France s sedežem na 68, rue du Faubourg Saint-Honoré, PARIS, 75008 (Francija) je 7. oktobra 2004 predložilo vlogo za izdajo izključnega dovoljenja, imenovanega „Permis de Foix“ za obdobje petih let za iskanje tekočih in plinastih ogljikovodikov na površini približno 3478 kvadratnih kilometrov, ki se razteza v departmajih Hautes Pyrénées, Haute-Garonne, l'Ariège in de l'Aude.

Območje, ki ga pokriva dovoljenje, omejujejo loki poldnevnikov in vzporednikov ter povezujejo točke, ki so v nadaljevanju določene z njihovimi geografskimi koordinatami, izhodiščni poldnevnik pa poteka skozi Pariz.

| TOČKE | GEOGRAFSKA DOLŽINA | GEOGRAFSKA ŠIRINA |
| --- | --- | --- |
| A | 2,30 st.ZGD | 48,10 st.SGŠ |
| B | 1,40 st.ZGD | 48,10 st.SGŠ |
| C | 1,40 st.ZGD | 48,00 st.SGŠ |
| D | 1,10 st.ZGD | 48,00 st.SGŠ |
| E | 1,10 st.ZGD | 47,90 st.SGŠ |
| F | 0,80 st.ZGD | 47,90 st.SGŠ |
| G | 0,80 st.ZGD | 47,80 st.SGŠ |
| H | 0,20 st.ZGD | 47,80 st.SGŠ |
| I | 0,20 st.ZGD | 47,60 st.SGŠ |
| J | 0,70 st.ZGD | 47,60 st.SGŠ |
| K | 0,70 st.ZGD | 47,70 st.SGŠ |
| L | 1,00 st.ZGD | 47,70 st.SGŠ |
| M | 1,00 st.ZGD | 47,80 st.SGŠ |
| N | 2,30 st.ZGD | 47,80 st.SGŠ |

TOČKE

GEOGRAFSKA DOLŽINA

GEOGRAFSKA ŠIRINA

A

2,30 st.ZGD

48,10 st.SGŠ

B

1,40 st.ZGD

48,10 st.SGŠ

C

1,40 st.ZGD

48,00 st.SGŠ

D

1,10 st.ZGD

48,00 st.SGŠ

E

1,10 st.ZGD

47,90 st.SGŠ

F

0,80 st.ZGD

47,90 st.SGŠ

G

0,80 st.ZGD

47,80 st.SGŠ

H

0,20 st.ZGD

47,80 st.SGŠ

I

0,20 st.ZGD

47,60 st.SGŠ

J

0,70 st.ZGD

47,60 st.SGŠ

K

0,70 st.ZGD

47,70 st.SGŠ

L

1,00 st.ZGD

47,70 st.SGŠ

M

1,00 st.ZGD

47,80 st.SGŠ

N

2,30 st.ZGD

47,80 st.SGŠ

It tega območja so izključeni:

Površina koncesije Bonrepos-Montastruc (47,09 km2)

| TOČKE | GEOGRAFSKA DOLŽINA | GEOGRAFSKA ŠIRINA |
| --- | --- | --- |
| O | 2,24 st.ZGD | 47,98 st.SGŠ |
| P | 2,24 st.ZGD | 48,04 st.SGŠ |
| Q | 2,20 st.ZGD | 48,04 st.SGŠ |
| R | 2,20 st.ZGD | 48,06 st.SGŠ |
| S | 2,15 st.ZGD | 48,06 st.SGŠ |
| T | 2,15 st.ZGD | 47,98 st.SGŠ |

TOČKE

GEOGRAFSKA DOLŽINA

GEOGRAFSKA ŠIRINA

O

2,24 st.ZGD

47,98 st.SGŠ

P

2,24 st.ZGD

48,04 st.SGŠ

Q

2,20 st.ZGD

48,04 st.SGŠ

R

2,20 st.ZGD

48,06 st.SGŠ

S

2,15 st.ZGD

48,06 st.SGŠ

T

2,15 st.ZGD

47,98 st.SGŠ

Površina koncesije Proupiary (13 km2)

| TOČKE | GEOGRAFSKA DOLŽINA | GEOGRAFSKA ŠIRINA |
| --- | --- | --- |
| U | 1,723 st.ZGD | 47,965 st.SGŠ |
| V | 1,686 st.ZGD | 47,990 st.SGŠ |
| W | 1,641 st.ZGD | 47,981 st.SGŠ |
| X | 1,640 st.ZGD | 47,970 st.SGŠ |
| Y | 1,638 st.ZGD | 47,955 st.SGŠ |
| Z | 1,650 st.ZGD | 47,957 st.SGŠ |

TOČKE

GEOGRAFSKA DOLŽINA

GEOGRAFSKA ŠIRINA

U

1,723 st.ZGD

47,965 st.SGŠ

V

1,686 st.ZGD

47,990 st.SGŠ

W

1,641 st.ZGD

47,981 st.SGŠ

X

1,640 st.ZGD

47,970 st.SGŠ

Y

1,638 st.ZGD

47,955 st.SGŠ

Z

1,650 st.ZGD

47,957 st.SGŠ

Površina koncesije Saint Marcet (39,43 km2)

| TOČKE | GEOGRAFSKA DOLŽINA | GEOGRAFSKA ŠIRINA |
| --- | --- | --- |
| AA | 1,778 st.ZGD | 48,032 st.SGŠ |
| AB | 1,716 st.ZGD | 48,032 st.SGŠ |
| AC | 1,700 st.ZGD | 48,0096 st.SGŠ |
| AD | 1,69316 st.ZGD | 48,000 st.SGŠ |
| AE | 1,686 st.ZGD | 47,990 st.SGŠ |
| AF | 1,723 st.ZGD | 47,965 st.SGŠ |
| AG | 1,796 st.ZGD | 47,974 st.SGŠ |
| AH | 1,78794 st.ZGD | 48,000 st.SGŠ |

TOČKE

GEOGRAFSKA DOLŽINA

GEOGRAFSKA ŠIRINA

AA

1,778 st.ZGD

48,032 st.SGŠ

AB

1,716 st.ZGD

48,032 st.SGŠ

AC

1,700 st.ZGD

48,0096 st.SGŠ

AD

1,69316 st.ZGD

48,000 st.SGŠ

AE

1,686 st.ZGD

47,990 st.SGŠ

AF

1,723 st.ZGD

47,965 st.SGŠ

AG

1,796 st.ZGD

47,974 st.SGŠ

AH

1,78794 st.ZGD

48,000 st.SGŠ

Zainteresirane družbe, ki se potegujejo za dovoljenje, predložijo vlogo v 90 dneh od objave tega obvestila v skladu s postopkom iz „Obvestila o podelitvi rudarskih pravic za ogljikovodike v Franciji“, ki je bilo objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 374 z dne 30. decembra 1994, str. 11, in določeno z odlokom 95-427 z dne 19. aprila 1995 o rudarskih pravicah (Uradni list Republike Francije z dne 22. aprila 1995.)

Dodatne informacije so na voljo pri Ministrstvu za gospodarstvo, finance in industrijo (Generalni direktorat za energetiko in mineralne vire, pisarna za rudarsko zakonodajo) 61, boulevard Vincent-Auriol, Télédoc 133, F-75703 Pariz Cedex 13, telefon: (33) 144 97 02 30, telefaks: (33) 144 97 05 70].

---

(1)  UL L 164, 30.6.1994, str. 3.

---

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 40/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 40/7

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.3561 – DEUTSCHE TELEKOM/EUROTEL)

(2005/C 40/04)

(Besedilo velja za EGP)

Dne 15. decembra 2004 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij. |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij.

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32004M3561. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32004M3561. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 40/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 40/8

---

Obvestilo o veljavnih protisubvencijskih in protidampinških ukrepih za uvoz polietilentereftalatske (PET) folije s poreklom iz Indije v Skupnost: sprememba imena družbe, za katero veljajo individualne izravnalne in protidampinške stopnje dajatev

(2005/C 40/05)

Za uvoz polietilentereftalatske (PET) folije s poreklom iz Indije veljata dokončna izravnalna dajatev, uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 2597/1999 (1), in dokončna protidampinška dajatev, uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 1676/2001 (2).

Za izvoz polietilentereftalatske (PET) folije od MTZ Polyesters Limited, družbe s sedežem v Indiji, v Skupnost, veljata individualna izravnalna dajatev s stopnjo 8,7 % in individualna protidumpinška dajatvev s stopnjo 49,0 %. Zaveza glede uvoza, za katerega velja protidampinške dajatev, je bila sprejeta s Sklepom Komisije 2001/645/ES (3) Družba je obvestila Komisijo, da je spremenila svoje ime v MTZ Polyfilms Limited. Družba meni, da sprememba imena ne vpliva na pravico družbe do uporabe individualne stopnje izravnalne in protidumpinške dajatve niti na pravico do ugodnosti na osnovi zaveze, ki jih je dala družba pod njenim prejšnjim imenom MTZ Polyesters Limited.

Komisija je pregledala predložene informacije in sklenila, da sprememba imena nikakor ne vpliva na ugotovitve Uredbe Sveta (ES) št. 2597/1999, Uredbe Sveta (ES) št. 1676/2001 in Sklepa Komisije 2001/645/ES. Zato je treba sklicevanje na MTZ Polyesters Limited v členu 1 Uredbe Sveta (ES) št. 2597/1999, v členih 1 in 2 Uredbe Sveta (ES) št. 1676/2001 in členu 1 Sklepa Komisije 2001/645/EC, razumeti kot sklicevanje na MTZ Polyfilms Limited.

Dodatna oznaka Taric A031, prej dodeljena MTZ Polyester Limited, se uporablja za MTZ Polyfilms Limited.

---

(1)  UL L 316, 10.12.1999, str. 1.

(2)  UL L 227, 23.8.2001, str. 1.

(3)  UL L 227, 23.8.2001, str. 56.

---

Evropska centralna banka

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 40/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 40/9

---

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 4. februarja 2005

na zahtevo Sveta Evropske unije o predlogu za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma

(KOM(2004) 448 končno)

(CON/2005/2)

(2005/C 40/06)

| 1. | Evropska centralna banka (ECB) je dne 22. oktobra 2004 prejela zahtevo Sveta Evropske unije za mnenje o predlogu za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma (v nadaljevanju: „predlagana direktiva“). |
| --- | --- |

1.

Evropska centralna banka (ECB) je dne 22. oktobra 2004 prejela zahtevo Sveta Evropske unije za mnenje o predlogu za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma (v nadaljevanju: „predlagana direktiva“).

| 2. | Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz prve alinee člena 105(4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki določa, da se ECB zaprosi, da svetuje glede vseh predlaganih aktov Skupnosti na področjih iz njene pristojnosti. Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja tudi iz člena 105(5) Pogodbe, saj se predlagana direktiva nanaša na eno od nalog Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), in sicer da prispeva k nemotenemu vodenju politik pristojnih oblasti glede bonitetnega nadzora kreditnih institucij in stabilnosti finančnega sistema. Dodatno izhaja pristojnost ECB, da poda mnenje, tudi iz členov 105(2) in 106(1) Pogodbe ter členov 16 do 18 in 21 do 23 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, saj predlagana direktiva vsebuje določbe, ki vplivajo na nekatere naloge ESCB. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB. |
| --- | --- |

2.

Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz prve alinee člena 105(4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki določa, da se ECB zaprosi, da svetuje glede vseh predlaganih aktov Skupnosti na področjih iz njene pristojnosti. Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja tudi iz člena 105(5) Pogodbe, saj se predlagana direktiva nanaša na eno od nalog Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), in sicer da prispeva k nemotenemu vodenju politik pristojnih oblasti glede bonitetnega nadzora kreditnih institucij in stabilnosti finančnega sistema. Dodatno izhaja pristojnost ECB, da poda mnenje, tudi iz členov 105(2) in 106(1) Pogodbe ter členov 16 do 18 in 21 do 23 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, saj predlagana direktiva vsebuje določbe, ki vplivajo na nekatere naloge ESCB. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

| 3. | To mnenje se nanaša na različico predlagane direktive z dne 13. oktobra 2004, glede katere je bila ECB zaprošena, da svetuje. ECB upošteva, da je bila predlagana direktiva pod nizozemskim predsedovanjem nadalje razdelana, vendar se bo v tem mnenju zaradi jasnosti vzdržala vsakršnih pripomb o kateri koli kasnejši različici. |
| --- | --- |

3.

To mnenje se nanaša na različico predlagane direktive z dne 13. oktobra 2004, glede katere je bila ECB zaprošena, da svetuje. ECB upošteva, da je bila predlagana direktiva pod nizozemskim predsedovanjem nadalje razdelana, vendar se bo v tem mnenju zaradi jasnosti vzdržala vsakršnih pripomb o kateri koli kasnejši različici.

| 4. | Glavni cilj predlagane direktive je zagotoviti med državami članicami usklajeno izvedbo in uporabo revidiranih Štiridesetih priporočil Projektne skupine za finančno ukrepanje pri pranju denarja (v nadaljevanju: „FATF“). Rezultat revizije Štiridesetih priporočil FATF, ki je bila zaključena v juniju 2003, je izboljšan in celovitejši okvir mednarodnih standardov za zaščito celovitosti finančnega sistema. Zlasti je bilo področje uporabe Štiridesetih priporočil razširjeno s pranja denarja tudi na financiranje terorizma. V tem kontekstu bo predlagana direktiva zagotovila enotnemu trgu izboljšan in enoten pravni okvir za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma. Zlasti se med drugim predlaga naslednje: (a) vključitev financiranja terorizma v pojem pranja denarja; (b) sprememba opredelitve „hudo kaznivo dejanje“ v veljavni direktivi o pranju denarja (1) (v nadaljevanju: „veljavna direktiva o pranju denarja“); (c) razširiti krog oseb in institucij, za katere velja veljavna direktiva o pranju denarja, da bi tako med drugim zajeli ponudnike storitev trustov in družb ter zavarovalne posrednike (pri sklepanju življenjskega zavarovanja in drugih naložbenih zavarovanj), v obeh primerih v obsegu, kolikor niso zajeti že z veljavno direktivo o pranju denarja; (d) razširitev področja uporabe postopkov skrbnega preverjanja strank in zahtev po vodenju evidenc za podružnice in odvisne družbe v večinski lasti v tretjih državah, ki pripadajo tistim institucijam, ki so zajete v veljavni direktivi o pranju denarja; (e) izrecna prepoved, da kreditne in finančne institucije ne smejo voditi anonimnih računov, anonimnih varčevalnih knjižic ali računov na izmišljeno ime; (f) izrecna prepoved, da kreditne institucije ne smejo vstopati v korespondenčne bančne odnose z navideznimi bankami („shell banks“); (g) vzpostavitev podrobnejših zahtev glede poznavanja strank („know-your-customer“) za institucije in osebe, za katere velja predlagana direktiva, zlasti v primerih, ko obstaja večje tveganje za pranje denarja, vključno s čezmejnimi korespondenčnimi bančnimi odnosi; (h) dovoljenje državam članicam, da uporabljajo postopke poenostavljenega skrbnega preverjanja strank v primerih, ko obstaja majhno tveganje za pranje denarja (Komisija je, ob pomoči Odbora za preprečevanje pranja denarja, pooblaščena za sprejetje izvedbenih ukrepov v zvezi z merili za določitev, kdaj je tveganje za pranje denarja majhno ali veliko); (i) zagotovitev medsebojnega priznavanja postopkov skrbnega preverjanja strank, ki jih opravijo tretje osebe v drugih državah članicah, pod določenimi pogoji; (j) zahteva, da države članice ustanovijo enote za finančni nadzor za učinkovit boj proti pranju denarja in financiranju terorizma; in (k) zahteva, da države članice vzpostavijo sistem za izdajanje licenc ali registracijo menjalnic ter ponudnikov storitev trustov in družb. ECB tudi upošteva, da predlagana direktiva določa, da se v zvezi s storitvijo plačilnega prometa uporabljajo posebne določbe o identifikaciji strank, ki bodo vsebovane v še neobjavljenem predlogu Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o podatkih o plačniku ob kreditnih transferjih in denarnih nakazilih (2). |
| --- | --- |

4.

Glavni cilj predlagane direktive je zagotoviti med državami članicami usklajeno izvedbo in uporabo revidiranih Štiridesetih priporočil Projektne skupine za finančno ukrepanje pri pranju denarja (v nadaljevanju: „FATF“). Rezultat revizije Štiridesetih priporočil FATF, ki je bila zaključena v juniju 2003, je izboljšan in celovitejši okvir mednarodnih standardov za zaščito celovitosti finančnega sistema. Zlasti je bilo področje uporabe Štiridesetih priporočil razširjeno s pranja denarja tudi na financiranje terorizma. V tem kontekstu bo predlagana direktiva zagotovila enotnemu trgu izboljšan in enoten pravni okvir za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma. Zlasti se med drugim predlaga naslednje: (a) vključitev financiranja terorizma v pojem pranja denarja; (b) sprememba opredelitve „hudo kaznivo dejanje“ v veljavni direktivi o pranju denarja (1) (v nadaljevanju: „veljavna direktiva o pranju denarja“); (c) razširiti krog oseb in institucij, za katere velja veljavna direktiva o pranju denarja, da bi tako med drugim zajeli ponudnike storitev trustov in družb ter zavarovalne posrednike (pri sklepanju življenjskega zavarovanja in drugih naložbenih zavarovanj), v obeh primerih v obsegu, kolikor niso zajeti že z veljavno direktivo o pranju denarja; (d) razširitev področja uporabe postopkov skrbnega preverjanja strank in zahtev po vodenju evidenc za podružnice in odvisne družbe v večinski lasti v tretjih državah, ki pripadajo tistim institucijam, ki so zajete v veljavni direktivi o pranju denarja; (e) izrecna prepoved, da kreditne in finančne institucije ne smejo voditi anonimnih računov, anonimnih varčevalnih knjižic ali računov na izmišljeno ime; (f) izrecna prepoved, da kreditne institucije ne smejo vstopati v korespondenčne bančne odnose z navideznimi bankami („shell banks“); (g) vzpostavitev podrobnejših zahtev glede poznavanja strank („know-your-customer“) za institucije in osebe, za katere velja predlagana direktiva, zlasti v primerih, ko obstaja večje tveganje za pranje denarja, vključno s čezmejnimi korespondenčnimi bančnimi odnosi; (h) dovoljenje državam članicam, da uporabljajo postopke poenostavljenega skrbnega preverjanja strank v primerih, ko obstaja majhno tveganje za pranje denarja (Komisija je, ob pomoči Odbora za preprečevanje pranja denarja, pooblaščena za sprejetje izvedbenih ukrepov v zvezi z merili za določitev, kdaj je tveganje za pranje denarja majhno ali veliko); (i) zagotovitev medsebojnega priznavanja postopkov skrbnega preverjanja strank, ki jih opravijo tretje osebe v drugih državah članicah, pod določenimi pogoji; (j) zahteva, da države članice ustanovijo enote za finančni nadzor za učinkovit boj proti pranju denarja in financiranju terorizma; in (k) zahteva, da države članice vzpostavijo sistem za izdajanje licenc ali registracijo menjalnic ter ponudnikov storitev trustov in družb. ECB tudi upošteva, da predlagana direktiva določa, da se v zvezi s storitvijo plačilnega prometa uporabljajo posebne določbe o identifikaciji strank, ki bodo vsebovane v še neobjavljenem predlogu Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o podatkih o plačniku ob kreditnih transferjih in denarnih nakazilih (2).

| 5. | ECB se v splošnem sklicuje na zavezo Eurosistema, da bo „storil vse, kar je v njegovi moči, da bo prispeval k sprejetju, izvedbi in izvrševanju ukrepov proti uporabi finančnega sistema za teroristične dejavnosti“, ki je izražena v javni izjavi Sveta ECB z dne 1. oktobra 2001, podani po terorističnih napadih v Združenih državah 11. septembra 2001. V tem splošnem kontekstu ECB toplo pozdravlja predlagano direktivo, saj predstavlja pomemben korak v smeri izboljšanja pravnega okvirja Skupnosti za zaščito celovitosti finančnega sistema ob upoštevanju izzivov zaradi razvoja dejavnosti pranja denarja in financiranja terorizma. ECB pozdravlja predlagano direktivo tudi zato, ker olajšuje usklajeno izvedbo in uporabo Štiridesetih priporočil FATF med državami članicami in s tem prispeva k zbliževanju postopkov na tem področju. Usklajena uporaba pripomore tudi k vzdrževanju enakih konkurenčnih pogojev med kreditnimi in finančnimi institucijami EU. ECB nadalje pozdravlja člena 37 in 38 predlagane direktive, ki predvidevata, da bo Komisija, ob pomoči zgoraj omenjenega odbora, sprejela izvedbene ukrepe, s katerimi bo upoštevala tehnični razvoj v boju proti pranju denarja in zagotovila enotno uporabo predlagane direktive. Ta člena naj bi zagotovila, da bo okvir v predlagani direktivi ostal sodoben in torej učinkovit. Nadalje naj bi ta člena prispevala k usklajeni uporabi predlagane direktive s strani pristojnih organov. Kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 2 v predlagani direktivi, je potreben ukrep Skupnosti na tem področju, „da bi preprečili, da države članice z namenom, da bi zavarovale svoje finančne sisteme, sprejmejo ukrepe, ki niso v skladu z oblikovanjem enotnega trga“. |
| --- | --- |

5.

ECB se v splošnem sklicuje na zavezo Eurosistema, da bo „storil vse, kar je v njegovi moči, da bo prispeval k sprejetju, izvedbi in izvrševanju ukrepov proti uporabi finančnega sistema za teroristične dejavnosti“, ki je izražena v javni izjavi Sveta ECB z dne 1. oktobra 2001, podani po terorističnih napadih v Združenih državah 11. septembra 2001. V tem splošnem kontekstu ECB toplo pozdravlja predlagano direktivo, saj predstavlja pomemben korak v smeri izboljšanja pravnega okvirja Skupnosti za zaščito celovitosti finančnega sistema ob upoštevanju izzivov zaradi razvoja dejavnosti pranja denarja in financiranja terorizma. ECB pozdravlja predlagano direktivo tudi zato, ker olajšuje usklajeno izvedbo in uporabo Štiridesetih priporočil FATF med državami članicami in s tem prispeva k zbliževanju postopkov na tem področju. Usklajena uporaba pripomore tudi k vzdrževanju enakih konkurenčnih pogojev med kreditnimi in finančnimi institucijami EU. ECB nadalje pozdravlja člena 37 in 38 predlagane direktive, ki predvidevata, da bo Komisija, ob pomoči zgoraj omenjenega odbora, sprejela izvedbene ukrepe, s katerimi bo upoštevala tehnični razvoj v boju proti pranju denarja in zagotovila enotno uporabo predlagane direktive. Ta člena naj bi zagotovila, da bo okvir v predlagani direktivi ostal sodoben in torej učinkovit. Nadalje naj bi ta člena prispevala k usklajeni uporabi predlagane direktive s strani pristojnih organov. Kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 2 v predlagani direktivi, je potreben ukrep Skupnosti na tem področju, „da bi preprečili, da države članice z namenom, da bi zavarovale svoje finančne sisteme, sprejmejo ukrepe, ki niso v skladu z oblikovanjem enotnega trga“.

| 6. | ECB ugotavlja, da bo uporaba členov 7 in 30 (ki se nanašata na ukrepe skrbnega preverjanja strank oziroma notranje postopke) za kreditne in druge finančne institucije zahtevala bistveno poostritev zahtev glede bonitetnega nadzora. Ti določbi sta v skladu s priporočili Baselskega odbora za bančni nadzor o skrbnem preverjanju strank za banke („Customer Due Diligence for Banks“) (3), ki obravnavajo to vprašanje z drugačnega gledišča, saj je njihov namen zmanjšanje operativnega tveganja in tveganja izgube poslovnega ugleda za banke. ECB pozdravlja te poostrene zahteve v predlagani direktivi, saj so v skladu z mednarodno sprejeto najboljšo prakso. ECB nadalje ugotavlja, da je v predpisih, s katerimi se bo predlagana direktiva prenesla v nacionalno pravo, pomembno zagotoviti skladnost med temi postopki in nacionalnimi ukrepi, ki bodo izvajali pravni red Skupnosti na področju bonitetnega nadzora kreditnih in drugih finančnih institucij, zlasti pri nadzoru bančnih in finančnih skupin. S tem namenom bi si bilo treba prizadevati za dosledno in usklajeno uporabo postopkov skrbnega preverjanja strank s strani pristojnih organov, kar bo še zlasti pomembno v zakonodajah, kjer je uveljavljanje izpolnjevanja standardov skrbnega preverjanja strank zaupano drugim organom kot pa bonitetnemu nadzorniku za banke. Doslednost in usklajenost bi morali tudi zmanjšati breme spoštovanja predpisov na čezmejni ravni. ECB zlasti ugotavlja, da je izpolnjevanje zahtev glede skrbnega preverjanja strank povezano tudi z operativnim tveganjem, ki ga obravnava predlog za ponovno sprejetje konsolidirane bančne direktive in direktive o kapitalski ustreznosti (4). Ta povezava izvira iz dejstva, da izguba, ki neposredno (5) izhaja iz nezadostno skrbnega preverjanja strank, spada v okvir operativnega tveganja, opredeljenega v členu 4 predlagane ponovno sprejete konsolidirane bančne direktive, s čimer se vključi tveganje izgube, ki je posledica neustreznosti ali odpovedi notranjih postopkov, ljudi in sistemov. Upravljanje z operativnim tveganjem, kot je predpisano v točki 11 Priloge V k predlagani ponovno sprejeti konsolidirani bančni direktivi, tako zajema tudi politike in postopke, zahtevane v členih 7 in 30 predlagane direktive. V bolj splošnem smislu, v skladu s členom 22 predlagane ponovno sprejete konsolidirane bančne direktive, morajo biti bankam naložene zahteve, da imajo postopke za upravljanje vseh bistvenih dejanskih ali bodočih tveganj, kar bi vključilo tveganje izgube poslovnega ugleda zaradi nezadostno skrbnega preverjanja strank. ECB meni, da bi moralo biti to medsebojno vplivanje izrecno omenjeno v členih 7 in 30 predlagane direktive. Vsaj izvedba vseh povezanih določb in posledični nadzor s strani pristojnih organov morata biti usklajena v izogib nepotrebnemu bremenu za prizadete institucije. |
| --- | --- |

6.

ECB ugotavlja, da bo uporaba členov 7 in 30 (ki se nanašata na ukrepe skrbnega preverjanja strank oziroma notranje postopke) za kreditne in druge finančne institucije zahtevala bistveno poostritev zahtev glede bonitetnega nadzora. Ti določbi sta v skladu s priporočili Baselskega odbora za bančni nadzor o skrbnem preverjanju strank za banke („Customer Due Diligence for Banks“) (3), ki obravnavajo to vprašanje z drugačnega gledišča, saj je njihov namen zmanjšanje operativnega tveganja in tveganja izgube poslovnega ugleda za banke. ECB pozdravlja te poostrene zahteve v predlagani direktivi, saj so v skladu z mednarodno sprejeto najboljšo prakso. ECB nadalje ugotavlja, da je v predpisih, s katerimi se bo predlagana direktiva prenesla v nacionalno pravo, pomembno zagotoviti skladnost med temi postopki in nacionalnimi ukrepi, ki bodo izvajali pravni red Skupnosti na področju bonitetnega nadzora kreditnih in drugih finančnih institucij, zlasti pri nadzoru bančnih in finančnih skupin. S tem namenom bi si bilo treba prizadevati za dosledno in usklajeno uporabo postopkov skrbnega preverjanja strank s strani pristojnih organov, kar bo še zlasti pomembno v zakonodajah, kjer je uveljavljanje izpolnjevanja standardov skrbnega preverjanja strank zaupano drugim organom kot pa bonitetnemu nadzorniku za banke. Doslednost in usklajenost bi morali tudi zmanjšati breme spoštovanja predpisov na čezmejni ravni. ECB zlasti ugotavlja, da je izpolnjevanje zahtev glede skrbnega preverjanja strank povezano tudi z operativnim tveganjem, ki ga obravnava predlog za ponovno sprejetje konsolidirane bančne direktive in direktive o kapitalski ustreznosti (4). Ta povezava izvira iz dejstva, da izguba, ki neposredno (5) izhaja iz nezadostno skrbnega preverjanja strank, spada v okvir operativnega tveganja, opredeljenega v členu 4 predlagane ponovno sprejete konsolidirane bančne direktive, s čimer se vključi tveganje izgube, ki je posledica neustreznosti ali odpovedi notranjih postopkov, ljudi in sistemov. Upravljanje z operativnim tveganjem, kot je predpisano v točki 11 Priloge V k predlagani ponovno sprejeti konsolidirani bančni direktivi, tako zajema tudi politike in postopke, zahtevane v členih 7 in 30 predlagane direktive. V bolj splošnem smislu, v skladu s členom 22 predlagane ponovno sprejete konsolidirane bančne direktive, morajo biti bankam naložene zahteve, da imajo postopke za upravljanje vseh bistvenih dejanskih ali bodočih tveganj, kar bi vključilo tveganje izgube poslovnega ugleda zaradi nezadostno skrbnega preverjanja strank. ECB meni, da bi moralo biti to medsebojno vplivanje izrecno omenjeno v členih 7 in 30 predlagane direktive. Vsaj izvedba vseh povezanih določb in posledični nadzor s strani pristojnih organov morata biti usklajena v izogib nepotrebnemu bremenu za prizadete institucije.

| 7. | ECB ugotavlja, da člen 11(1) predlagane direktive ureja ukrepe poglobljenega skrbnega preverjanja strank, ki se med drugim nanaša na „čezmejne korespondenčne bančne odnose s kreditnimi institucijami iz drugih držav članic ali iz tretjih držav“. Namen te določbe je izvedba Priporočila 7 od Štiridesetih priporočil FATF, ki ureja čezmejne korespondenčne bančne odnose. Kot je ugotovljeno v obrazložitvenem memorandumu k predlagani direktivi, predstavljajo čezmejni korespondenčni bančni odnosi področje, na katerem je tveganje za pranje denarja in financiranje terorizma še posebej veliko, in zato zahtevajo še posebno pozornost. |
| --- | --- |

7.

ECB ugotavlja, da člen 11(1) predlagane direktive ureja ukrepe poglobljenega skrbnega preverjanja strank, ki se med drugim nanaša na „čezmejne korespondenčne bančne odnose s kreditnimi institucijami iz drugih držav članic ali iz tretjih držav“. Namen te določbe je izvedba Priporočila 7 od Štiridesetih priporočil FATF, ki ureja čezmejne korespondenčne bančne odnose. Kot je ugotovljeno v obrazložitvenem memorandumu k predlagani direktivi, predstavljajo čezmejni korespondenčni bančni odnosi področje, na katerem je tveganje za pranje denarja in financiranje terorizma še posebej veliko, in zato zahtevajo še posebno pozornost.

| 8. | ECB tudi ugotavlja, da zahteve glede poglobljenega skrbnega preverjanja strank, ki veljajo za čezmejne korespondenčne bančne odnose, ne veljajo za korespondenčne bančne odnose med dvema kreditnima institucijama v isti državi članici. Vendar pa se ne zdi, da bi besedilo člena 11(1) predlagane direktive upoštevalo posebni sistem medsebojnega priznavanja v EU, kot je določen v konsolidirani bančni direktivi (6). Vprašljivo je, ali se korespondenčni bančni odnosi med kreditnimi institucijami v dveh različnih državah članicah, kot so predvideni s predlagano direktivo, štejejo za primere velikega tveganja, ki zahtevajo oceno med drugim „kakovosti nadzora“ kreditne institucije v drugi državi članici ali „ugleda“ kreditne institucije z dovoljenjem za poslovanje v drugi državi članici. ECB zato predlaga, da predlagana direktiva na podlagi sistema medsebojnega priznavanja v EU določi izjemo od zahtev glede poglobljenega skrbnega preverjanja strank, kar zadeva čezmejne korespondenčne bančne odnose, za kreditne institucije iz drugih držav članic. |
| --- | --- |

8.

ECB tudi ugotavlja, da zahteve glede poglobljenega skrbnega preverjanja strank, ki veljajo za čezmejne korespondenčne bančne odnose, ne veljajo za korespondenčne bančne odnose med dvema kreditnima institucijama v isti državi članici. Vendar pa se ne zdi, da bi besedilo člena 11(1) predlagane direktive upoštevalo posebni sistem medsebojnega priznavanja v EU, kot je določen v konsolidirani bančni direktivi (6). Vprašljivo je, ali se korespondenčni bančni odnosi med kreditnimi institucijami v dveh različnih državah članicah, kot so predvideni s predlagano direktivo, štejejo za primere velikega tveganja, ki zahtevajo oceno med drugim „kakovosti nadzora“ kreditne institucije v drugi državi članici ali „ugleda“ kreditne institucije z dovoljenjem za poslovanje v drugi državi članici. ECB zato predlaga, da predlagana direktiva na podlagi sistema medsebojnega priznavanja v EU določi izjemo od zahtev glede poglobljenega skrbnega preverjanja strank, kar zadeva čezmejne korespondenčne bančne odnose, za kreditne institucije iz drugih držav članic.

(i)   Obveznosti kreditnih institucij do centralnih bank po predlagani direktivi

| 9. | Vprašanje posebnega pomena za skupnost centralnih bank je, ali je predvideno, da se zahteve glede poglobljenega skrbnega preverjanja strank v predlagani direktivi, kar zadeva čezmejne korespondenčne bančne odnose, uporabljajo za korespondenčne bančne odnose centralnih bank zunaj EU (kot tudi v EU) s kreditnimi institucijami v EU. Euro se široko uporablja kot valuta mednarodnih rezerv, zato imajo številne centralne banke in denarne oblasti zunaj EU korespondenčne bančne odnose s kreditnimi institucijami v EU. V Združenih državah Amerike določbe predpisa USA PATRIOT Act (7), ki zahtevajo overitev v zvezi s korespondenčnimi računi, ki se upravljajo, odprejo ali vodijo za račun tujih bank, ne veljajo za tuje centralne banke ali denarne oblasti, ki delujejo kot centralne banke, niti za mednarodne finančne institucije ali regionalne razvojne banke, ustanovljene s pogodbo ali mednarodnim sporazumom. Ker korespondenčni bančni odnosi s centralnimi bankami, denarnimi oblastmi in mednarodnimi finančnimi institucijami v splošnem niso povezani z velikim tveganjem za pranje denarja ali financiranje terorizma, z izjemo institucij iz držav na seznamu nekooperativnih držav in ozemelj, ki ga vodi FATF, ECB priporoča vključitev podobne izjeme v zahtevah predlagane direktive glede poglobljenega skrbnega preverjanja strank za čezmejne korespondenčne bančne odnose. |
| --- | --- |

9.

Vprašanje posebnega pomena za skupnost centralnih bank je, ali je predvideno, da se zahteve glede poglobljenega skrbnega preverjanja strank v predlagani direktivi, kar zadeva čezmejne korespondenčne bančne odnose, uporabljajo za korespondenčne bančne odnose centralnih bank zunaj EU (kot tudi v EU) s kreditnimi institucijami v EU. Euro se široko uporablja kot valuta mednarodnih rezerv, zato imajo številne centralne banke in denarne oblasti zunaj EU korespondenčne bančne odnose s kreditnimi institucijami v EU. V Združenih državah Amerike določbe predpisa USA PATRIOT Act (7), ki zahtevajo overitev v zvezi s korespondenčnimi računi, ki se upravljajo, odprejo ali vodijo za račun tujih bank, ne veljajo za tuje centralne banke ali denarne oblasti, ki delujejo kot centralne banke, niti za mednarodne finančne institucije ali regionalne razvojne banke, ustanovljene s pogodbo ali mednarodnim sporazumom. Ker korespondenčni bančni odnosi s centralnimi bankami, denarnimi oblastmi in mednarodnimi finančnimi institucijami v splošnem niso povezani z velikim tveganjem za pranje denarja ali financiranje terorizma, z izjemo institucij iz držav na seznamu nekooperativnih držav in ozemelj, ki ga vodi FATF, ECB priporoča vključitev podobne izjeme v zahtevah predlagane direktive glede poglobljenega skrbnega preverjanja strank za čezmejne korespondenčne bančne odnose.

| 10. | V podobnem smislu ECB ugotavlja, da po členu 23 Statuta „ECB in nacionalne centralne banke lahko vzpostavljajo odnose s centralnimi bankami in finančnimi institucijami v drugih državah ter, kadar je primerno, z mednarodnimi organizacijami [... in] opravljajo vse vrste bančnih poslov s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami [...]“. Zaupno opravljanje bančnih poslov za račun takšnih strank, ki so centralne banke zunaj EU, kot tudi v EU, in mednarodne organizacije, je bistvenega pomena. Nejasno je, ali bi morale nasprotne stranke nacionalnih centralnih bank (NCB) v Eurosistemu – na primer kreditne institucije – uporabljati postopke skrbnega preverjanja strank po predlagani direktivi, kadar prejmejo sredstva, ki jih NCB nalagajo za račun strank, ki so centralne banke ali mednarodne organizacije. Zatorej bi bilo koristno, če bi bila predlagana direktiva spremenjena v smislu, da bi od držav članic zahtevala, da institucijam in osebam, zajetim v njej, dovolijo, da ne uporabijo skrbnega preverjanja strank pri ECB in NCB v ESCB, vključno s primeri, ko le-te delujejo za račun strank, ki so tretje osebe. V praksi predstavljajo centralne banke zelo majhno tveganje za pranje denarja, zato bi njihova izrecna navedba povečala pravno jasnost. |
| --- | --- |

10.

V podobnem smislu ECB ugotavlja, da po členu 23 Statuta „ECB in nacionalne centralne banke lahko vzpostavljajo odnose s centralnimi bankami in finančnimi institucijami v drugih državah ter, kadar je primerno, z mednarodnimi organizacijami [... in] opravljajo vse vrste bančnih poslov s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami [...]“. Zaupno opravljanje bančnih poslov za račun takšnih strank, ki so centralne banke zunaj EU, kot tudi v EU, in mednarodne organizacije, je bistvenega pomena. Nejasno je, ali bi morale nasprotne stranke nacionalnih centralnih bank (NCB) v Eurosistemu – na primer kreditne institucije – uporabljati postopke skrbnega preverjanja strank po predlagani direktivi, kadar prejmejo sredstva, ki jih NCB nalagajo za račun strank, ki so centralne banke ali mednarodne organizacije. Zatorej bi bilo koristno, če bi bila predlagana direktiva spremenjena v smislu, da bi od držav članic zahtevala, da institucijam in osebam, zajetim v njej, dovolijo, da ne uporabijo skrbnega preverjanja strank pri ECB in NCB v ESCB, vključno s primeri, ko le-te delujejo za račun strank, ki so tretje osebe. V praksi predstavljajo centralne banke zelo majhno tveganje za pranje denarja, zato bi njihova izrecna navedba povečala pravno jasnost.

(ii)   Obveznosti centralnih bank po predlagani direktivi

| 11. | Tako kot veljavna direktiva o pranju denarja tudi predlagana direktiva velja za kreditne in finančne institucije (člen 2(1)). Nejasno je, ali same centralne banke spadajo v področje predlagane direktive. Iz razlogov pravne jasnosti bi ECB pozdravila, če bi bil člen 2 predlagane direktive spremenjen tako, da bi se dodal ločen odstavek, po katerem bi morale centralne banke ocenjevati obseg, v katerem one same predstavljajo tveganje, da so uporabljene za pranje denarja, in, v primerih, ko obstaja bistveno tveganje, da pride do pranja denarja, sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da spoštujejo cilje predlagane direktive. |
| --- | --- |

11.

Tako kot veljavna direktiva o pranju denarja tudi predlagana direktiva velja za kreditne in finančne institucije (člen 2(1)). Nejasno je, ali same centralne banke spadajo v področje predlagane direktive. Iz razlogov pravne jasnosti bi ECB pozdravila, če bi bil člen 2 predlagane direktive spremenjen tako, da bi se dodal ločen odstavek, po katerem bi morale centralne banke ocenjevati obseg, v katerem one same predstavljajo tveganje, da so uporabljene za pranje denarja, in, v primerih, ko obstaja bistveno tveganje, da pride do pranja denarja, sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da spoštujejo cilje predlagane direktive.

| 12. | Člen 7(3) predlagane direktive določa, da se glede storitev plačilnega prometa upoštevajo posebne določbe glede identifikacije strank, ki bodo navedene v še neobjavljenem predlogu Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o podatkih o plačniku ob kreditnih transferjih in denarnih nakazilih (v nadaljevanju: „osnutek uredbe“) (8). Namen osnutka uredbe je zagotoviti, da so osnovni podatki o plačniku nemudoma na razpolago pristojnim organom v pomoč pri njihovem boju proti financiranju terorizma. Osnutek uredbe se uporablja za prenose sredstev v kateri koli valuti, ki so poslani in/ali prejeti s strani ponudnika storitev plačilnega prometa s sedežem v EU (9). Osnutek uredbe vsebuje tudi zahteve, ki veljajo za ponudnike storitev plačilnega prometa v zvezi z zadržanjem podatkov o plačniku ob kreditnih transferjih in denarnih nakazilih (10). Za določbe predlagane direktive, ki se nanašajo na podatke o plačniku, se ne zdi, da bi pri storitvah plačilnega prometa izvzemale uporabo drugih postopkov skrbnega preverjanja strank, vključno z identifikacijo dejanskega lastnika. Zato se zdi, da se predlagana direktiva splošno uporablja za upravljanje plačilnih sistemov. Zlasti člen 7(1)(b) predlagane direktive določa, da je identifikacija dejanskega lastnika eden od ukrepov skrbnega preverjanja strank, člen 3(8) pa določa, da dejanski lastnik med drugim pomeni fizično osebo, v imenu katere se opravljajo transakcije ali dejavnosti. Pri tem so pomembne posebnosti v strukturi plačilnih sistemov. Kot pri poštnih storitvah so tudi upravljalci plačilnih sistemov odgovorni le za redno zbiranje, razvrščanje, poravnavanje, prenos in dostavo „ovojnic“, t. j. sporočil o plačilih, v splošnem pa nimajo niti pooblastil niti tehničnih možnosti, da bi prebrali ali preverili vsebino ovojnic. Preverjanje identitete naročnika plačila in upravičenca, vključno z njunima imenoma in naslovoma, bi lahko opravila le njuna ponudnika finančnih storitev. To je v skladu z zahtevami veljavne direktive o pranju denarja, kakor je izvedena v nacionalnih zakonih držav članic. Ker pa sodobni plačilni sistemi nudijo popolnoma avtomatizirano obdelavo informacij, ne morejo izvajati nobene oblike preverjanja kakovosti, običajno pa tudi nimajo poslovnega odnosa z naročnikom ali končnim upravičencem plačila. Upravljalci plačilnih sistemov lahko le preverijo sámo navzočnost neke informacije v polju; ne morejo preveriti kakovosti, popolnosti, natančnosti ali smiselnosti te informacije. ECB zato meni, da člen 7(1)(b) predlagane direktive za upravljalce plačilnih sistemov ne bi smel veljati, kar pa ne posega v njihovo obveznost, da zagotovijo, da se plačilnim nalogom, ki vstopijo v take sisteme, lahko učinkovito sledi s pomočjo ustrezne identifikacije udeležencev v sistemu. V nekaterih primerih so bili s tem namenom že sprejeti predpisi o centralnobančnem nadzoru. |
| --- | --- |

12.

Člen 7(3) predlagane direktive določa, da se glede storitev plačilnega prometa upoštevajo posebne določbe glede identifikacije strank, ki bodo navedene v še neobjavljenem predlogu Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o podatkih o plačniku ob kreditnih transferjih in denarnih nakazilih (v nadaljevanju: „osnutek uredbe“) (8). Namen osnutka uredbe je zagotoviti, da so osnovni podatki o plačniku nemudoma na razpolago pristojnim organom v pomoč pri njihovem boju proti financiranju terorizma. Osnutek uredbe se uporablja za prenose sredstev v kateri koli valuti, ki so poslani in/ali prejeti s strani ponudnika storitev plačilnega prometa s sedežem v EU (9). Osnutek uredbe vsebuje tudi zahteve, ki veljajo za ponudnike storitev plačilnega prometa v zvezi z zadržanjem podatkov o plačniku ob kreditnih transferjih in denarnih nakazilih (10). Za določbe predlagane direktive, ki se nanašajo na podatke o plačniku, se ne zdi, da bi pri storitvah plačilnega prometa izvzemale uporabo drugih postopkov skrbnega preverjanja strank, vključno z identifikacijo dejanskega lastnika. Zato se zdi, da se predlagana direktiva splošno uporablja za upravljanje plačilnih sistemov. Zlasti člen 7(1)(b) predlagane direktive določa, da je identifikacija dejanskega lastnika eden od ukrepov skrbnega preverjanja strank, člen 3(8) pa določa, da dejanski lastnik med drugim pomeni fizično osebo, v imenu katere se opravljajo transakcije ali dejavnosti. Pri tem so pomembne posebnosti v strukturi plačilnih sistemov. Kot pri poštnih storitvah so tudi upravljalci plačilnih sistemov odgovorni le za redno zbiranje, razvrščanje, poravnavanje, prenos in dostavo „ovojnic“, t. j. sporočil o plačilih, v splošnem pa nimajo niti pooblastil niti tehničnih možnosti, da bi prebrali ali preverili vsebino ovojnic. Preverjanje identitete naročnika plačila in upravičenca, vključno z njunima imenoma in naslovoma, bi lahko opravila le njuna ponudnika finančnih storitev. To je v skladu z zahtevami veljavne direktive o pranju denarja, kakor je izvedena v nacionalnih zakonih držav članic. Ker pa sodobni plačilni sistemi nudijo popolnoma avtomatizirano obdelavo informacij, ne morejo izvajati nobene oblike preverjanja kakovosti, običajno pa tudi nimajo poslovnega odnosa z naročnikom ali končnim upravičencem plačila. Upravljalci plačilnih sistemov lahko le preverijo sámo navzočnost neke informacije v polju; ne morejo preveriti kakovosti, popolnosti, natančnosti ali smiselnosti te informacije. ECB zato meni, da člen 7(1)(b) predlagane direktive za upravljalce plačilnih sistemov ne bi smel veljati, kar pa ne posega v njihovo obveznost, da zagotovijo, da se plačilnim nalogom, ki vstopijo v take sisteme, lahko učinkovito sledi s pomočjo ustrezne identifikacije udeležencev v sistemu. V nekaterih primerih so bili s tem namenom že sprejeti predpisi o centralnobančnem nadzoru.

V Frankfurtu na Majni, 4. februarja 2005

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Direktiva Sveta 91/308/EGS z dne 10. junija 1991 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja (UL L 166, 28.6.1991, str. 77). Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2001/97/ES (UL L 344, 28.12.2001, str. 76).

1

(2)  Izvaja Posebno priporočilo VII (o elektronskih prenosih) iz Posebnih priporočil FATF o financiranju terorizma.

2

(3)  Baselski odbor za bančni nadzor, „Customer due diligence for banks“ (Skrbno preverjanje strank za banke), Banka za mednarodne poravnave, oktober 2001.

3

(4)  Predlog Komisije za direktivi Evropskega parlamenta in Sveta o ponovnem sprejetju Direktive 2000/12/ES z dne 20. marca 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij in Direktive Sveta 93/6/EGS z dne 15. marca 1993 o kapitalski ustreznosti investicijskih družb in kreditnih institucij, 14.7.2004, COM(2004) 486 končno.

4

(5)  Posredne izgube, ki izhajajo iz okrnjenega ugleda institucije, ne sodijo v operativno tveganje.

5

(6)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/12/ES z dne 20. marca 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (UL L 126, 26.5.2000, str. 1). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2004/69/ES (UL L 125, 28.4.2004, str. 44).

6

(7)  Uniting and Strengthening America by Providing Appropriate Tools Required to Intercept and Obstruct Terrorism Act of 2001 (Zakon o združitvi in okrepitvi Amerike z zagotavljanjem primernih sredstev za preprečevanje in zaustavljanje terorizma iz leta 2001).

7

(8)  ECB predvideva, da bo ta določba spremenjena, če Komisija ne bo objavila svojega predloga pred uveljavitvijo predlagane direktive.

8

(9)  Členi 1(1), 1(2), 3 in 4 osnutka uredbe.

9

(10)  Člen 5 osnutka uredbe.

10

---

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

Sodišče EFTA

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 40/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 40/14

---

Zahteva za svetovalno mnenje Sodišča EFTA s strani Sodišča Frostating lagmannsrett, z odločbo tega sodišča z dne 23. aprila 2004 v primeru Fokus Bank ASA proti Staten proti Skattedirektoratet

(Primer E-1/04)

(2005/C 40/07)

Na Sodišče EFTA je bila vložena zahteva za svetovalno mnenje v primeru Fokus Bank ASA proti Staten proti Skattedirektoratet, z odločbo z dne 23. aprila 2004 Sodišča Frostating lagmannsrett (drugostopenjsko Sodišče Frostating), Trondheim, Norveška, ki je v opisnik sodišča prispela 27. aprila 2004, glede naslednjih vprašanj:

| 1. | Ali je v skladu s členom 40 Sporazuma o EGP, da se vračunanje že plačanega davka za davek po odbitku ne odobri davkoplačevalcem, ki imajo stalno prebivališče v drugi državi članici?






  (a) | Ali je pravno pomembno dejstvo, da ima davkoplačevalec stalno prebivališče v državi članici, ki je z Norveško podpisala davčni sporazum o odobritvi zmanjšanja davka za davek po odbitku? |
| --- | --- | --- |

1.

Ali je v skladu s členom 40 Sporazuma o EGP, da se vračunanje že plačanega davka za davek po odbitku ne odobri davkoplačevalcem, ki imajo stalno prebivališče v drugi državi članici?

(a)

Ali je pravno pomembno dejstvo, da ima davkoplačevalec stalno prebivališče v državi članici, ki je z Norveško podpisala davčni sporazum o odobritvi zmanjšanja davka za davek po odbitku?

| (b) | Ali je pravno pomembno dejstvo, da je davkoplačevalcu v določenih primerih odobreno oziroma mu bo odobreno zmanjšanje davka za davek po odbitku? |
| --- | --- |

(b)

Ali je pravno pomembno dejstvo, da je davkoplačevalcu v določenih primerih odobreno oziroma mu bo odobreno zmanjšanje davka za davek po odbitku?

| 2. | Ali je v skladu s Sporazumom o EGP, da država članica obravnava samo distribucijske družbe pri določitvi in ponovni določitvi davka na dividende (davka po odbitku), v tistih primeri, ko obračun za tuje davkoplačevalce temelji na domnevi, da je lastnik za namene obdavčenja, oseba, ki ni (1) lastnik po zasebnem pravu, (2) registrirana v VPS registru kot lastnik in (3) je razglašena za lastnika v razmerju do davčnih organov, ne da bi lastnik za namene obdavčenja ali lastnik po zasebnem pravu, registriran v VPS, vedela za novo klasifikacijo? |
| --- | --- |

2.

Ali je v skladu s Sporazumom o EGP, da država članica obravnava samo distribucijske družbe pri določitvi in ponovni določitvi davka na dividende (davka po odbitku), v tistih primeri, ko obračun za tuje davkoplačevalce temelji na domnevi, da je lastnik za namene obdavčenja, oseba, ki ni (1) lastnik po zasebnem pravu, (2) registrirana v VPS registru kot lastnik in (3) je razglašena za lastnika v razmerju do davčnih organov, ne da bi lastnik za namene obdavčenja ali lastnik po zasebnem pravu, registriran v VPS, vedela za novo klasifikacijo?

---

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 40/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 40/15

---

Zahteva za svetovalno mnenje Sodišča EFTA s strani Sodišča Gulating lagmannsrett, z odločbo tega sodišča z dne 3. maja 2004 v primeru Reidar Rasmussen m.fl. proti Total E&P Norge AS

(Primer E-2/04)

(2005/C 40/08)

Na Sodišče EFTA je bila vložena zahteva za svetovalno mnenje v primeru Reidar Rasmussen m.fl. proti Total E&P Norge AS, z odločbo z dne 3. maja 2004 Sodišča Gulating lagmannsrett (drugostopenjsko sodišče Gulating), Bergen, Norveška, ki je v opisnik sodišča prispela 13. maja 2004, glede naslednjih vprašanj:

| 1. | Ali se člen 1 Direktive Sveta 77/187/EGS z dne 14. februarja 1977 uporabi v primeru, ko del podjetja, ki je organiziran kot samostojni ekonomski subjekt preide iz ene družbe v drugo in kjer prevzemna družba opravlja enako ali odgovarjajočo dejavnost kot odvisna družba, znotraj iste skupine družb? Ali dejstvo, da se nekatera delovna razmerja prenesejo neposredno od prenosnika na prevzemno družbo in druga na njeno odvisno družbo, izključuje uporabo Direktive? |
| --- | --- |

1.

Ali se člen 1 Direktive Sveta 77/187/EGS z dne 14. februarja 1977 uporabi v primeru, ko del podjetja, ki je organiziran kot samostojni ekonomski subjekt preide iz ene družbe v drugo in kjer prevzemna družba opravlja enako ali odgovarjajočo dejavnost kot odvisna družba, znotraj iste skupine družb? Ali dejstvo, da se nekatera delovna razmerja prenesejo neposredno od prenosnika na prevzemno družbo in druga na njeno odvisno družbo, izključuje uporabo Direktive?

| 2. | Ali je uporaba Direktive na podlagi člena 1 izključena v primeru, da se prenesejo vzdrževalne in podporne funkcije podjetja, ne pa tudi proizvodne funkcije, pri čemer zaposleni v vseh navedenih funkcijah delajo v teamu, tako pred kot po prevzemu? |
| --- | --- |

2.

Ali je uporaba Direktive na podlagi člena 1 izključena v primeru, da se prenesejo vzdrževalne in podporne funkcije podjetja, ne pa tudi proizvodne funkcije, pri čemer zaposleni v vseh navedenih funkcijah delajo v teamu, tako pred kot po prevzemu?

| 3. | Ali se Direktiva na podlagi člena 1 uporabi v primeru prenosa vzdrževalnih nalog na nepremičnih plavajočih napravah za proizvodnjo plina, če je znatni del delovne sile, v smislu števila in izobrazbe, ki je te naloge opravljala pri prenosniku, prenesen na prevzemnika, ki te vzdrževalne naloge na istih napravah izvršuje na podlagi pogodbe o nudenju storitev? Ali je uporaba Direktive izključena, če prevzemnik ne prevzame lastništva nad vzdrževalnim orodjem in napravami, ki so jih vzdrževalni delavci uporabljali pred prevzemom in tudi po prevzemu? |
| --- | --- |

3.

Ali se Direktiva na podlagi člena 1 uporabi v primeru prenosa vzdrževalnih nalog na nepremičnih plavajočih napravah za proizvodnjo plina, če je znatni del delovne sile, v smislu števila in izobrazbe, ki je te naloge opravljala pri prenosniku, prenesen na prevzemnika, ki te vzdrževalne naloge na istih napravah izvršuje na podlagi pogodbe o nudenju storitev? Ali je uporaba Direktive izključena, če prevzemnik ne prevzame lastništva nad vzdrževalnim orodjem in napravami, ki so jih vzdrževalni delavci uporabljali pred prevzemom in tudi po prevzemu?

| 4. | Ali iz člena 3(1) Direktive izhaja, da se delovno razmerje na prevzemnika prenese istočasno in z prevzemom podjetja, za tiste delavce, ki ob prevzemu niso izjavili, da ne želijo delati za prevzemnika? |
| --- | --- |

4.

Ali iz člena 3(1) Direktive izhaja, da se delovno razmerje na prevzemnika prenese istočasno in z prevzemom podjetja, za tiste delavce, ki ob prevzemu niso izjavili, da ne želijo delati za prevzemnika?

---

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 40/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 40/16

---

Zahteva za svetovalno mnenje Sodišča EFTA s strani Sodišča Gulating lagmannsrett, z odločbo tega sodišča z dne 28. maja 2004 v primeru Tsomakas Athanasios m.fl. proti Staten proti Rikstrygdeverket

(Primer E-3/04)

(2005/C 40/09)

Na Sodišče EFTA je bila vložena zahteva za svetovalno mnenje v primeru Tsomakas Athanasios m.fl. proti Staten proti Rikstrygdeverket, z odločbo z dne 28. maja 2004 Sodišča Gulating lagmannsrett (drugostopenjsko sodišče Gulating), Bergen, Norveška, ki je v opisnik sodišča prispela 4. junija 2004, glede naslednjih vprašanj:

Ali je v skladu z izbiro zakonodaje iz Naslova II Uredbe (EGS) št. 1408/71, da država ladijske zastave izhaja iz premise, da je država stalnega prebivališča morala izdati obrazec E 101 ali izjavo, ki vsebuje podatke, enakovredne tistim iz obrazca E 101, da se lahko uporabi zakonodaja države stalnega prebivališča v skladu s členom 14b(4), in da se v primeru, da teh dokumentov ni, uporabi zakonodaja države ladijske zastave v skladu s členom 13(2)(c)?

---

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 40/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 40/17

---

Tožba Nadzornega organa EFTA proti Kneževini Lihtenštajn, vložena dne 8. novembra 2004

(Zadeva E-8/04)

(2005/C 40/10)

Nadzorni organ EFTA, ki ga zastopata Niels Fenger in Elisabethann Wright, zastopnika za Nadzorni organ EFTA, 35, Rue Belliard, B-1040 Bruselj, je dne 8. novembra 2004 na sodišče EFTA vložil tožbo proti Kneževini Lihtenštajn.

Vlagatelj zahteva, da mora Sodišče:

| 1. | ugotoviti, da Kneževina Lihtenštajn s tem, ko je ohranila v veljavi določbe člena 25 Zakona o bančništvu, na podlagi katerih se zahteva stalno prebivališče v Lihtenštajnu vsaj enega člana upravnega odbora in sveta direktorjev v banki, ustanovljeni na njegovem ozemlju, ni spoštovala svobode ustanavljanja, kot to določa člen 31 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru; in |
| --- | --- |

1.

ugotoviti, da Kneževina Lihtenštajn s tem, ko je ohranila v veljavi določbe člena 25 Zakona o bančništvu, na podlagi katerih se zahteva stalno prebivališče v Lihtenštajnu vsaj enega člana upravnega odbora in sveta direktorjev v banki, ustanovljeni na njegovem ozemlju, ni spoštovala svobode ustanavljanja, kot to določa člen 31 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru; in

| 2. | Kneževini Lihtenštajn naložiti plačilo stroškov postopka. |
| --- | --- |

2.

Kneževini Lihtenštajn naložiti plačilo stroškov postopka.

Pravno in dejansko ozadje ter tožbeni razlogi, ki so navedeni v podporo:

| — | Člen 31(1) EGP zahteva enako obravnavanje državljanov EGP, ki uveljavljajo svojo pravico do svobode ustanavljanja, in državljanov tiste države, kjer se ustanovitev izvede. |
| --- | --- |

—

Člen 31(1) EGP zahteva enako obravnavanje državljanov EGP, ki uveljavljajo svojo pravico do svobode ustanavljanja, in državljanov tiste države, kjer se ustanovitev izvede.

| — | Člen 33 EGP določa odstopanje od pravice do svobode ustanavljanja. |
| --- | --- |

—

Člen 33 EGP določa odstopanje od pravice do svobode ustanavljanja.

| — | Sodišče EFTA je v Zadevi E-3/98 Rainford-Towning [1998] EFTA Ct. Rep. 205 in Zadevi E-2/01 Pucher [2002] EFTA Ct. Rep. 44 navedlo, da je „ustaljena sodna praksa SES, da pravila o enaki obravnavi prepovedujejo ne le odkrito diskriminacijo na osnovi narodnosti, temveč tudi prikrite oblike diskriminacije, ki z uporabo drugih razlikovalnih meril v praksi dosežejo isti rezultat“. |
| --- | --- |

—

Sodišče EFTA je v Zadevi E-3/98 Rainford-Towning [1998] EFTA Ct. Rep. 205 in Zadevi E-2/01 Pucher [2002] EFTA Ct. Rep. 44 navedlo, da je „ustaljena sodna praksa SES, da pravila o enaki obravnavi prepovedujejo ne le odkrito diskriminacijo na osnovi narodnosti, temveč tudi prikrite oblike diskriminacije, ki z uporabo drugih razlikovalnih meril v praksi dosežejo isti rezultat“.

| — | Sodišče EFTA in tudi Sodišče Evropskih skupnosti sta zaključili, da „nacionalni predpisi, v skladu s katerimi se na podlagi prebivališča delajo razlike, lahko delujejo predvsem v škodo državljanov drugih pogodbenic, saj so nerezidenti v večini primerov tujci“. Rainford-Towning, odstavek 29. |
| --- | --- |

—

Sodišče EFTA in tudi Sodišče Evropskih skupnosti sta zaključili, da „nacionalni predpisi, v skladu s katerimi se na podlagi prebivališča delajo razlike, lahko delujejo predvsem v škodo državljanov drugih pogodbenic, saj so nerezidenti v večini primerov tujci“. Rainford-Towning, odstavek 29.

| — | Sodišče EFTA je tudi ugotovilo, da je „pri utemeljitvi na podlagi javne politike, kot je predvideno v členu 33 EGP, treba upoštevati, da kolikor se lahko upraviči posebno obravnavo tujih državljanov, ki so predmet Sporazuma EGP, uporaba koncepta javne politike, poleg vznemirjenja družbenega reda, ki ga povzroči vsako kršenje zakonodaje, v vsakem primeru predpostavlja obstoj resnične in zadosti resne grožnje za enega od temeljnih interesov družbe“. Rainford-Towning, odstavek 42. |
| --- | --- |

—

Sodišče EFTA je tudi ugotovilo, da je „pri utemeljitvi na podlagi javne politike, kot je predvideno v členu 33 EGP, treba upoštevati, da kolikor se lahko upraviči posebno obravnavo tujih državljanov, ki so predmet Sporazuma EGP, uporaba koncepta javne politike, poleg vznemirjenja družbenega reda, ki ga povzroči vsako kršenje zakonodaje, v vsakem primeru predpostavlja obstoj resnične in zadosti resne grožnje za enega od temeljnih interesov družbe“. Rainford-Towning, odstavek 42.

| — | Sodišče EFTA je potrdilo, da je zaščita funkcije in dobrega ugleda sektorja finančnih storitev legitimen cilj javne politike in da lahko nastanejo nekateri zapleti zaradi dejstva, da država Lihtenštajn ni pogodbenica Luganske konvencije. |
| --- | --- |

—

Sodišče EFTA je potrdilo, da je zaščita funkcije in dobrega ugleda sektorja finančnih storitev legitimen cilj javne politike in da lahko nastanejo nekateri zapleti zaradi dejstva, da država Lihtenštajn ni pogodbenica Luganske konvencije.

---

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 40/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 40/18

---

Tožba Bankers' and Securities Dealers' Association of Iceland proti Nadzornemu organu EFTA, vložena dne 23. novembra 2004

(Zadeva E-9/04)

(2005/C 40/11)

Bankers' and Securities Dealers' Association of Iceland, ki ga zastopata Dr. Hans-Jörg Niemeyer, Hengeler Mueller, avenue Cortenbergh 1118, B-1000 Bruselj, in Dr. Ralf Sauer, Hengeler Mueller, Charlottenstraße 35/36, 10117 Berlin, Nemčija, je dne 23. novembra 2004 na Sodišče EFTA vložilo tožbo proti Nadzornemu organu EFTA.

Vlagatelj Sodišču predlaga, da:

| 1. | razveljavi odločbo Nadzornega organa EFTA z dne 11. avgusta 2004, Odločbo št. 213/04/COL (Icelandic Housing Financing Fund); in |
| --- | --- |

1.

razveljavi odločbo Nadzornega organa EFTA z dne 11. avgusta 2004, Odločbo št. 213/04/COL (Icelandic Housing Financing Fund); in

| 2. | Nadzornemu organu EFTA naloži plačilo stroškov postopka. |
| --- | --- |

2.

Nadzornemu organu EFTA naloži plačilo stroškov postopka.

Pravno in dejansko ozadje ter tožbeni razlogi, ki so navedeni v podporo:

| — | Vlagatelj je poslovno združenje vseh islandskih komercialnih bank in deluje kot njihova klirinška banka ter za njih opravlja storitve. |
| --- | --- |

—

Vlagatelj je poslovno združenje vseh islandskih komercialnih bank in deluje kot njihova klirinška banka ter za njih opravlja storitve.

| — | Icelandic Housing Financing Fund („HFF“) zagotavlja splošna posojila posameznikom za namene gradnje ali nakupa stanovanjskih objektov ter dodatna posojila posameznikom z nižjimi dohodki. |
| --- | --- |

—

Icelandic Housing Financing Fund („HFF“) zagotavlja splošna posojila posameznikom za namene gradnje ali nakupa stanovanjskih objektov ter dodatna posojila posameznikom z nižjimi dohodki.

| — | Vlagatelj trdi, da splošna posojila sodijo med običajne bančne storitve in da je dejanski državni monopol HFF v nasprotju s svobodo opravljanja storitev, pravico do ustanavljanja in prostim pretokom kapitala. |
| --- | --- |

—

Vlagatelj trdi, da splošna posojila sodijo med običajne bančne storitve in da je dejanski državni monopol HFF v nasprotju s svobodo opravljanja storitev, pravico do ustanavljanja in prostim pretokom kapitala.

| — | Odločba Nadzornega organa EFTA št. 213/04/COL z dne 11. avgusta 2004 je sistem HFF razglasila za združljivega s predpisi o državni pomoči v skladu s členom 59(2) EGP. |
| --- | --- |

—

Odločba Nadzornega organa EFTA št. 213/04/COL z dne 11. avgusta 2004 je sistem HFF razglasila za združljivega s predpisi o državni pomoči v skladu s členom 59(2) EGP.

| — | Vlagatelj trdi, da je Nadzorni organ EFTA:






  — | kršil svojo obveznost uvedbe formalnega postopka; |
| --- | --- | --- |

—

Vlagatelj trdi, da je Nadzorni organ EFTA:

—

kršil svojo obveznost uvedbe formalnega postopka;

| — | kršil bistvene postopkovne zahteve s tem, da ni zagotovil ustreznih razlogov, kot to zahteva člen 16 Sporazuma o nadzoru in sodišču; in |
| --- | --- |

—

kršil bistvene postopkovne zahteve s tem, da ni zagotovil ustreznih razlogov, kot to zahteva člen 16 Sporazuma o nadzoru in sodišču; in

| — | napačno razlagal in uporabljal člen 59(2) EGP. |
| --- | --- |

—

napačno razlagal in uporabljal člen 59(2) EGP.

---

Stalni odbor EFTA

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 40/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 40/19

---

Nacionalni referenčni laboratorij, imenovan s strani Norveške, v skladu z Odločbo Sveta 1999/313/ES o referenčnih laboratorijih, za spremljanje bakteriološke in virusne okuženosti školjk

(2005/C 40/12)

| The Norwegian School of Veterinary Science |
| --- |
| Department of Food Safety and Infection Biology |
| P.O. Box 8146 Dep. |
| N-0033 Oslo |

The Norwegian School of Veterinary Science

Department of Food Safety and Infection Biology

P.O. Box 8146 Dep.

N-0033 Oslo

---

Nadzori organ EFTA

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 40/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 40/20

---

43. sprememba Smernic državne pomoči

Odločitev Nadzornega organa EFTE o predlogu ustreznih ukrepov

(2005/C 40/13)

Datum sprejetja:

Država članica EFTE: ni podatkov

Primer št.: 47655

Naslov: Spremembe Poglavja 26A Smernic nadzornega organa o „Večsektorskem okviru za regionalno pomoč, namenjeno večjim investicijskim projektom“ in predlog ustreznih ukrepov.

Pravna podlaga: Odločitev kolegija št. 40/04

Odločitev: Ustrezni ukrepi, ki jih je predlagal Organ, sprejele pa države članice EFTE, so:

---

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 40/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 40/21

---

EMAS

Seznam lokacij na Norveškem, registriranih po Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo v skladu z Uredbo (ES) št. 761/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001

(2005/C 40/14)

| Registrska številka | Začasno ustavljen | Ime in naslov podjetja | Telefon/Faks/E-pošta | Oseba za stike | Industrijski sektor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NO-000001 | | Peterson Linerboard AS |
| Verket 22 |
| N-1543 Moss |

Registrska številka

Začasno ustavljen

Ime in naslov podjetja

Telefon/Faks/E-pošta

Oseba za stike

Industrijski sektor

NO-000001

Peterson Linerboard AS

Verket 22

N-1543 Moss

+47/ 69 25 65 00

+47/ 69 25 46 95

Ellen Hilde Grøm

21.120

NO-000003

| Norske Skogindustrier ASA |
| --- |
| Skogn |
| N-7620 Skogn |

Norske Skogindustrier ASA

Skogn

N-7620 Skogn

+47/ 74 08 70 00

+47/ 74 08 71 09

wenche.ravlo@norske-skog.com

Wenche Ravlo

21

NO-000004

| Isola AS |
| --- |
| Fabrikk Eidanger |
| Prestmoen 9 |
| N-3945 Eidanger |

Isola AS

Fabrikk Eidanger

Prestmoen 9

N-3945 Eidanger

+47/ 35 57 57 00

+47/ 35 55 48 44

isola@isola.no

Gunnar Hansen

26.820

NO-000005

| Maarud AS |
| --- |
| N-2114 Disenå |

Maarud AS

N-2114 Disenå

+47/ 62 96 82 00

+47/ 62 96 82 61

kmellem@krafteurope.com

Kari Benterud Mellem

15.31

NO-000015

| Rescon Mapei AS |
| --- |
| Vallsetveien 6 |
| N-2120 Sagstua |

Rescon Mapei AS

Vallsetveien 6

N-2120 Sagstua

+47/ 62 97 20 00

+47/ 62 97 20 99

alan.ulstad@resconmapei.no

Alan K. Ulstad

24.66

NO-000016

| Håg ASA |
| --- |
| Sundveien |
| N-7460 Røros |

Håg ASA

Sundveien

N-7460 Røros

+47/ 72 40 72 00

+47/ 72 40 72 72

Maj Britt Fjerdingen

36.11

NO-000017

| Gyproc AS |
| --- |
| Habornv 59 |
| N-1631 Gamle Fredrikstad |

Gyproc AS

Habornv 59

N-1631 Gamle Fredrikstad

+47/ 69 35 75 00

+47/ 69 35 75 01

gyprocno@gyproc.com

Jon Gjerløw

26.62

NO-000019

| Norske Skogindustrier ASA |
| --- |
| Saugbruksforeningen |
| Tistedalsg 9-11 |
| N-1756 Halden |

Norske Skogindustrier ASA

Saugbruksforeningen

Tistedalsg 9-11

N-1756 Halden

+47/ 69 17 40 00

+47/ 69 17 43 30

Alfred Isaksen

21.111

21.120

NO-000023

| Norgips AS |
| --- |
| Tørkop |
| N-3060 Svelvik |

Norgips AS

Tørkop

N-3060 Svelvik

+47/ 33 78 48 00

+47/ 33 78 48 50

john-widar.kalleberg@norgips.com

John Widar Kalleberg

26.62

NO-000026

| Domstein Måløy AS |
| --- |
| Domstein-Måløy Fiskeindustri |
| Trollebø |
| N-6700 Måløy |

Domstein Måløy AS

Domstein-Måløy Fiskeindustri

Trollebø

N-6700 Måløy

+47/ 57 85 58 00

+47/ 57 85 58 01

are.natland.boe@domstein.no

Grete Hamre

15.202

NO-000027

| Sør-Norge Aluminium AS |
| --- |
| N-5460 Husnes |

Sør-Norge Aluminium AS

N-5460 Husnes

+47/ 53 47 50 00

+47/ 53 47 53 90

magne.rekkedal@soral.no

Magne Rekkedal

27.421

NO-000034

| Savo AS |
| --- |
| Fyrstikkbakken 7 |
| N-0667 Oslo |

Savo AS

Fyrstikkbakken 7

N-0667 Oslo

+47/ 22 91 67 00

+47/ 22 63 12 09

Birgit Madsen

31.11

NO-000035

| Olsen Skarholmen AS |
| --- |
| Skarholmen |
| N-5033 Kleppestø |

Olsen Skarholmen AS

Skarholmen

N-5033 Kleppestø

+47/ 56 15 77 70

+47/ 56 15 77 75

bente.nasutvik@panfish.no

Bente Naustvik

15.202

NO-000044

| Hydro Aluminium Profiler AS |
| --- |
| N-2240 Magnor |

Hydro Aluminium Profiler AS

N-2240 Magnor

+47/ 62 83 33 00

+47/ 62 83 33 10

Øyvind Aasen

28

NO-000052

| Gålå Høgfjellshotell og Hytter AS |
| --- |
| N-2646 Gålå |

Gålå Høgfjellshotell og Hytter AS

N-2646 Gålå

+47/ 61 29 81 09

+47/ 61 29 85 40

galahot@online.no

Gunther Motzke

55.110

55.210

NO-000053

| Dale AS |
| --- |
| Fabrikkvegen |
| N-5721 Dalekvam |

Dale AS

Fabrikkvegen

N-5721 Dalekvam

+47/ 56 59 41 00

+47/ 56 59 41 41

daleas@sagatex.no

Knut Skeide

17.210

NO-000054

| AS Norske Shell |
| --- |
| Draugenfeltet |
| Risavika Havnering 300 |
| Postboks 40 |
| N-4098 Tananger |

AS Norske Shell

Draugenfeltet

Risavika Havnering 300

Postboks 40

N-4098 Tananger

+47/ 51 69 30 00

+47/ 51 69 30 30

Trym Edvardsson

11.10

NO-000055

| Møre Tekstilfabrikk AS |
| --- |
| Avd Gåseid |
| Kvasnesveien 2 |
| N-6037 Ålesund |

Møre Tekstilfabrikk AS

Avd Gåseid

Kvasnesveien 2

N-6037 Ålesund

+47/ 70 17 53 00

+47/ 70 17 53 90

vidar@more-tekstil.no

Vidar Mittet

17.60

NO-000056

| Møre Tekstilfabrikk AS |
| --- |
| Avd Vegsund |
| Borgundveien 489 |
| N-6015 Ålesund |

Møre Tekstilfabrikk AS

Avd Vegsund

Borgundveien 489

N-6015 Ålesund

+47/ 70 17 53 00

+47/ 70 17 53 90

vidar@more-tekstil.no

Vidar Mittet

17.60

NO-000059

| Ørsta Gruppen AS |
| --- |
| N-6151 Ørsta |

Ørsta Gruppen AS

N-6151 Ørsta

+47/ 70 04 70 04

+47/ 70 04 71 01

firmapost@orstastaal.no

Rolf O. Hjelle

28.1

NO-000060

| Isola AS |
| --- |
| Fabrikk Platon |
| Lienfossveien 9 |
| N-3670 Notodden |

Isola AS

Fabrikk Platon

Lienfossveien 9

N-3670 Notodden

+47/ 35 57 57 00

+47/ 35 55 48 44

isola@isola.no

Gunnar Hansen

25.20

NO-000062

| Sødra Cell Folla AS |
| --- |
| N-7796 Follafoss |

Sødra Cell Folla AS

N-7796 Follafoss

+47/ 74 12 36 00

+47/ 74 12 36 01

Oddvar Aftret

21.111

NO-000063

| Pyrox AS |
| --- |
| N-5685 Uggdal |

Pyrox AS

N-5685 Uggdal

+47/ 53 43 04 00

+47/ 53 43 04 04

Eirik Helgesen

29.2

NO-000071

| Forestia AS |
| --- |
| Avd Kvam |
| N-2650 Kvam |

Forestia AS

Avd Kvam

N-2650 Kvam

+47/ 62 42 82 00

+47/ 61 29 25 30

kvam@forestia.com

Harvey Rønningen

20.200

NO-000074

| Brødr Sunde AS |
| --- |
| Borgundfjordveien 118 |
| N-6022 Ålesund |

Brødr Sunde AS

Borgundfjordveien 118

N-6022 Ålesund

+47/ 70 17 70 00

+47/ 70 14 34 10

post@sunde.no

Liv Jorunn Valaas

24.160

NO-000083

| Total E & P Norge AS |
| --- |
| Finnestadveien 44 |
| N-4029 Stavanger |

Total E & P Norge AS

Finnestadveien 44

N-4029 Stavanger

+47/ 51 50 39 18

+47/ 51 50 31 40

firmapost@ep.total.no

Ulf Einar Moltu

11.100

NO-000084

| Kims Norge AS |
| --- |
| Postboks 33 |
| N-2857 Skreia |

Kims Norge AS

Postboks 33

N-2857 Skreia

+47/ 61 16 56 00

+47/ 61 16 44 17

Stein Rønne

15

NO-000085

| Kährs Brumunddal AS |
| --- |
| Strandsagveien 2 |
| N-2381 Brumunddal |

Kährs Brumunddal AS

Strandsagveien 2

N-2381 Brumunddal

+47/ 62 34 66 00

+47/ 62 34 68 59

Harald Øie

20.200

NO-000086

| Grafisk Senter Grøset AS |
| --- |
| N-2260 Kirkenær |

Grafisk Senter Grøset AS

N-2260 Kirkenær

+47/ 62 94 65 00

+47/ 62 99 65 01

firmapost@gsg.no

Mari Lilleåsen

22.220

NO-000087

| Norske Skogindustrier ASA |
| --- |
| Follum |
| N-3505 Hønefoss |

Norske Skogindustrier ASA

Follum

N-3505 Hønefoss

+47/ 32 11 21 00

+47/ 32 11 21 00

astrid.broch-due@norske-skog.com

Astrid Broch-Due

21

NO-000088

| Moelven Van Severen AS |
| --- |
| Tiendeholmen |
| N-7800 Namsos |

Moelven Van Severen AS

Tiendeholmen

N-7800 Namsos

+47/ 74 21 33 00

+47/ 74 21 33 90

post@vanseveren.moelven.com

Frank-Espen Kristoffersen

20.101

NO-000090

| AS Oppland Metall |
| --- |
| Mattisrudsvingen 2 |
| N-2827 Hunndalen |

AS Oppland Metall

Mattisrudsvingen 2

N-2827 Hunndalen

+47/ 61 18 76 70

+47/61 17 04 71

firmapost@opplandmetall.no

Knut Sørlie

37.00, 60.2

NO-000092

| Forestia AS |
| --- |
| Braskereidfoss |
| N-2435 Braskereidfoss |

Forestia AS

Braskereidfoss

N-2435 Braskereidfoss

+47/ 62 42 82 00

+47/ 62 42 82 78

braskeriedfoss@forestia.com

Per Olav Løken

20.200

NO-000093

| Prior Øst BA |
| --- |
| Industriveien 1 |
| N-1890 Rakkestad |

Prior Øst BA

Industriveien 1

N-1890 Rakkestad

+47/ 69 22 67 00

+47/ 69 22 67 01

Arne Kristian Kolberg

15.12

NO-000095

| Grip Senter |
| --- |
| Storgata 23 C |
| N-0184 Oslo |

Grip Senter

Storgata 23 C

N-0184 Oslo

+47/ 22 97 98 00

+47/ 22 42 75 10

Eva Marit Isanger

91.33

NO-000096

| Gjøvik Land og Toten Avfallsselskap DA |
| --- |
| Dalborgmarka 100 |
| N-2827 Hunndalen |

Gjøvik Land og Toten Avfallsselskap DA

Dalborgmarka 100

N-2827 Hunndalen

+47/ 61 14 55 80

+47/ 61 13 22 45

Bjørn E. Berg

90

NO-000097

| Hydro Polymers AS |
| --- |
| Klor/VCM fabrikken & PVC fabrikken |
| Rafnes |
| N-3966 Stahelle |

Hydro Polymers AS

Klor/VCM fabrikken & PVC fabrikken

Rafnes

N-3966 Stahelle

+47/35 00 60 94

+47/35 00 62 98

nils.eirik.stamland@hydro.com

Nils Eirik Stamland

24.140

---

III Obvestila

Komisija

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 40/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 40/24

---

IRL-Dublin: Opravljanje rednih zračnih prevozov

Javni razpis Irske v skladu s členom 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 o opravljanju rednih zračnih prevozov med Kerryjem in Dublinom, Irska

(Besedilo velja za EGP)

(2005/C 40/15)

| 1. | Uvod: Irska je spremenila obveznost javne službe, objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 66/04 z dne 15. marca 2002, v skladu s členom 4(1)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti, glede rednih zračnih prevozov med Dublinom in Kerryjem z veljavnostjo od 22. julija 2005. Standardi, ki jih zahteva revidirana obveznost javne službe, so bili objavljeni v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 39 z dne 16.2.2005.
  Če noben letalski prevoznik ne bo začel ali nameraval začeti z rednimi zračnimi prevozi skladno z obveznostjo javne službe in ne bo zahteval fmančnega nadomestila v roku enega meseca od objave, bo Irska, po postopku iz člena 4(1)(d) uredbe, nadaljevala z omejevanjem dostopa do proge na enega samega letalskega prevoznika, z veljavnostjo od 22. julija 2005, in ponudila pravico do opravljanja takih prevozov na javnem razpisu. |
| --- | --- |

1.

Uvod: Irska je spremenila obveznost javne službe, objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 66/04 z dne 15. marca 2002, v skladu s členom 4(1)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti, glede rednih zračnih prevozov med Dublinom in Kerryjem z veljavnostjo od 22. julija 2005. Standardi, ki jih zahteva revidirana obveznost javne službe, so bili objavljeni v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 39 z dne 16.2.2005.

Če noben letalski prevoznik ne bo začel ali nameraval začeti z rednimi zračnimi prevozi skladno z obveznostjo javne službe in ne bo zahteval fmančnega nadomestila v roku enega meseca od objave, bo Irska, po postopku iz člena 4(1)(d) uredbe, nadaljevala z omejevanjem dostopa do proge na enega samega letalskega prevoznika, z veljavnostjo od 22. julija 2005, in ponudila pravico do opravljanja takih prevozov na javnem razpisu.

| 2. | Predmet razpisa: Izvajanje rednih zračnih prevozov med Dublinom in Kerryjem od 22. julija 2005, v skladu z obveznostjo javne službe, uvedeno na tej progi in objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 39 z dne 16.2.2005. |
| --- | --- |

2.

Predmet razpisa: Izvajanje rednih zračnih prevozov med Dublinom in Kerryjem od 22. julija 2005, v skladu z obveznostjo javne službe, uvedeno na tej progi in objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 39 z dne 16.2.2005.

| 3. | Sodelovanje na razpisu: Na razpisu lahko sodelujejo vsi prevozniki Skupnosti, ki imajo veljavno licenco, podeljeno v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov. Prevozi se bodo opravljali do letališč v pristojnosti Uprave Republike Irske za letalstvo. |
| --- | --- |

3.

Sodelovanje na razpisu: Na razpisu lahko sodelujejo vsi prevozniki Skupnosti, ki imajo veljavno licenco, podeljeno v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov. Prevozi se bodo opravljali do letališč v pristojnosti Uprave Republike Irske za letalstvo.

| 4. | Razpisni postopek: Za ta razpis veljajo določbe iz člena 4(1)(d), (e), (f), (g), (h), in (i) Uredbe (EGS) št. 2408/92. |
| --- | --- |

4.

Razpisni postopek: Za ta razpis veljajo določbe iz člena 4(1)(d), (e), (f), (g), (h), in (i) Uredbe (EGS) št. 2408/92.

| 5. | Informacija za ponudnike: Popolna razpisna dokumentacija, vključno s ponudbenim obrazcem, zahtevami glede finančnih informacij, pojasnilom o demografskih in družbeno-gospodarskih posebnostih prispevne površine letališča Kerry, podatki o letališču (število potnikov v preteklosti, letališke takse, tehnične zmogljivosti itd.) in celotnimi pogodbenimi pogoji, je brezplačno na voljo pri:
  Department of Transport, 44 Kildare Street, Att: Mr Liam Keogh, - Dublin 2. Tel.: (+353-1) 604 15 94. Fax: (+353-1) 6041681. E-mail: liamkeogh@transport.ie. |
| --- | --- |

5.

Informacija za ponudnike: Popolna razpisna dokumentacija, vključno s ponudbenim obrazcem, zahtevami glede finančnih informacij, pojasnilom o demografskih in družbeno-gospodarskih posebnostih prispevne površine letališča Kerry, podatki o letališču (število potnikov v preteklosti, letališke takse, tehnične zmogljivosti itd.) in celotnimi pogodbenimi pogoji, je brezplačno na voljo pri:

Department of Transport, 44 Kildare Street, Att: Mr Liam Keogh, - Dublin 2. Tel.: (+353-1) 604 15 94. Fax: (+353-1) 6041681. E-mail: liamkeogh@transport.ie.

| 6. | Informacije, zahtevane od ponudnikov: Poleg natančno izpolnjenega ponudbenega obrazca morajo ponudniki izpolniti zahteve naročnika, upoštevajoč, da se začno prevozi opravljati 22. julija 2005 in zahteve v zvezi z zanesljivostjo in rednim zagotavljanjem prevozov, zadostiti tudi s/z:






  (a) | finančno sposobnostjo in zmogljivostjo za opravljanje navedenih prevozov; |
| --- | --- | --- |

6.

Informacije, zahtevane od ponudnikov: Poleg natančno izpolnjenega ponudbenega obrazca morajo ponudniki izpolniti zahteve naročnika, upoštevajoč, da se začno prevozi opravljati 22. julija 2005 in zahteve v zvezi z zanesljivostjo in rednim zagotavljanjem prevozov, zadostiti tudi s/z:

(a)

finančno sposobnostjo in zmogljivostjo za opravljanje navedenih prevozov;

| (b) | potrebnimi veljavnimi operativnimi licencami in spričevali (operativna licenca in spričevalo letalskega prevoznika, izdana na podlagi skupnega sporazuma JAR–OPS); in |
| --- | --- |

(b)

potrebnimi veljavnimi operativnimi licencami in spričevali (operativna licenca in spričevalo letalskega prevoznika, izdana na podlagi skupnega sporazuma JAR–OPS); in

| (c) | izkazanimi predhodnimi izkušnjami z izvajanjem rednih potniških prevozov. |
| --- | --- |

(c)

izkazanimi predhodnimi izkušnjami z izvajanjem rednih potniških prevozov.

Ponudbe, ki bodo ustrezale zahtevam iz točk (a), (b) in (c), bodo ovrednotene glede na to, katera izmed njih bo ekonomsko najugodncjša, pri čemcr bo upoštevana tudi sposobnost prevoznika jamčiti, da bo izvajal OJS prevoze v obdobju veljavnosti pogodbe. Vendar naročnik ni dolžan sprejeti nobene ponudbe. Minister si v posebnih okoliščinah pridržuje pravico do pogajanja s ponudniki o ceni v zvezi z njegovo ponudbo, vendar z upoštevanjem predvidenih izgub zaradi operativnih stroškov, predvidenih donosov itd.

Naročnik si pridržuje pravico pridobiti dodatne informacije o fmančnih in/ali tehničnih virih in zmožnostih kandidata ter brez vpliva na prej navedeno, pri tretji osebi ali kandidatu pridobiti ali iskati dodatne informacije v zvezi z zmožnostjo kandidata za izvajanje ustreznih rednih zračnih prevozov.

Cene v ponudbah morajo biti določene v eurih, vsa dokazna dokumentacija pa mora biti v angleškem jeziku. Upošteva se, da je pogodba sestavljena po irski zakonodaji in je v izključni pristojnosti irskih sodišč.

| 7. | Finančno nadomestilo: Ponudniki morajo izrecno navesti znesek finančnega nadomestila, zahtevanega za izvajanje obveznosti javne storitve na progi, za vsako od 3 let od predvidenega datuma začetka. Nadomestilo se izračuna v skladu z zahtevanimi minimalnimi standardi.
  Dejanski znesek nadomestila, ki ga bo plačalo Ministrstvo za promet, se določi vsako leto naknadno in bo omejen na dejansko nastale izgube, ob upoštevanju dejanskih stroškov, prihodkov in po potrebi profitne marže, uspešnega ponudnika pri izvajanju prevozov in bo navzgor omejen z zneskom, navedenim za vsako leto v razpisu.
  Prevoznik lahko zahteva plačilo v obliki rednih obrokov, v skladu s postopki, določenimi v dokumentaciji iz točke 5 zgoraj. Izravnalno plačilo bo plačano ob koncu vsakega pogodbenega leta na podlagi potrdila naročnika o ustrezno dokumentiranem zahtevku s priloženim revizijskim poročilom, v skladu s pogodbenimi določili,
  Pogodba bo vsebovala določbo o povišanju zgornje meje nadomestila v posameznem(-ih) letu(-ih) po presoji naročnika v primeru sprememb pogojev poslovanja. Brez poseganja v določbe o prekinitvi pogodbe bo naročnik pri ocenjevanju morebitnega predloga za povišanje zgornje meje subvencije v posameznem(-ih) letu(-ih) ustrezno upošteval razvoj dogodkov z vplivom na opravljanje prevozov, ki jih prevoznik ni predvidel ali ni mogcl predvideti oziroma so posledica dejavnikov izven njegovega nadzora,
  Vsa plačila po pogodbi bodo v eurih. |
| --- | --- |

7.

Finančno nadomestilo: Ponudniki morajo izrecno navesti znesek finančnega nadomestila, zahtevanega za izvajanje obveznosti javne storitve na progi, za vsako od 3 let od predvidenega datuma začetka. Nadomestilo se izračuna v skladu z zahtevanimi minimalnimi standardi.

Dejanski znesek nadomestila, ki ga bo plačalo Ministrstvo za promet, se določi vsako leto naknadno in bo omejen na dejansko nastale izgube, ob upoštevanju dejanskih stroškov, prihodkov in po potrebi profitne marže, uspešnega ponudnika pri izvajanju prevozov in bo navzgor omejen z zneskom, navedenim za vsako leto v razpisu.

Prevoznik lahko zahteva plačilo v obliki rednih obrokov, v skladu s postopki, določenimi v dokumentaciji iz točke 5 zgoraj. Izravnalno plačilo bo plačano ob koncu vsakega pogodbenega leta na podlagi potrdila naročnika o ustrezno dokumentiranem zahtevku s priloženim revizijskim poročilom, v skladu s pogodbenimi določili,

Pogodba bo vsebovala določbo o povišanju zgornje meje nadomestila v posameznem(-ih) letu(-ih) po presoji naročnika v primeru sprememb pogojev poslovanja. Brez poseganja v določbe o prekinitvi pogodbe bo naročnik pri ocenjevanju morebitnega predloga za povišanje zgornje meje subvencije v posameznem(-ih) letu(-ih) ustrezno upošteval razvoj dogodkov z vplivom na opravljanje prevozov, ki jih prevoznik ni predvidel ali ni mogcl predvideti oziroma so posledica dejavnikov izven njegovega nadzora,

Vsa plačila po pogodbi bodo v eurih.

| 8. | Obdobje veljavnosti, sprememba in prekinitev pogodbe: Pogodbo bo dodelil minister za promet. Pogodba bo veljala za obdobje treh let od 22. julija 2005. Po potrebi bo izveden nov javni razpis pred potekom največ triletnega obdobja od 22. julija 2005. Morebitna sprememba ali prekinitev pogodbe bo v skladu s pogodbenimi določili. Spremembe standardov, ki jih zahteva obveznost iz opravljanja javnih storitev, se dovoli le ob predhodnem dogovoru z naročnikom. |
| --- | --- |

8.

Obdobje veljavnosti, sprememba in prekinitev pogodbe: Pogodbo bo dodelil minister za promet. Pogodba bo veljala za obdobje treh let od 22. julija 2005. Po potrebi bo izveden nov javni razpis pred potekom največ triletnega obdobja od 22. julija 2005. Morebitna sprememba ali prekinitev pogodbe bo v skladu s pogodbenimi določili. Spremembe standardov, ki jih zahteva obveznost iz opravljanja javnih storitev, se dovoli le ob predhodnem dogovoru z naročnikom.

| 9. | Kazni v primeru neizpolnjevanja pogodbe s strani prevoznika: Kadar je let odpovedan iz razlogov, ki jih je mogoče neposredno pripisati prevozniku, se plača odškodnina glede morebitnih dejansko nastalih stroškov, ki jih povzročijo prevozniki pri ravnanju s potniki, ker prevozi niso bili opravljeni. Naročnik si pridržuje pravico do obvestila o prekinitvi pogodbe, glede na ustreznost prevozov, ki jih zagotavlja prevoznik, in zlasti število odpovedanih in/ali zamujenih letov iz razlogov, ki jih je mogočc neposredno pripisati prevozniku, če meni, da standardi, ki jih zahteva obveznost iz opravljanja javne storitve, niso bili ali niso zadovoljivo izpolnjeni. |
| --- | --- |

9.

Kazni v primeru neizpolnjevanja pogodbe s strani prevoznika: Kadar je let odpovedan iz razlogov, ki jih je mogoče neposredno pripisati prevozniku, se plača odškodnina glede morebitnih dejansko nastalih stroškov, ki jih povzročijo prevozniki pri ravnanju s potniki, ker prevozi niso bili opravljeni. Naročnik si pridržuje pravico do obvestila o prekinitvi pogodbe, glede na ustreznost prevozov, ki jih zagotavlja prevoznik, in zlasti število odpovedanih in/ali zamujenih letov iz razlogov, ki jih je mogočc neposredno pripisati prevozniku, če meni, da standardi, ki jih zahteva obveznost iz opravljanja javne storitve, niso bili ali niso zadovoljivo izpolnjeni.

| 10. | Rok za predložitev ponudb: Enaintrideset (31) koledarskih dni od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropskih skupnosti. |
| --- | --- |

10.

Rok za predložitev ponudb: Enaintrideset (31) koledarskih dni od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

| 11. | Postopek prijave: Ponudbe je treba poslati s priporočeno poštno pošiljko, pri čemer velja datum na poštnem žigu, ali dostaviti na naslov:
  Department of Transport, 44 Kildare Street, IRL-Dublin 2, do 12. ure opoldne (po irskem času) na dan iz točke 10, v ovojnici z oznako „EASP Tender“. |
| --- | --- |

11.

Postopek prijave: Ponudbe je treba poslati s priporočeno poštno pošiljko, pri čemer velja datum na poštnem žigu, ali dostaviti na naslov:

Department of Transport, 44 Kildare Street, IRL-Dublin 2, do 12. ure opoldne (po irskem času) na dan iz točke 10, v ovojnici z oznako „EASP Tender“.

| 12. | Veljavnost razpisa: V skladu s prvim stavkom člena 4(1)(d) Uredbe (EGS) št. 2408/92 je ta razpis veljaven pod pogojem, da noben letalski prevoznik Skupnosti ne predloži programa za obratovanje proge v skladu z naloženimi obveznostmi iz opravljanja javnih storitev, ne da bi prejel kakršno koli fmančno nadomestilo, pred iztekom roka za predložitev ponudb. |
| --- | --- |

12.

Veljavnost razpisa: V skladu s prvim stavkom člena 4(1)(d) Uredbe (EGS) št. 2408/92 je ta razpis veljaven pod pogojem, da noben letalski prevoznik Skupnosti ne predloži programa za obratovanje proge v skladu z naloženimi obveznostmi iz opravljanja javnih storitev, ne da bi prejel kakršno koli fmančno nadomestilo, pred iztekom roka za predložitev ponudb.

| 13. | Zakon o svobodi informacij iz leta 1997: Ministrstvo za promet se zavezuje, da si bo po najboljših močeh prizadevalo ohraniti zaupnost informacij, ki mu jih bodo predložili ponudniki, glede na svoje zakonske obveznosti, vključno z Zakonom o svobodi infonnacij (FOI) 1997, spremenjenim z Zakonom o svobodi informacij 2003. Če ponudniki želijo, da katera izmed informacij, ki so jih predložili v ponudbah, ne bi bila razkrita zaradi svoje poslovne občutljivosti, jo morajo ob predložitvi označiti in navesti razloge za njeno občutljivost. Ministrstvo se bo o občutljivi informaciji posvetovalo s ponudniki pred sprejetjem odločitve ali naj da informacijo v obtok na podlagi določb Zakona o svobodi informacij. Če ponudniki nobene od informacij, ki so jih predložili, ne štejejo za poslovno občutljivo, o tem predložijo izjavo, takšno informacijo pa je mogoče kot odgovor na zahtevo FOI dati v obtok. |
| --- | --- |

13.

Zakon o svobodi informacij iz leta 1997: Ministrstvo za promet se zavezuje, da si bo po najboljših močeh prizadevalo ohraniti zaupnost informacij, ki mu jih bodo predložili ponudniki, glede na svoje zakonske obveznosti, vključno z Zakonom o svobodi infonnacij (FOI) 1997, spremenjenim z Zakonom o svobodi informacij 2003. Če ponudniki želijo, da katera izmed informacij, ki so jih predložili v ponudbah, ne bi bila razkrita zaradi svoje poslovne občutljivosti, jo morajo ob predložitvi označiti in navesti razloge za njeno občutljivost. Ministrstvo se bo o občutljivi informaciji posvetovalo s ponudniki pred sprejetjem odločitve ali naj da informacijo v obtok na podlagi določb Zakona o svobodi informacij. Če ponudniki nobene od informacij, ki so jih predložili, ne štejejo za poslovno občutljivo, o tem predložijo izjavo, takšno informacijo pa je mogoče kot odgovor na zahtevo FOI dati v obtok.

---

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 40/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 40/26

---

IRL-Dublin: Opravljanje rednih zračnih prevozov

Javni razpis Irske v skladu s Členom 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 o opravljanju rednih zračnih prevozov med Galwayem in Dublinom, Irska

(Besedilo velja za EGP)

(2005/C 40/16)

| 1. | Uvod: Irska je spremenila obveznost javne službe, objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 66/05 z dne 15. marca 2002, v skladu s členom 4(1)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti, glede rednih zračnih prevozov med Dublinom in Galwayem, z veljavnostjo od 22. julija 2005. Standardi, ki jih zahteva revidirana obveznost javne službe, so bili objavljeni v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 39 z dne 16. februarja 2005.
  Če noben letalski prevoznik ne bo začel ali nameraval začeti z rednimi zračnimi prevozi skladno z obveznostjo javne službe in ne bo zahteval finančnega nadomestila v roku enega meseca od objave, bo Irska, po postopku iz člena 4(1)(d) uredbe, nadaljevala z omejevanjem dostopa do progc na enega samega letalskega prevoznika, z veljavnostjo od 22. julija 2005, in ponudila pravico do opravljanja takih prevozov na javnem razpisu. |
| --- | --- |

1.

Uvod: Irska je spremenila obveznost javne službe, objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 66/05 z dne 15. marca 2002, v skladu s členom 4(1)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti, glede rednih zračnih prevozov med Dublinom in Galwayem, z veljavnostjo od 22. julija 2005. Standardi, ki jih zahteva revidirana obveznost javne službe, so bili objavljeni v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 39 z dne 16. februarja 2005.

Če noben letalski prevoznik ne bo začel ali nameraval začeti z rednimi zračnimi prevozi skladno z obveznostjo javne službe in ne bo zahteval finančnega nadomestila v roku enega meseca od objave, bo Irska, po postopku iz člena 4(1)(d) uredbe, nadaljevala z omejevanjem dostopa do progc na enega samega letalskega prevoznika, z veljavnostjo od 22. julija 2005, in ponudila pravico do opravljanja takih prevozov na javnem razpisu.

| 2. | Predmet razpisa: Izvajanje rednih zračnih prevozov med Dublinom in Galwayem od 22. julija 2005, v skladu z obveznostjo javne službe, uvedeno na tej progi in objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 39 z dne 16. februarja 2005. |
| --- | --- |

2.

Predmet razpisa: Izvajanje rednih zračnih prevozov med Dublinom in Galwayem od 22. julija 2005, v skladu z obveznostjo javne službe, uvedeno na tej progi in objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 39 z dne 16. februarja 2005.

| 3. | Sodelovanje na razpisu: Na razpisu lahko sodelujejo vsi prevozniki Skupnosti, ki imajo veljavno licenco, podeljeno v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov. Prevozi se bodo opravljali do letališč v pristojnosti Uprave Republike Irske za letalstvo. |
| --- | --- |

3.

Sodelovanje na razpisu: Na razpisu lahko sodelujejo vsi prevozniki Skupnosti, ki imajo veljavno licenco, podeljeno v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov. Prevozi se bodo opravljali do letališč v pristojnosti Uprave Republike Irske za letalstvo.

| 4. | Razpisni postopek: Za ta razpis veljajo določbe iz člena 4(1)(d), (e), (f), (g), (h), in (i) Uredbe (EGS) št. 2408/92. |
| --- | --- |

4.

Razpisni postopek: Za ta razpis veljajo določbe iz člena 4(1)(d), (e), (f), (g), (h), in (i) Uredbe (EGS) št. 2408/92.

| 5. | Informacija za ponudnike: Popolna razpisna dokumentacija, vključno s ponudbenim obrazcem, zahtevami glede fmančnih informacij, pojasnilom o demogralskih in družbeno-gospodarskih posebnostih prispevne površine letališča Galway, podatki o letališču (število potnikov v preteklosti, letališke takse, tehnične zmogljivosti itd.) in celotnimi pogodbenimi pogoji, je brezplačno na voljo pri:
  Department of Transport, 44 Kildare Street, Att: Mr Liam Keogh, - Dublin 2. Tel.: (+353-1) 604 15 94 Fax: (+353-1) 604 16 81. E-mail: liamkeogh@transport.ie. |
| --- | --- |

5.

Informacija za ponudnike: Popolna razpisna dokumentacija, vključno s ponudbenim obrazcem, zahtevami glede fmančnih informacij, pojasnilom o demogralskih in družbeno-gospodarskih posebnostih prispevne površine letališča Galway, podatki o letališču (število potnikov v preteklosti, letališke takse, tehnične zmogljivosti itd.) in celotnimi pogodbenimi pogoji, je brezplačno na voljo pri:

Department of Transport, 44 Kildare Street, Att: Mr Liam Keogh, - Dublin 2. Tel.: (+353-1) 604 15 94 Fax: (+353-1) 604 16 81. E-mail: liamkeogh@transport.ie.

| 6. | Informacije, zahtevane od ponudnikov: Poleg natančno izpolnjenega ponudbenega obrazca morajo ponudniki izpolniti zahteve naročnika, upoštevajoč, da se začno prevozi opravljati 22. julija 2005 in zahteve v zvezi z zanesljivostjo in rednim zagotavljanjem prevozov, zadostiti tudi s/z:






  (a) | finančno sposobnosljo in zmogljivostjo za opravljanje navedenih prevozov; |
| --- | --- | --- |

6.

Informacije, zahtevane od ponudnikov: Poleg natančno izpolnjenega ponudbenega obrazca morajo ponudniki izpolniti zahteve naročnika, upoštevajoč, da se začno prevozi opravljati 22. julija 2005 in zahteve v zvezi z zanesljivostjo in rednim zagotavljanjem prevozov, zadostiti tudi s/z:

(a)

finančno sposobnosljo in zmogljivostjo za opravljanje navedenih prevozov;

| (b) | potrebnimi veljavnimi operativnimi licencami in spričevali (operativna licenca in spričevalo letalskega prevoznika, izdana na podlagi skupnega sporazuma JAR–OPS); in |
| --- | --- |

(b)

potrebnimi veljavnimi operativnimi licencami in spričevali (operativna licenca in spričevalo letalskega prevoznika, izdana na podlagi skupnega sporazuma JAR–OPS); in

| (c) | izkazanimi predhodnimi izkušnjami z izvajanjem rednih potniških prevozov. |
| --- | --- |

(c)

izkazanimi predhodnimi izkušnjami z izvajanjem rednih potniških prevozov.

Ponudbe, ki bodo ustrezale zahtevam iz točk (a), (b) in (c), bodo ovrednotene glede na to, katera izmed njih bo ekonomsko najugodnejša, pri čemer bo upoštevana tudi sposobnost prevoznika jamčiti, da bo izvajal OJS prevoze v obdobju veljavnosti pogodbe. Vendar naročnik ni dolžan sprejeti nobene ponudbe. Minister si v posebnih okoliščinah pridržuje pravico do pogajanja s ponudniki o ceni v zvezi z njegovo ponudbo, vendar z upoštevanjem predvidenih izgub zaradi operativnih stroškov, predvidenih donosov itd.

Naročnik si pridržuje pravico pridobiti dodatne informacije o finančnih in/ali tehničnih virih in zmožnostih kandidata ter brez vpliva na prej navedeno, pri tretji osebi ali kandidatu pridobiti ali iskati dodatne informacije v zvezi z zmožnostjo kandidata za izvajanjc ustreznih rednih zračnih prevozov.

Cene v ponudbah morajo biti določene v eurih, vsa dokazna dokumcntacija pa mora biti v angleškem jeziku.

Upošteva se, da je pogodba sestavljena po irski zakonodaji in je v izključni pristojnosti irskih sodišč.

| 7. | Finančno nadomestilo: Ponudniki morajo izrecno navesti znesek finančnega nadomestila, zahtevanega za izvajanje obveznosti javne storitve na progi, za vsako od 3 let od predvidenega datuma začetka, Nadomestilo se izračuna v skladu z zahtevanimi minimalnimi standardi.
  Dejanski znesek nadomestila, ki ga bo plačalo Ministrstvo za promet, se določi vsako leto naknadno in bo omejen na dejansko nastale izgube, ob upoštevanju dejanskih stroškov, prihodkov in po potrebi profitne marže, uspešnega ponudnika pri izvajanju prevozov in bo navzgor omejen z zneskom, navedenim za vsako leto v razpisu.
  Prevoznik lahko zahteva plačilo v obliki rednih obrokov, v skladu s postopki, določenimi v dokumentaciji iz točkc 5 zgoraj. Izravnalno plačilo bo plačano ob koncu vsakega pogodbenega leta na podlagi potrdila naročnika o ustrezno dokumentiranem zahtevku s priloženim revizijskim poročilom, v skladu s pogodbenimi določili.
  Pogodba bo vsebovala določbo o povišanju zgornje meje nadomestila v posameznem(-ih) letu(-ih) po presoji naročnika v primeru sprememb pogojev poslovanja. Brez poseganja v določbe o prekinitvi pogodbe bo naročnik pri ocenjcvanju morebitnega predloga za povišanje zgornje meje subvencije v posameznem(-ih) letu(-ih) ustrezno upošteval razvoj dogodkov z vplivom na opravljanje prevozov, ki jih prevoznik ni predvidel ali ni mogel predvideti oziroma so posledica dejavnikov izven njegovega nadzora.
  Vsa plačila po pogodbi bodo v eurih. |
| --- | --- |

7.

Finančno nadomestilo: Ponudniki morajo izrecno navesti znesek finančnega nadomestila, zahtevanega za izvajanje obveznosti javne storitve na progi, za vsako od 3 let od predvidenega datuma začetka, Nadomestilo se izračuna v skladu z zahtevanimi minimalnimi standardi.

Dejanski znesek nadomestila, ki ga bo plačalo Ministrstvo za promet, se določi vsako leto naknadno in bo omejen na dejansko nastale izgube, ob upoštevanju dejanskih stroškov, prihodkov in po potrebi profitne marže, uspešnega ponudnika pri izvajanju prevozov in bo navzgor omejen z zneskom, navedenim za vsako leto v razpisu.

Prevoznik lahko zahteva plačilo v obliki rednih obrokov, v skladu s postopki, določenimi v dokumentaciji iz točkc 5 zgoraj. Izravnalno plačilo bo plačano ob koncu vsakega pogodbenega leta na podlagi potrdila naročnika o ustrezno dokumentiranem zahtevku s priloženim revizijskim poročilom, v skladu s pogodbenimi določili.

Pogodba bo vsebovala določbo o povišanju zgornje meje nadomestila v posameznem(-ih) letu(-ih) po presoji naročnika v primeru sprememb pogojev poslovanja. Brez poseganja v določbe o prekinitvi pogodbe bo naročnik pri ocenjcvanju morebitnega predloga za povišanje zgornje meje subvencije v posameznem(-ih) letu(-ih) ustrezno upošteval razvoj dogodkov z vplivom na opravljanje prevozov, ki jih prevoznik ni predvidel ali ni mogel predvideti oziroma so posledica dejavnikov izven njegovega nadzora.

Vsa plačila po pogodbi bodo v eurih.

| 8. | Obdobje veljavnosti, sprememba in prekinitev pogodbe: Pogodbo bo dodelil minister za promet. Pogodba bo veljala za obdobje treh let od 22. julija 2005. Po potrebi bo izveden nov javni razpis pred potekom največ triletnega obdobja od 22. julija 2005. Morebitna sprememba ali prekinitev pogodbe bo v skladu s pogodbenimi določili. Spremembe standardov, ki jih zahteva obveznost iz opravljanja javnih storitev, se dovoli le ob predhodnem dogovoru z naročnikom. |
| --- | --- |

8.

Obdobje veljavnosti, sprememba in prekinitev pogodbe: Pogodbo bo dodelil minister za promet. Pogodba bo veljala za obdobje treh let od 22. julija 2005. Po potrebi bo izveden nov javni razpis pred potekom največ triletnega obdobja od 22. julija 2005. Morebitna sprememba ali prekinitev pogodbe bo v skladu s pogodbenimi določili. Spremembe standardov, ki jih zahteva obveznost iz opravljanja javnih storitev, se dovoli le ob predhodnem dogovoru z naročnikom.

| 9. | Kazni v primeru neizpolnjevanja pogodbe s strani prevoznika: Kadar je let odpovedan iz razlogov, ki jih je mogoče neposredno pripisati prevozniku, se plača odškodnina glede morebitnih dejansko nastalih stroškov, ki jih povzročijo prevozniki pri ravnanju s potniki, ker prevozi niso bili opravljeni. Naročnik si pridržuje pravico do obvestila o prekinitvi pogodbe, glede na ustreznost prevozov, ki jih zagotavlja prevoznik, in zlasti število odpovedanih in/ali zamujenih letov iz razlogov, ki jih je mogoče neposredno pripisati prevozniku, če meni, da standardi, ki jih zahteva obveznost iz opravljanja javne storitve, niso bili ali niso zadovoljivo izpolnjeni. |
| --- | --- |

9.

Kazni v primeru neizpolnjevanja pogodbe s strani prevoznika: Kadar je let odpovedan iz razlogov, ki jih je mogoče neposredno pripisati prevozniku, se plača odškodnina glede morebitnih dejansko nastalih stroškov, ki jih povzročijo prevozniki pri ravnanju s potniki, ker prevozi niso bili opravljeni. Naročnik si pridržuje pravico do obvestila o prekinitvi pogodbe, glede na ustreznost prevozov, ki jih zagotavlja prevoznik, in zlasti število odpovedanih in/ali zamujenih letov iz razlogov, ki jih je mogoče neposredno pripisati prevozniku, če meni, da standardi, ki jih zahteva obveznost iz opravljanja javne storitve, niso bili ali niso zadovoljivo izpolnjeni.

| 10. | Rok za predložitev ponudb: Enaintrideset (31) koledarskih dni od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropskih skupnosti. |
| --- | --- |

10.

Rok za predložitev ponudb: Enaintrideset (31) koledarskih dni od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

| 11. | Postopek prijave: Ponudbe je treba poslati s priporočeno poštno pošiljko, pri čemer velja datum na poštnem žigu, ali dostaviti na naslov:
  Department of Transport, 44 Kildare Street, IRL-Dublin 2, do 12. ure opoldne (po irskem času) na dan iz točke 10, v ovojnici z oznako „EASP Tender“. |
| --- | --- |

11.

Postopek prijave: Ponudbe je treba poslati s priporočeno poštno pošiljko, pri čemer velja datum na poštnem žigu, ali dostaviti na naslov:

Department of Transport, 44 Kildare Street, IRL-Dublin 2, do 12. ure opoldne (po irskem času) na dan iz točke 10, v ovojnici z oznako „EASP Tender“.

| 12. | Veljavnost razpisa: V skladu s prvim stavkom člena 4(1)(d) Uredbe (EGS) št. 2408/92 je ta razpis veljaven pod pogojem, da noben letalski prevoznik Skupnosti ne predloži programa za obratovanje proge v skladu z naloženimi obveznostmi iz opravljanja javnih storitev, ne da bi prejel kakršno koli finančno nadomestilo, pred iztekom roka za predložitev ponudb. |
| --- | --- |

12.

Veljavnost razpisa: V skladu s prvim stavkom člena 4(1)(d) Uredbe (EGS) št. 2408/92 je ta razpis veljaven pod pogojem, da noben letalski prevoznik Skupnosti ne predloži programa za obratovanje proge v skladu z naloženimi obveznostmi iz opravljanja javnih storitev, ne da bi prejel kakršno koli finančno nadomestilo, pred iztekom roka za predložitev ponudb.

| 13. | Zakon o svobodi informacij iz leta 1997: Ministrstvo za promet se zavezuje, da si bo po najboljših močeh prizadevalo ohraniti zaupnost informacij, ki mu jih bodo posredovali ponudniki, glede na svoje zakonske obveznosti, vključno z Zakonom o svobodi informacij (FOI) 1997, spremenjenim z Zakonom o svobodi informacij 2003. Če ponudniki želijo, da katera izmed informacij, ki so jih posredovali v ponudbah, ne bi bila razkrita zaradi svoje poslovne občutljivosti, jo morajo ob predložitvi označiti in navesti razloge za njeno občutljivost. Ministrstvo se bo o občutljivi informaciji posvetovalo s ponudniki pred sprejetjem odločitve ali naj da informacijo v obtok na podlagi določb Zakona o svobodi informacij. Če ponudniki nobene od informacij, ki so jih posredovali, ne štejejo za poslovno občutljivo, o tem predložijo izjavo, takšno informacijo pa je mogoče kot odgovor na zahtevo FOI dati v obtok. |
| --- | --- |

13.

Zakon o svobodi informacij iz leta 1997: Ministrstvo za promet se zavezuje, da si bo po najboljših močeh prizadevalo ohraniti zaupnost informacij, ki mu jih bodo posredovali ponudniki, glede na svoje zakonske obveznosti, vključno z Zakonom o svobodi informacij (FOI) 1997, spremenjenim z Zakonom o svobodi informacij 2003. Če ponudniki želijo, da katera izmed informacij, ki so jih posredovali v ponudbah, ne bi bila razkrita zaradi svoje poslovne občutljivosti, jo morajo ob predložitvi označiti in navesti razloge za njeno občutljivost. Ministrstvo se bo o občutljivi informaciji posvetovalo s ponudniki pred sprejetjem odločitve ali naj da informacijo v obtok na podlagi določb Zakona o svobodi informacij. Če ponudniki nobene od informacij, ki so jih posredovali, ne štejejo za poslovno občutljivo, o tem predložijo izjavo, takšno informacijo pa je mogoče kot odgovor na zahtevo FOI dati v obtok.

---

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 40/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 40/28

---

IRL-Dublin: Opravljanje rednih zračnih prevozov

Javni razpis Irske v skladu s Členom 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 o opravljanju rednih zračnih prevozov na dveh notranjih letalskih progah: Donegal-Dublin in Sligo-Dublin

(Besedilo velja za EGP)

(2005/C 40/17)

| 1. | Uvod: Irska je spremenila obveznost javne službe, objavljeno v Uradnem listu Evropskih skupnosti C 66/07 in C 66/03 z dne 15. marca 2002, v skladu s členom 4(1)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti, glede rednih zračnih prevozov med Donegalom in Dublinom ter med Sligom in Dublinom, z veljavnostjo od 22. julija 2005. Standardi, ki jih zahteva revidirana obveznosl javne službe, so bili objavljeni v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 39 z dne 16. februarja 2005.
  Če noben letalski prevoznik ne bo začel ali nameraval začeti z rednimi zračnimi prevozi skladno z obveznostjo javne službe in ne bo zahteval finančnega nadomestila v roku enega meseca od objave, bo Irska, po postopku iz člena 4(1)(d) uredbe, nadaljevala z omejevanjem dostopa do vsake proge na enega samega letalskega prevoznika z veljavnostjo od 22. julija 2005 in ponudila pravico do opravljanja takih prevozov na javnem razpisu. |
| --- | --- |

1.

Uvod: Irska je spremenila obveznost javne službe, objavljeno v Uradnem listu Evropskih skupnosti C 66/07 in C 66/03 z dne 15. marca 2002, v skladu s členom 4(1)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti, glede rednih zračnih prevozov med Donegalom in Dublinom ter med Sligom in Dublinom, z veljavnostjo od 22. julija 2005. Standardi, ki jih zahteva revidirana obveznosl javne službe, so bili objavljeni v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 39 z dne 16. februarja 2005.

Če noben letalski prevoznik ne bo začel ali nameraval začeti z rednimi zračnimi prevozi skladno z obveznostjo javne službe in ne bo zahteval finančnega nadomestila v roku enega meseca od objave, bo Irska, po postopku iz člena 4(1)(d) uredbe, nadaljevala z omejevanjem dostopa do vsake proge na enega samega letalskega prevoznika z veljavnostjo od 22. julija 2005 in ponudila pravico do opravljanja takih prevozov na javnem razpisu.

| 2. | Predmet razpisa: Opravljanje direktnih rednih zračnih prevozov od 22. julija 2005 na dveh ločenih progah:Donegal-Dublin, in Sligo-Dublin v skladu z obveznostjo javne službe, uvedeno na teh progah, objavljcno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 39 z dne 16. februarja 2005.
  Pravica opravljanja teh OJS prevozov se ponuja na podlagi enotne pogodbe za prevoze na obeh progah. |
| --- | --- |

2.

Predmet razpisa: Opravljanje direktnih rednih zračnih prevozov od 22. julija 2005 na dveh ločenih progah:Donegal-Dublin, in Sligo-Dublin v skladu z obveznostjo javne službe, uvedeno na teh progah, objavljcno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 39 z dne 16. februarja 2005.

Pravica opravljanja teh OJS prevozov se ponuja na podlagi enotne pogodbe za prevoze na obeh progah.

| 3. | Sodelovanje na razpisu: Na razpisu lahko sodelujejo vsi prevozniki Skupnosti, ki imajo veljavno licenco, podeljeno v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov. Prevozi se bodo opravljali do lelališč v pristojnosti Uprave Republike Irske za letalstvo. |
| --- | --- |

3.

Sodelovanje na razpisu: Na razpisu lahko sodelujejo vsi prevozniki Skupnosti, ki imajo veljavno licenco, podeljeno v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov. Prevozi se bodo opravljali do lelališč v pristojnosti Uprave Republike Irske za letalstvo.

| 4. | Razpisni postopek: Za ta razpis veljajo določbe iz člena 4(1)(d), (c), (f), (g), (h), in (i) Uredbe (EGS) št. 2408/92. |
| --- | --- |

4.

Razpisni postopek: Za ta razpis veljajo določbe iz člena 4(1)(d), (c), (f), (g), (h), in (i) Uredbe (EGS) št. 2408/92.

| 5. | Informacija za ponudnike: Popolna razpisna dokumcntacija, vključno s ponudbenim obrazcem, zahtevami glede finančnih informacij, pojasnilom o demografskih in družbeno-gospodarskih posebnostih Sliga in Donegala, podatki o vsakem letališču (število potnikov v preteklosti, letališke takse, tehnične zmogljivosti itd.) in celotnimi pogodbenimi pogoji, je brezplačno na voljo pri:
  Department of Transport, 44 Kildare Street, - Dublin 2, Att: Mr Liam Keogh. Tel.: (+353-1) 604 15 94. Fax: (+353-1) 604 16 81. E-mail: liamkeogh@transport.ie. |
| --- | --- |

5.

Informacija za ponudnike: Popolna razpisna dokumcntacija, vključno s ponudbenim obrazcem, zahtevami glede finančnih informacij, pojasnilom o demografskih in družbeno-gospodarskih posebnostih Sliga in Donegala, podatki o vsakem letališču (število potnikov v preteklosti, letališke takse, tehnične zmogljivosti itd.) in celotnimi pogodbenimi pogoji, je brezplačno na voljo pri:

Department of Transport, 44 Kildare Street, - Dublin 2, Att: Mr Liam Keogh. Tel.: (+353-1) 604 15 94. Fax: (+353-1) 604 16 81. E-mail: liamkeogh@transport.ie.

| 6. | Informacije, zahtevane od ponudnikov: Poleg natančno izpolnjenega ponudbenega obrazca morajo ponudniki izpolniti zahteve naročnika, upoštevajoč, da se začno prevozi opravljati 22. julija 2005 in zahteve v zvezi z zanesljivostjo in rednim zagotavljanjem prevozov, zadostiti tudi s/z;






  (a) | finančno sposobnostjo in zmogljivostjo za opravljanje navedenih prevozov; |
| --- | --- | --- |

6.

Informacije, zahtevane od ponudnikov: Poleg natančno izpolnjenega ponudbenega obrazca morajo ponudniki izpolniti zahteve naročnika, upoštevajoč, da se začno prevozi opravljati 22. julija 2005 in zahteve v zvezi z zanesljivostjo in rednim zagotavljanjem prevozov, zadostiti tudi s/z;

(a)

finančno sposobnostjo in zmogljivostjo za opravljanje navedenih prevozov;

| (b) | potrebnimi veljavnimi operativnimi licencami in spričevali (operativna licenca in spričevalo letalskega prevoznika, izdana na podlagi skupnega sporazuma JAR–OPS); in |
| --- | --- |

(b)

potrebnimi veljavnimi operativnimi licencami in spričevali (operativna licenca in spričevalo letalskega prevoznika, izdana na podlagi skupnega sporazuma JAR–OPS); in

| (c) | izkazanimi predhodnimi izkušnjami z opravljanjem rednih potniških prevozov. |
| --- | --- |

(c)

izkazanimi predhodnimi izkušnjami z opravljanjem rednih potniških prevozov.

Ponudbe, ki bodo ustrezalc zahtevam iz točk (a), (b) in (c), bodo ovrednotene glede na to, katera izmed njih bo ekonomsko najugodnejša, pri čemer bo upoštevana tudi sposobnost prevoznika jamčiti, da bo izvajal OJS prevoze v obdobju veljavnosti pogodbe. Vendar naročnik ni dolžan sprejeti nobene ponudbe. Minister si v posebnih okoliščinah pridržuje pravico do pogajanja s ponudniki o ceni v zvezi z njegovo ponudbo, vendar z upoštevanjem predvidenih izgub zaradi operativnih stroškov, predvidenih donosov itd.

Naročnik si pridržuje pravico pridobiti dodatne informacije o finančnih in/ali tehničnih virih in zmožnostih kandidata ter brez vpliva na prej navedeno, pri tretji osebi ali kandidatu pridobiti ali iskati dodatne informacije v zvezi z zmožnostjo kandidata za izvajanje ustreznih rednih zračnih prevozov.

Cene v ponudbah morajo biti določene v eurih, vsa dokazna dokumentacija pa mora biti v angleškem jeziku.

Upošteva se, da je pogodba sestavljena po irski zakonodaji in je v izključni pristojnosti irskih sodišč.

| 7. | Finančno nadomestilo: V ponudbah, ki jih predložijo ponudniki, morajo biti navedeni zahtevani zneski nadomestila za izvajanje obveznosti javne službe na obeh progah, za vsako od 3 let od predvidenega datuma začetka. Nadomestilo se izračuna v skladu z zahtevanimi minimalnimi standardi.
  Dejanski znesek nadomestila, ki ga bo plačalo Ministrstvo za promet, se določi vsako leto naknadno in bo omejen na dejansko nastale izgube, ob upoštevanju dejanskih stroškov, prihodkov in po potrebi profitne marže, uspešnega ponudnika pri izvajanju prevozov in bo navzgor omejen z zneskom, navedenim za vsako leto v razpisu.
  Prevoznik lahko zahteva plačilo v obliki rednih obrokov, v skladu s postopki, določenimi v dokumentaeiji iz točke 5 zgoraj. Izravnalno plačilo bo plačano ob koncu vsakega pogodbenega leta na podlagi potrdila naročnika o ustrezno dokumentiranem zahtevku s priloženim revizijskim poročilom, v skladu s pogodbenimi določili.
  Pogodba bo vsebovala določbo o povišanju zgornje meje nadomestila v posameznem(-ih) letu(-ih) po presoji naročnika v primeru sprememb pogojev poslovanja. Brez poseganja v določbe o prekinitvi pogodbe bo naročnik pri ocenjevanju morebitnega predloga za povišanje zgornje meje subvencije v posameznem(-ih) letu(-ih) ustrezno upoštcval razvoj dogodkov z vplivom na opravljanje prevozov, ki jih prevoznik ni predvidel ali ni mogel predvideti oziroma so posledica dcjavnikov izven njegovega nadzora,
  Vsa plačila po pogodbi bodo v eurih. |
| --- | --- |

7.

Finančno nadomestilo: V ponudbah, ki jih predložijo ponudniki, morajo biti navedeni zahtevani zneski nadomestila za izvajanje obveznosti javne službe na obeh progah, za vsako od 3 let od predvidenega datuma začetka. Nadomestilo se izračuna v skladu z zahtevanimi minimalnimi standardi.

Dejanski znesek nadomestila, ki ga bo plačalo Ministrstvo za promet, se določi vsako leto naknadno in bo omejen na dejansko nastale izgube, ob upoštevanju dejanskih stroškov, prihodkov in po potrebi profitne marže, uspešnega ponudnika pri izvajanju prevozov in bo navzgor omejen z zneskom, navedenim za vsako leto v razpisu.

Prevoznik lahko zahteva plačilo v obliki rednih obrokov, v skladu s postopki, določenimi v dokumentaeiji iz točke 5 zgoraj. Izravnalno plačilo bo plačano ob koncu vsakega pogodbenega leta na podlagi potrdila naročnika o ustrezno dokumentiranem zahtevku s priloženim revizijskim poročilom, v skladu s pogodbenimi določili.

Pogodba bo vsebovala določbo o povišanju zgornje meje nadomestila v posameznem(-ih) letu(-ih) po presoji naročnika v primeru sprememb pogojev poslovanja. Brez poseganja v določbe o prekinitvi pogodbe bo naročnik pri ocenjevanju morebitnega predloga za povišanje zgornje meje subvencije v posameznem(-ih) letu(-ih) ustrezno upoštcval razvoj dogodkov z vplivom na opravljanje prevozov, ki jih prevoznik ni predvidel ali ni mogel predvideti oziroma so posledica dcjavnikov izven njegovega nadzora,

Vsa plačila po pogodbi bodo v eurih.

| 8. | Obdobje veljavnosti, sprememba in prekinitev pogodbe: Pogodbo bo dodelil minister za promet, Pogodba bo veljala za obdobje treh let od 22. julija 2005. Po potrebi bo izveden nov javni razpis pred potekom največ triletnega obdobja od 22. julija 2005. Morebitna sprememba ali prekinitev pogodbe bo v skladu s pogodbenimi določili. Spremembe standardov, ki jih zahteva obveznost javne službe, se dovoli le ob predhodnem dogovoru z naročnikom. |
| --- | --- |

8.

Obdobje veljavnosti, sprememba in prekinitev pogodbe: Pogodbo bo dodelil minister za promet, Pogodba bo veljala za obdobje treh let od 22. julija 2005. Po potrebi bo izveden nov javni razpis pred potekom največ triletnega obdobja od 22. julija 2005. Morebitna sprememba ali prekinitev pogodbe bo v skladu s pogodbenimi določili. Spremembe standardov, ki jih zahteva obveznost javne službe, se dovoli le ob predhodnem dogovoru z naročnikom.

| 9. | Kazni v primeru neizpolnjevanja pogodbe s strani prevoznika: Kadar je let odpovedan iz razlogov, ki jih je mogoče neposredno pripisati prevozniku, se plača odškodnina glede morebitnih dejansko nastalih stroškov, ki jih povzročijo prevozniki pri ravnanju s potniki, ker prevozi niso bili opravljeni. Naročnik si pridržuje pravico do obvestila o prekinitvi pogodbe, glede na ustreznost prevozov, ki jih zagotavlja prevoznik, in zlasti število odpovedanih in/ali zamujenih letov iz razlogov, ki jih je mogoče neposredno pripisati prevozniku, če meni, da standardi, ki jih zahtcva obveznost javne službe, niso bili ali niso zadovoljivo izpolnjeni. |
| --- | --- |

9.

Kazni v primeru neizpolnjevanja pogodbe s strani prevoznika: Kadar je let odpovedan iz razlogov, ki jih je mogoče neposredno pripisati prevozniku, se plača odškodnina glede morebitnih dejansko nastalih stroškov, ki jih povzročijo prevozniki pri ravnanju s potniki, ker prevozi niso bili opravljeni. Naročnik si pridržuje pravico do obvestila o prekinitvi pogodbe, glede na ustreznost prevozov, ki jih zagotavlja prevoznik, in zlasti število odpovedanih in/ali zamujenih letov iz razlogov, ki jih je mogoče neposredno pripisati prevozniku, če meni, da standardi, ki jih zahtcva obveznost javne službe, niso bili ali niso zadovoljivo izpolnjeni.

| 10. | Rok za predložitev ponudb: Enaintrideset (31) koledarskih dni od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropskih skupnosti. |
| --- | --- |

10.

Rok za predložitev ponudb: Enaintrideset (31) koledarskih dni od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

| 11. | Postopek prijave: Ponudbe je treba poslati s priporočeno poštno pošiljko, pri čemer velja datum na poštnem žigu, ali dostaviti na naslov:
  Department of Transport, 44 Kildare Street, IRL-Dublin 2, do 12. ure opoldne (po irskem času) na dan iz točke 10, v ovojnici z oznako „EASP Tender“. |
| --- | --- |

11.

Postopek prijave: Ponudbe je treba poslati s priporočeno poštno pošiljko, pri čemer velja datum na poštnem žigu, ali dostaviti na naslov:

Department of Transport, 44 Kildare Street, IRL-Dublin 2, do 12. ure opoldne (po irskem času) na dan iz točke 10, v ovojnici z oznako „EASP Tender“.

| 12. | Veljavnost razpisa: V skladu s prvim stavkom člena 4(1)(d) Uredbe (EGS) št. 2408/92 je ta razpis veljaven pod pogojem, da noben letalski prevoznik Skupnosti ne predloži programa za obratovanje proge v skladu z naloženimi obveznostmi javne službe, ne da bi prejel kakršno koli fmančno nadomestilo, pred iztekom roka za predložitev ponudb. |
| --- | --- |

12.

Veljavnost razpisa: V skladu s prvim stavkom člena 4(1)(d) Uredbe (EGS) št. 2408/92 je ta razpis veljaven pod pogojem, da noben letalski prevoznik Skupnosti ne predloži programa za obratovanje proge v skladu z naloženimi obveznostmi javne službe, ne da bi prejel kakršno koli fmančno nadomestilo, pred iztekom roka za predložitev ponudb.

| 13. | Zakon o svobodi informacij iz leta 1997: Ministrstvo za promet se zavezuje, da si bo po najboljših močeh prizadevalo ohraniti zaupnost informacij, ki mu jih bodo predložili ponudniki, glede na svoje zakonske obveznosti, vključno z Zakonom o svobodi informacij (FOI) 1997, spremenjenim z Zakonom o svobodi informacij 2003. Če ponudniki želijo, da katera izmed informacij, ki so jih predložili v ponudbah, ne bi bila razkrita zaradi svoje poslovne občutljivosti, jo morajo ob predložitvi označiti in navesti razloge za njeno občutljivost. Ministrstvo se bo o občutljivi informaciji posvetovalo s ponudniki pred sprejetjem odločitve ali naj da informacijo v obtok na podlagi določb Zakona o svobodi informacij. Če ponudniki nobene od informacij, ki so jih predložili, ne štejejo za poslovno občutljivo, o tem predložijo izjavo, takšno informacijo pa je mogoče kot odgovor na zahtevo FOI dati v obtok. |
| --- | --- |

13.

Zakon o svobodi informacij iz leta 1997: Ministrstvo za promet se zavezuje, da si bo po najboljših močeh prizadevalo ohraniti zaupnost informacij, ki mu jih bodo predložili ponudniki, glede na svoje zakonske obveznosti, vključno z Zakonom o svobodi informacij (FOI) 1997, spremenjenim z Zakonom o svobodi informacij 2003. Če ponudniki želijo, da katera izmed informacij, ki so jih predložili v ponudbah, ne bi bila razkrita zaradi svoje poslovne občutljivosti, jo morajo ob predložitvi označiti in navesti razloge za njeno občutljivost. Ministrstvo se bo o občutljivi informaciji posvetovalo s ponudniki pred sprejetjem odločitve ali naj da informacijo v obtok na podlagi določb Zakona o svobodi informacij. Če ponudniki nobene od informacij, ki so jih predložili, ne štejejo za poslovno občutljivo, o tem predložijo izjavo, takšno informacijo pa je mogoče kot odgovor na zahtevo FOI dati v obtok.

---

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 40/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 40/30

---

IRL-Dublin: Opravljanje rednih zračnih prevozov

Javni razpis Irske v skladu s členom 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 o opravljanju rednih zračnih prevozov na dveh progah: Knock-Dublin in Derry-Dublin

(Besedilo velja za EGP)

(2005/C 40/18)

| 1. | Uvod: Irska je spremenila obveznost javne službe, objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 265/07 z dne 15. septembra 2000 (spremenjena s popravkom, objavljenim v UL C 276 z dne 28. septembra 2000) in C 66/06 z dne 15. marca 2002, v skladu s členom 4(1)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti, glede rednih zračnih prevozov med Knockom in Dublinom ter med Derryjem in Dublinom z veljavnostjo od 22. julija 2005. Standardi, ki jih zahteva revidirana obveznost javne službe, so bili objavljeni v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 39 z dne 16. februarja 2005.
  Če noben letalski prevoznik ne bo začel ali nameraval začeti z rednimi zračnimi prevozi skladno z obveznostjo javne službe in ne bo zahteval finančnega nadomestila v roku enega meseca od objave, bo Irska, po postopku iz člena 4(1)(d) uredbe, nadaljevala z omejevanjem dostopa do vsake proge na enega samega letalskega prevoznika, z veljavnostjo od 22. julija 2005 in ponudila pravico do opravljanja takih prevozov na javnem razpisu, |
| --- | --- |

1.

Uvod: Irska je spremenila obveznost javne službe, objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 265/07 z dne 15. septembra 2000 (spremenjena s popravkom, objavljenim v UL C 276 z dne 28. septembra 2000) in C 66/06 z dne 15. marca 2002, v skladu s členom 4(1)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti, glede rednih zračnih prevozov med Knockom in Dublinom ter med Derryjem in Dublinom z veljavnostjo od 22. julija 2005. Standardi, ki jih zahteva revidirana obveznost javne službe, so bili objavljeni v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 39 z dne 16. februarja 2005.

Če noben letalski prevoznik ne bo začel ali nameraval začeti z rednimi zračnimi prevozi skladno z obveznostjo javne službe in ne bo zahteval finančnega nadomestila v roku enega meseca od objave, bo Irska, po postopku iz člena 4(1)(d) uredbe, nadaljevala z omejevanjem dostopa do vsake proge na enega samega letalskega prevoznika, z veljavnostjo od 22. julija 2005 in ponudila pravico do opravljanja takih prevozov na javnem razpisu,

| 2. | Predmet razpisa: Opravljanje direktnih rednih zračnih prevozov od 22. julija 2005, na dveh ločenih progah: Knock-Dublin, in Derry-Dublin od 22. julija 2005, v skladu z obveznostmi javnih storitev, uvedeno na teh progah in objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 39 z dne 16. februarja 2005.
  Pravica opravljanja teh OJS prevozov se ponuja na podlagi enotne pogodbe za prevoze na obeh progah. |
| --- | --- |

2.

Predmet razpisa: Opravljanje direktnih rednih zračnih prevozov od 22. julija 2005, na dveh ločenih progah: Knock-Dublin, in Derry-Dublin od 22. julija 2005, v skladu z obveznostmi javnih storitev, uvedeno na teh progah in objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 39 z dne 16. februarja 2005.

Pravica opravljanja teh OJS prevozov se ponuja na podlagi enotne pogodbe za prevoze na obeh progah.

| 3. | Sodelovanje na razpisu: Na razpisu lahko sodelujejo vsi prevozniki Skupnosti, ki imajo veljavno licenco, podeljeno v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov. Prevozi se bodo opravljali do letališč v pristojnosli Uprave Republike Irske za letalstvo. |
| --- | --- |

3.

Sodelovanje na razpisu: Na razpisu lahko sodelujejo vsi prevozniki Skupnosti, ki imajo veljavno licenco, podeljeno v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov. Prevozi se bodo opravljali do letališč v pristojnosli Uprave Republike Irske za letalstvo.

| 4. | Razpisni postopek: Za ta razpis veljajo določbe iz člena 4(1)(d), (e), (f), (g), (h), in (i) Uredbe (EGS) št. 2408/92. |
| --- | --- |

4.

Razpisni postopek: Za ta razpis veljajo določbe iz člena 4(1)(d), (e), (f), (g), (h), in (i) Uredbe (EGS) št. 2408/92.

| 5. | Informacija za ponudnike: Popolna razpisna dokumentacija, vključno s ponudbenim obrazcem, zahtevami glede finančnih informacij, pojasnilom o demografskih in družbeno-gospodarskih posebnostih Knocka in Derryja, podatki o vsakem letališču (število potnikov v preteklosti, letališke takse, tehnične zmogljivosti itd.) in celotnimi pogodbenimi pogoji, je brezplačno na voljo pri:
  Department of Transport, Att: Mr Liam Keogh, 44 Kildare Street, - Dublin 2. Tel.: (+353-1) 604 15 94. Fax: (+353-1) 604 16 81. E-mail: liamkeogh@transport.ie. |
| --- | --- |

5.

Informacija za ponudnike: Popolna razpisna dokumentacija, vključno s ponudbenim obrazcem, zahtevami glede finančnih informacij, pojasnilom o demografskih in družbeno-gospodarskih posebnostih Knocka in Derryja, podatki o vsakem letališču (število potnikov v preteklosti, letališke takse, tehnične zmogljivosti itd.) in celotnimi pogodbenimi pogoji, je brezplačno na voljo pri:

Department of Transport, Att: Mr Liam Keogh, 44 Kildare Street, - Dublin 2. Tel.: (+353-1) 604 15 94. Fax: (+353-1) 604 16 81. E-mail: liamkeogh@transport.ie.

| 6. | Informacije, zahtevane od ponudnikov: Poleg natančno izpolnjenega ponudbenega obrazca morajo ponudniki izpolniti zahteve naročnika, upoštevajoč, da se začno prevozi opravljati 22. julija 2005 in zahteve v zvezi z zanesljivostjo in rednim zagotavljanjem prevozov, zadostiti tudi s/z:






  (a) | finančno sposobnostjo in zmogljivostjo za opravljanje navedenih prevozov; |
| --- | --- | --- |

6.

Informacije, zahtevane od ponudnikov: Poleg natančno izpolnjenega ponudbenega obrazca morajo ponudniki izpolniti zahteve naročnika, upoštevajoč, da se začno prevozi opravljati 22. julija 2005 in zahteve v zvezi z zanesljivostjo in rednim zagotavljanjem prevozov, zadostiti tudi s/z:

(a)

finančno sposobnostjo in zmogljivostjo za opravljanje navedenih prevozov;

| (b) | potrebnimi veljavnimi operativnimi licencami in spričevali (operativna licenca in spričevalo letalskega prevoznika, izdana na podlagi skupnega sporazuma JAR–OPS); in |
| --- | --- |

(b)

potrebnimi veljavnimi operativnimi licencami in spričevali (operativna licenca in spričevalo letalskega prevoznika, izdana na podlagi skupnega sporazuma JAR–OPS); in

| (c) | izkazanimi predhodnimi izkušnjami z opravljanjem rednih potniških prevozov, |
| --- | --- |

(c)

izkazanimi predhodnimi izkušnjami z opravljanjem rednih potniških prevozov,

Ponudbe, ki bodo ustrezale zahtevam iz točk (a), (b) in (c), bodo ovrednotene glede na to, katera izmed njih bo ekonomsko najugodnejša, pri čemer bo upoštevana tudi sposobnost prevoznika jamčiti, da bo izvajal OJS prevoze v obdobju veljavnosti pogodbe. Vendar naročnik ni dolžan sprejeti nobene ponudbe. Minister si v posebnih okoliščinah pridržuje pravico do pogajanja s ponudniki o ceni v zvezi z njegovo ponudbo, vendar z upoštevanjem predvidenih izgub zaradi operativnih stroškov, predvidenih donosov itd.

Naročnik si pridržuje pravico pridobiti dodatne informacije o finančnih in/ali tehničnih virih in zmožnostih kandidata ter brez vpliva na prej navedeno, pri tretji osebi ali kandidatu pridobiti ali iskati dodatne informacije v zvezi z zmožnostjo kandidata za izvajanje ustreznih rednih zračnih prevozov.

Cene v ponudbah morajo biti določene v eurih, vsa dokazna dokumentacija pa mora biti v angleškem jeziku.

Upošteva se, da je pogodba sestavljena po irski zakonodaji in je v izključni pristojnosti irskih sodišč.

| 7. | Finančno nadomestilo: V ponudbah, ki jih predložijo ponudniki, morajo biti navedeni zahtevani zneski nadomestila za izvajanje obveznosti iz opravljanja javnih storitev na obeh progah, za vsako od 3 let od predvidenega datuma začetka. Nadomestilo se izračuna v skladu z zahtevanimi minimalnimi standardi.
  Dejanski znesek nadomestila, ki ga bo plačalo Ministrstvo za promet, se določi vsako leto naknadno in bo omejen na dejansko nastale izgube, ob upoštevanju dejanskih stroškov, prihodkov in po potrebi profitne marže, uspešnega ponudnika pri izvajanju prevozov in bo navzgor omejen z zneskom, navedenim za vsako leto v razpisu.
  Prevoznik lahko zahteva plačilo v obliki rednih obrokov, v skladu s postopki, določenimi v dokumentaciji iz točke 5 zgoraj. Izravnalno plačilo bo plačano ob koncu vsakega pogodbenega leta na podlagi potrdila naročnika o ustrezno dokumentiranem zahtevku s priloženim revizijskim poročilom, v skladu s pogodbenimi določili.
  Pogodba bo vsebovala določbo o povišanju zgornje meje nadomestila v posameznem(-ih) letu(-ih) po presoji naročnika v primeru sprememb pogojev poslovanja, Brez poseganja v določbe o prekinitvi pogodbe bo naročnik pri ocenjevanju morebitnega predloga za povišanje zgornje meje subvencije v posameznem(-ih) letu(-ih) ustrezno upošteval razvoj dogodkov z vplivom na opravljanje prevozov, ki jih prevoznik ni predvidel ali ni mogel predvideti oziroma so poslcdica dejavnikov izven njegovega nadzora.
  Vsa plačila po pogodbi bodo v eurih. |
| --- | --- |

7.

Finančno nadomestilo: V ponudbah, ki jih predložijo ponudniki, morajo biti navedeni zahtevani zneski nadomestila za izvajanje obveznosti iz opravljanja javnih storitev na obeh progah, za vsako od 3 let od predvidenega datuma začetka. Nadomestilo se izračuna v skladu z zahtevanimi minimalnimi standardi.

Dejanski znesek nadomestila, ki ga bo plačalo Ministrstvo za promet, se določi vsako leto naknadno in bo omejen na dejansko nastale izgube, ob upoštevanju dejanskih stroškov, prihodkov in po potrebi profitne marže, uspešnega ponudnika pri izvajanju prevozov in bo navzgor omejen z zneskom, navedenim za vsako leto v razpisu.

Prevoznik lahko zahteva plačilo v obliki rednih obrokov, v skladu s postopki, določenimi v dokumentaciji iz točke 5 zgoraj. Izravnalno plačilo bo plačano ob koncu vsakega pogodbenega leta na podlagi potrdila naročnika o ustrezno dokumentiranem zahtevku s priloženim revizijskim poročilom, v skladu s pogodbenimi določili.

Pogodba bo vsebovala določbo o povišanju zgornje meje nadomestila v posameznem(-ih) letu(-ih) po presoji naročnika v primeru sprememb pogojev poslovanja, Brez poseganja v določbe o prekinitvi pogodbe bo naročnik pri ocenjevanju morebitnega predloga za povišanje zgornje meje subvencije v posameznem(-ih) letu(-ih) ustrezno upošteval razvoj dogodkov z vplivom na opravljanje prevozov, ki jih prevoznik ni predvidel ali ni mogel predvideti oziroma so poslcdica dejavnikov izven njegovega nadzora.

Vsa plačila po pogodbi bodo v eurih.

| 8. | Obdobje veljavnosti, sprememba in prekinitev pogodbe: Pogodbo bo dodelil minister za promet. Pogodba bo veljala za obdobje treh let od 22. julija 2005. Po potrebi bo izveden nov javni razpis pred potekom največ triletnega obdobja od 22. julija 2005. Morebitna sprememba ali prekinitev pogodbe bo v skladu s pogodbenimi določili. Spremembe standardov, ki jih zahteva obveznost iz opravljanja javnih storitev, se dovoli le ob predhodnem dogovoru z naročnikom. |
| --- | --- |

8.

Obdobje veljavnosti, sprememba in prekinitev pogodbe: Pogodbo bo dodelil minister za promet. Pogodba bo veljala za obdobje treh let od 22. julija 2005. Po potrebi bo izveden nov javni razpis pred potekom največ triletnega obdobja od 22. julija 2005. Morebitna sprememba ali prekinitev pogodbe bo v skladu s pogodbenimi določili. Spremembe standardov, ki jih zahteva obveznost iz opravljanja javnih storitev, se dovoli le ob predhodnem dogovoru z naročnikom.

| 9. | Kazni v primeru neizpolnjevanja pogodbe s strani prevoznika: Kadar je let odpovedan iz razlogov, ki jih je mogoče neposredno pripisati prevozniku, se plača odškodnina glede morebitnih dejansko nastalih stroškov, ki jih povzročijo prevozniki pri ravnanju s potniki, ker prevozi niso bili opravljeni. Naročnik si pridržuje pravico do obvestila o prekinitvi pogodbe, glede na ustreznost prevozov, ki jih zagotavlja prevoznik, in zlasti število odpovedanih in/ali zamujenih letov iz razlogov, ki jih je mogoče neposredno pripisati prevozniku, Če meni, da standardi, ki jih zahteva obveznost iz opravljanja javne storitve, niso bili ali niso zadovoljivo izpolnjeni. |
| --- | --- |

9.

Kazni v primeru neizpolnjevanja pogodbe s strani prevoznika: Kadar je let odpovedan iz razlogov, ki jih je mogoče neposredno pripisati prevozniku, se plača odškodnina glede morebitnih dejansko nastalih stroškov, ki jih povzročijo prevozniki pri ravnanju s potniki, ker prevozi niso bili opravljeni. Naročnik si pridržuje pravico do obvestila o prekinitvi pogodbe, glede na ustreznost prevozov, ki jih zagotavlja prevoznik, in zlasti število odpovedanih in/ali zamujenih letov iz razlogov, ki jih je mogoče neposredno pripisati prevozniku, Če meni, da standardi, ki jih zahteva obveznost iz opravljanja javne storitve, niso bili ali niso zadovoljivo izpolnjeni.

| 10. | Rok za predložitev ponudb: Enaintrideset (31) koledarskih dni od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropskih skupnosti. |
| --- | --- |

10.

Rok za predložitev ponudb: Enaintrideset (31) koledarskih dni od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

| 11. | Postopek prijave: Ponudbe je treba poslati s priporočeno poštno pošiljko, pri čemer velja datum na poštnem žigu, ali dostaviti na naslov:
  Department of Transport, 44 Kildare Street, IRL-Dublin 2, do 12. ure opoldne (po irskem času) na dan iz točke 10, v ovojnici z oznako „EASP Tender“. |
| --- | --- |

11.

Postopek prijave: Ponudbe je treba poslati s priporočeno poštno pošiljko, pri čemer velja datum na poštnem žigu, ali dostaviti na naslov:

Department of Transport, 44 Kildare Street, IRL-Dublin 2, do 12. ure opoldne (po irskem času) na dan iz točke 10, v ovojnici z oznako „EASP Tender“.

| 12. | Veljavnost razpisa: V skladu s prvim stavkom člena 4(1)(d) Uredbe (EGS) št. 2408/92 je ta razpis veljaven pod pogojem, da noben letalski prevoznik Skupnosti ne predloži programa za obratovanje proge v skladu z naloženimi obveznostmi iz opravljanja javnih storitev, ne da bi prejel kakršno koli finančno nadomestilo pred iztekom roka za predložilev ponudb. |
| --- | --- |

12.

Veljavnost razpisa: V skladu s prvim stavkom člena 4(1)(d) Uredbe (EGS) št. 2408/92 je ta razpis veljaven pod pogojem, da noben letalski prevoznik Skupnosti ne predloži programa za obratovanje proge v skladu z naloženimi obveznostmi iz opravljanja javnih storitev, ne da bi prejel kakršno koli finančno nadomestilo pred iztekom roka za predložilev ponudb.

| 13. | Zakon o svobodi informacij iz leta 1997: Ministrstvo za promet se zavezuje, da si bo po najboljših močeh prizadevalo ohraniti zaupnost informacij, ki mu jih bodo predložili ponudniki, glede na svoje zakonske obveznosti, vključno z Zakonom o svobodi informacij (FOI) 1997, spremenjenim z Zakonom o svobodi informacij 2003. Če ponudniki želijo, da katera izmed informacij, ki so jih predložili v ponudbah, ne bi bila razkrita zaradi svoje poslovne občutljivosti, jo morajo ob predložitvi označiti in navesti razloge za njeno občutljivost. Ministrstvo se bo o občutljivi informaciji posvetovalo s ponudniki pred sprejetjem odločitve ali naj da informacijo v obtok na podlagi določb Zakona o svobodi informacij. Če ponudniki nobene od informacij, ki so jih predložili, ne štejejo za poslovno občutljivo, o tem predložijo izjavo, takšno informacijo pa je mogoče kot odgovor na zahtevo FOI dati v obtok. |
| --- | --- |

13.

Zakon o svobodi informacij iz leta 1997: Ministrstvo za promet se zavezuje, da si bo po najboljših močeh prizadevalo ohraniti zaupnost informacij, ki mu jih bodo predložili ponudniki, glede na svoje zakonske obveznosti, vključno z Zakonom o svobodi informacij (FOI) 1997, spremenjenim z Zakonom o svobodi informacij 2003. Če ponudniki želijo, da katera izmed informacij, ki so jih predložili v ponudbah, ne bi bila razkrita zaradi svoje poslovne občutljivosti, jo morajo ob predložitvi označiti in navesti razloge za njeno občutljivost. Ministrstvo se bo o občutljivi informaciji posvetovalo s ponudniki pred sprejetjem odločitve ali naj da informacijo v obtok na podlagi določb Zakona o svobodi informacij. Če ponudniki nobene od informacij, ki so jih predložili, ne štejejo za poslovno občutljivo, o tem predložijo izjavo, takšno informacijo pa je mogoče kot odgovor na zahtevo FOI dati v obtok.

---