# Euroopa Liidu C 308/14.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 308 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 47. köide14. detsember 2004 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 308

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

47. köide14. detsember 2004

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Nõukogu |
| 2004/C 308/1 | Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepinguga nende kahe riigi ühinemise kohta Schengeni acqui' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega asutatud EL/Islandi ja Norra segakomitee otsus 1/2004, millega muudetakse 29. juuni 1999. aasta otsust nr 1/1999 oma kodukorra vastuvõtmise kohta | 1 |
| 2004/C 308/2 | Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud ja viimase poolt Schengeni acquis' rakendamist, kohaldamist ja arendamist käsitleva lepinguga asutatud EL/Šveitsi segakomitee otsus nr 1/2004, — 26. oktoober 2004, segakomitee töökorra vastuvõtmise kohta | 2 |
| | Komisjon |
| 2004/C 308/3 | Euro vahetuskurss | 5 |
| 2004/C 308/4 | Riigiabi – Portugal — Riigiabi nr C 33/2004 (ex N 63/2004) – Portugali ettevõtte Estaleiros Navais de Viana do Castelo ehitatud kahe kemikaalitankeri kolmeaastase tarnetähtaja pikendamine — Kutse märkuste esitamiseks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt (
  1
  ) | 6 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Nõukogu

2004/C 308/1

Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepinguga nende kahe riigi ühinemise kohta Schengeni acqui' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega asutatud EL/Islandi ja Norra segakomitee otsus 1/2004, millega muudetakse 29. juuni 1999. aasta otsust nr 1/1999 oma kodukorra vastuvõtmise kohta

1

2004/C 308/2

Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud ja viimase poolt Schengeni acquis' rakendamist, kohaldamist ja arendamist käsitleva lepinguga asutatud EL/Šveitsi segakomitee otsus nr 1/2004, — 26. oktoober 2004, segakomitee töökorra vastuvõtmise kohta

2

Komisjon

2004/C 308/3

Euro vahetuskurss

5

2004/C 308/4

Riigiabi – Portugal — Riigiabi nr C 33/2004 (ex N 63/2004) – Portugali ettevõtte Estaleiros Navais de Viana do Castelo ehitatud kahe kemikaalitankeri kolmeaastase tarnetähtaja pikendamine — Kutse märkuste esitamiseks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt (
  1
  )

1

6

| | III   Teatised |
| --- | --- |
| | Komisjon |
| 2004/C 308/5 | F-Castres: Regulaarlendude sooritamine — Pakkumismenetlus, mille Prantsusmaa kuulutas välja vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike l punktile d regulaarlendude sooritamiseks Castres'(Mazamet) ja Pariisi (Orly) vahel (
  1
  ) | 10 |

III   Teatised

Komisjon

2004/C 308/5

F-Castres: Regulaarlendude sooritamine — Pakkumismenetlus, mille Prantsusmaa kuulutas välja vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike l punktile d regulaarlendude sooritamiseks Castres'(Mazamet) ja Pariisi (Orly) vahel (
  1
  )

1

10

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Nõukogu

| 14.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 308/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 308/1

---

Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepinguga nende kahe riigi ühinemise kohta Schengeni acqui' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega asutatud EL/Islandi ja Norra segakomitee otsus 1/2004, millega muudetakse 29. juuni 1999. aasta otsust nr 1/1999 oma kodukorra vastuvõtmise kohta

(2004/C 308/01)

SEGAKOMITEE,

võttes arvesse oma kodukorra (1) artikli 15 lõiget 2,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Segakomitee kodukorda muudetakse järgmiselt.

Artikli 1 viimase lause järele lisatakse järgmine lause:

“Islandi ja Norra valitsusi esindavad delegatsioonid võivad kõrgemate ametnike ja ministrite tasemel kohtuva segakomitee eesistuja koha loovutada teisele delegatsioonile, mis on valmis seda ülesannet täitma.”

Artikli 5 lõiku 2 muudetakse järgmiselt:

“Vähemalt poolte nõukogu liikmete, Islandi delegatsiooni ja Norra delegatsiooni ministri tasemel esindaja ning komisjoni esindaja kohalolek on nõutav, et segakomitee saaks otsuseid vastu võtta.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Island ja Norra vastutavad otsuse siseriikliku ametliku avaldamise eest.

Euroopa Liidu Teatajas

Luxembourg, 26. oktoober 2004

Segakomitee nimel

esimees

Image

---

(1)  EÜT C 211, 23.7.1999, lk 9.

1

---

| 14.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 308/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 308/2

---

Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud ja viimase poolt Schengeni acquis' rakendamist, kohaldamist ja arendamist käsitleva lepinguga asutatud EL/Šveitsi segakomitee otsus nr 1/2004,

26. oktoober 2004,

segakomitee töökorra vastuvõtmise kohta

(2004/C 308/02)

SEGAKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud ja viimase poolt Schengeni acquis' rakendamist, kohaldamist ja arendamist käsitlevat lepingut (edaspidi “leping”) ning eriti selle artikli 3 lõiget 2,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Segakomitee koosneb Šveitsi Konföderatsiooni valitsuse esindajatest (edaspidi “Šveits”), Euroopa Liidu Nõukogu (edaspidi “nõukogu”) ja Euroopa Ühenduste Komisjoni (edaspidi “komisjon”) liikmetest.

Komitee esimeheks on:

| — | ekspertide tasandil:






  — | delegatsioon, mis esindab eesistujaks olevat nõukogu liiget, |
| --- | --- | --- |

—

ekspertide tasandil:

—

delegatsioon, mis esindab eesistujaks olevat nõukogu liiget,

| — | ministrite ja kõrgemate ametnike tasandil:






  — | aasta esimese kuue kuu jooksul: delegatsioon, mis esindab eesistujaks olevat nõukogu liiget; |
| --- | --- | --- |

—

ministrite ja kõrgemate ametnike tasandil:

—

aasta esimese kuue kuu jooksul: delegatsioon, mis esindab eesistujaks olevat nõukogu liiget;

| — | aasta viimase kuue kuu jooksul: delegatsioon, mis esindab Šveitsi valitsust (edaspidi “Šveitsi delegatsioon”). |
| --- | --- |

—

aasta viimase kuue kuu jooksul: delegatsioon, mis esindab Šveitsi valitsust (edaspidi “Šveitsi delegatsioon”).

Delegatsioon, mis esindab eesistujaks olevat nõukogu liiget, võib segakomitee esimehe koha loovutada delegatsioonile, mis esindab järgmist nõukogu eesistujamaad. Šveitsi delegatsioon võib kõrgemate ametnike ja ministrite tasandil kohtuva segakomitee esimehe koha loovutada teisele delegatsioonile, mis on valmis seda ülesannet täitma.

Artikkel 2

Segakomitee kohtub nõukogu asukohas Brüsselis.

Kui nõukogu kohtub oma kodukorra kohaselt mujal, kohtub ka segakomitee ministrite tasandil samas kohas.

Erandjuhtudel ja nõuetekohaste põhjenduste olemasolul võib segakomitee teha ühehäälse otsuse pidada koosolek mujal.

Artikkel 3

Segakomitee koosolekud ei ole avalikud, kui segakomitee ei otsusta ühehäälselt teisiti.

Artikkel 4

Segakomitee kohtub igal vajalikul tasandil siis, kui selle esimees kutsub komitee kokku enda algatusel või ühe oma liikme taotlusel.

Ministrite tasandil kohtuva segakomitee koosolekud kutsutakse üldjuhul kokku päevaks, mil toimub lepingu artikliga 1 kaetud teemadega tegelev nõukogu koosolek.

Kui lepingu artikli 7 lõikes 4 vaadeldud juhul leiab Šveitsi delegatsioon, et õigusakti või meetme sisu on iseloomuga, mis mõjutaks Šveitsi põhiseadusliku korraga kehtestatud neutraalsuse, föderalismi või otsedemokraatia põhimõtteid, kutsub see delegatsioon või kutsutakse tema taotlusel kolme nädala jooksul kokku ministrite tasandil kohtuva segakomitee koosolek. Segakomitee uurib hoolikalt kõiki võimalusi lepingu jätkamiseks, eriti Šveitsi delegatsiooni pakutud alternatiivlahendusi. Kui segakomitee ei kiida pärast põhjalikku uurimist lepingu artikli 7 lõikes 4 osutatud ajavahemiku jooksul selliseid võimalusi heaks, jõustub lepingu lõpetamine kolm kuud pärast nimetatud ajavahemiku lõppemist.

Artikkel 5

Ministrite tasandil kohtuv segakomitee koosneb Šveitsi esindajatest ja nõukogu liikmetest ministrite tasandil, kes on volitatud võtma oma riikide valitsuste nimel kohustusi, ja komisjoni liikmest.

Segakomitee otsuste vastuvõtmiseks on nõutav vähemalt poolte nõukogu liikmete, Šveitsi esindaja ministrite tasandil ja komisjoni esindaja kohalolek.

Ministrite tasandil kohtuva segakomitee koosolekuid valmistab ette kõrgemate ametnike tasandil kohtuv segakomitee. Kõiki ministrite tasandil kohtuva segakomitee koosoleku päevakorraprojekti punkte uurib eelnevalt kõrgemate ametnike tasandil kohtuv segakomitee ja üritab jõuda oma tasandil kokkuleppeni. Kui vaja, esitatakse punktid ministrite tasandil kohtuvale segakomiteele.

Artikkel 6

Esimees koostab iga koosoleku päevakorraprojekti. Päevakorraprojekt sisaldab punkti, mille pärast koosolekut artikli 4 kohaselt taotleti. Kutse koosolekule ja päevakorraprojekt edastatakse artiklis 9 nimetatud adressaatidele piisava aja jooksul enne koosoleku toimumist. Päevakorraprojektile lisatakse kõik vajalikud töödokumendid.

Ilma et see piiraks lepingu artiklis 4 sätestatud Šveitsi õigusi, võtab segakomitee iga koosoleku alguses päevakorra ühehäälselt vastu ja segakomitee võib ka ühehäälselt otsustades lisada päevakorrale punkti, mis ei sisaldu päevakorraprojektis. Ühendkuningriiki ja Iirimaad esindavad delegatsioonid ei või avaldada lepingu artikliga 1 kaetud valdkonnaga, milles need riigid ei osale, seotud punkti päevakorda võtmiseks vajalikule ühehäälsele nõusolekule vastuseisu.

Artikkel 7

Segakomitee töödokumendid koostatakse nõukogu keeltes, kui segakomitee ei otsusta ühehäälselt teisiti.

Artikkel 8

Iga ministrite tasandil kohtuva segakomitee koosoleku protokollid koostab nõukogu peasekretariaat esimehe vastutusel ja need edastatakse delegatsioonidele.

Üldjuhul märgitakse protokolli iga päevakorrapunkti kohta:

| — | segakomiteele esitatud dokumendid, |
| --- | --- |

—

segakomiteele esitatud dokumendid,

| — | segakomitee vastu võetud järeldused ja otsused, |
| --- | --- |

—

segakomitee vastu võetud järeldused ja otsused,

| — | avaldused, mille protokolli kandmist nõuab üks delegatsioonidest. |
| --- | --- |

—

avaldused, mille protokolli kandmist nõuab üks delegatsioonidest.

Iga delegatsioon võib nõuda, et mis tahes päevakorrapunkti kohta lisataks protokolli rohkem üksikasju.

Segakomitee võtab protokolli vastu ühehäälselt. Segakomitee võib kasutada kirjalikku menetlust.

Artikkel 9

Esimehe käesoleva töökorra kohaselt tehtud teated adresseeritakse Šveitsi esindusele Euroopa ühenduste juures, Euroopa Liidu liikmesriikide esindustele ja komisjonile.

Kirjavahetus segakomiteega saadetakse selle esimehele nõukogu peasekretariaadi aadressil (Euroopa Liidu Nõukogu, Rue de la Loi 175, 1048 Brüssel).

Artikkel 10

Segakomiteele esitatud komitee dokumentidele juurdepääsu käsitlevate üldsuse taotluste menetlemise üksikasjalik kord on identne korraga, mille nõukogu on vastu võtnud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentide menetlemiseks. (1)

Artikkel 11

Segakomitee sekretariaaditeenuste eest hoolitseb nõukogu peasekretariaat.

Artikkel 12

Segakomitee arutelud on konfidentsiaalsed, kui segakomitee ei otsusta teisiti.

Nõukogu peasekretariaadis kohaldatavaid nõukogu eeskirju salastatud teabe kaitsmise kohta (2) kohaldatakse ka segakomitee poolt kasutatava salastatud teabe kaitsmise osas.

Artikkel 13

Kui segakomiteed teavitatakse vastavalt lepingu artikli 7 lõikele 4, nõuab iga segakomitee otsus lepingut jätkata ühehäälsust.

Kui lepingu lõpetamine tuleneb Iirimaad ja/või Ühendkuningriiki mitte puudutava õigusakti või meetme mitteheakskiitmisest, ei või nende esindajad avaldada ühehäälsele otsusele vastuseisu.

Artikkel 14

Kui segakomiteed teavitatakse vastavalt lepingu artiklile 10 vaidlusest, pannakse vaidlusalune teema ministrite tasandil kohtuva segakomitee päevakorraprojekti.

Segakomitee otsused konfliktide lahendamise kohta võetakse vastu ühehäälselt.

Kui vaidluse lahendamine on seotud Iirimaad ja/või Ühendkuningriiki mitte puudutava sätte tõlgendamise või kohaldamisega, ei või nende esindajad avaldada ühehäälsele otsusele vastuseisu.

Artikkel 15

Segakomitee menetlusküsimustega seotud otsused, välja arvatud need, mis nõuavad töökorra kohaselt ühehäälsust, võetakse vastu delegatsioonide häälteenamusega.

Käesoleva töökorra muudatused võtab ühehäälselt vastu ministrite tasandil kohtuv segakomitee.

Artikkel 16

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 17

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Šveits vastutab käesoleva otsuse ametliku avaldamise eest Šveitsis.

Luxembourg, 26. oktoober 2004

Segakomitee nimel

esimees

Image

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).

1

(2)  Nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsus 2001/264/EÜ, millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad (EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1). Otsust on muudetud otsusega 2004/194/EÜ (ELT L 63, 28.2.2004, lk 48).

2

---

Komisjon

| 14.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 308/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 308/5

---

Euro vahetuskurss (1)

13. detsember 2004

(2004/C 308/03)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3268 |
| JPY | Jaapani jeen | 139,01 |
| DKK | Taani kroon | 7,4303 |
| GBP | Inglise nael | 0,69225 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,9675 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5348 |
| ISK | Islandi kroon | 83,80 |
| NOK | Norra kroon | 8,2040 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9559 |
| CYP | Küprose nael | 0,5788 |
| CZK | Tšehhi kroon | 30,610 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 247,21 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6869 |
| MTL | Malta liir | 0,4319 |
| PLN | Poola zlott | 4,2021 |
| ROL | Rumeenia leu | 39 294 |
| SIT | Sloveenia talaar | 239,84 |
| SKK | Slovakkia kroon | 38,945 |
| TRL | Türgi liir | 1 898 600 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,7505 |
| CAD | Kanada dollar | 1,6271 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,3166 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8674 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,1869 |
| KRW | Korea won | 1 408,80 |
| ZAR | Lõuna- Aafrika rand | 7,6297 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3268

JPY

Jaapani jeen

139,01

DKK

Taani kroon

7,4303

GBP

Inglise nael

0,69225

SEK

Rootsi kroon

8,9675

CHF

Šveitsi frank

1,5348

ISK

Islandi kroon

83,80

NOK

Norra kroon

8,2040

BGN

Bulgaaria lev

1,9559

CYP

Küprose nael

0,5788

CZK

Tšehhi kroon

30,610

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

247,21

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6869

MTL

Malta liir

0,4319

PLN

Poola zlott

4,2021

ROL

Rumeenia leu

39 294

SIT

Sloveenia talaar

239,84

SKK

Slovakkia kroon

38,945

TRL

Türgi liir

1 898 600

AUD

Austraalia dollar

1,7505

CAD

Kanada dollar

1,6271

HKD

Hong Kongi dollar

10,3166

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8674

SGD

Singapuri dollar

2,1869

KRW

Korea won

1 408,80

ZAR

Lõuna- Aafrika rand

7,6297

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 14.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 308/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 308/6

---

RIIGIABI – PORTUGAL

Riigiabi nr C 33/2004 (ex N 63/2004) – Portugali ettevõtte Estaleiros Navais de Viana do Castelo ehitatud kahe kemikaalitankeri kolmeaastase tarnetähtaja pikendamine

Kutse märkuste esitamiseks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt

(2004/C 308/04)

(EMPs kohaldatav tekst)

Käesolevale kokkuvõttele järgnevatel lehekülgedel autentses keeles esitatud 20. oktoobri 2004. aasta kuupäevaga kirjas teavitas komisjon Portugali oma otsusest alustada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohast menetlust seoses edastatud taotlusega saada erand kolmeaastasest tarnetähtajast laevade osas, mille kohta on sõlmitud leping enne 31. detsembrit 2000.

Huvitatud isikud võivad ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest esitada oma märkused meetmete kohta, mille suhtes komisjon menetlust laiendab, aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (32 2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

B-1049 Brussels

Faks: (32 2) 296 12 42

Märkused edastatakse Portugalile. Märkusi teinud huvitatud isik võib esitada kirjaliku palve oma nime mitte avalikustada, märkides ära põhjuse.

KOKKUVÕTE

Nõukogu määrusega 1540/98 (1) (edaspidi “laevaehitusmäärus”) kaotati alates 31. detsembrist 2000 tegevusabi laevaehitusele ning nähti ette sellise abi järkjärguline lõpetamine. Määruse kohaselt võib anda tegevusabi ainult selliste laevade puhul, mille kohta on sõlmitud leping hiljemalt 31. detsembril 2000 ja mis tarnitakse kolme aasta jooksul lepingu sõlmimisest. Sellise abikõlbliku laeva viimane tegelik tarnekuupäev oli seetõttu 31. detsember 2003.

Määruse artikli 3 lõikes 2 lubati komisjonil siiski seda tähtaega pikendada, kui seda õigustab projekti tehniline keerukus või olulised ja põhjendatavad ootamatud häired laevatehase tööprogrammis, mille on tinginud ettenägematud ja ettevõttevälised erakorralised asjaolud.

21. jaanuaril 2004 edastas Portugal komisjonile taotluse pikendada kolmeaastast tarnetähtaega kahe kemikaalitankeri suhtes, mille on ehitanud Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A (ENVC). Taotlust pikendada tähtaega 2004. aasta juulini laeva C 224 puhul ja novembrini 2004 laeva C 225 puhul põhjendatakse projekti keerukuse ja ettenägematute asjaoludega. Teatatud abi ulatub 2 675 275 euroni kummagi laeva puhul.

Komisjon märgib, et ENVC on merelaevu ehitav laevatehas ning seetõttu tuleb abi hinnata vastavalt laevaehitusmäärusele. Seega tuleb määrata, kas kolmeaastase tähtaja pikendamise tingimused, nagu Portugal on need esitanud, on kooskõlas selle määruse artikliga 3 ja seega ühisturuga.

Portugal selgitas, et 22. detsembril 2000 ettevõttega Alpha Navigation Ltd. alla kirjutatud lepingud anti 14. mail 2001 üle uuele laevaomanikule ettevõttele ABB Credit OY ning üleandmise käigus muudeti lepingu tingimusi ja laevade tehnilisi andmeid. Need muudatused hõlmavad laevade kaalu, teatud näitajaid, et kohandada laevu sõiduks rasketes jääoludes (st terase töötlemist ja spetsiaalvärvi “Marineline 784” lastitankidel kasutamist käsitleva uue standardi ISO 8501-3 kohaldamist), ning vastavaid hindu. Silmas pidades neid muudatusi, on komisjonil kahtlus, et ettevõttega ABB Credit OY 2001. aasta maikuus allakirjutatud lepingute objekt on sama, mis algsetel lepingutel, ning kas need lepingud on õigustatud abi saama.

Seoses Portugali esitatud argumendiga projekti tehnilise keerukuse kohta, tuleb märkida, et komisjon on sellist argumenti seni käsitlenud piiraval ja objektiivsel viisil. (2) Sellega seoses ei ole tõendeid, et laevaehitusmääruses ettenähtud kolmeaastane tarnetähtaeg oli liiga lühike selliste kemikaalitankerite puhul, nagu ENVC ehitab. See paneb kahtlema, kas selliste laevade puhul on õigustatud kolmeaastase tarnetähtaja pikendamine tehnilise keerukuse tõttu.

Viivituse põhjused tunduvad tulenevat peamiselt lepingute üleandmisest ettevõttele ABB Credit OY, kes soovis muuta laevade tehnilisi näitajaid, mis omakorda viivitas ehitamist. Komisjon märgib, et ENVC siiski nõustus muudetud lepingutega. Seega on kaheldav, kas lepingute üleandmine uuele laevaomanikule või sellest tulenevad tehnilised raskused võib lugeda erandlikeks, ettenägematuteks ja ettevõttevälisteks asjaoludeks laevaehitusmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses.

Niisamuti on komisjonil kahtlusi, kas laevaomaniku poolt ehitamise ajal soovitud lisamuudatused võib lugeda erandlikeks ja ettenägematuteks asjaoludeks, nagu Portugal neid nimetab, kuna need tunduvad pigem kuuluvat tavapäraste riskide hulka, millega laevaehitusprojektide puhul tavaliselt arvestada tuleb.

KIRI

“Cumpre à Comissão informar Portugal que, após exame da informação prestada pelas autoridades portuguesas sobre o auxílio acima referido, decidiu dar início ao procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE relativamente ao pedido de extensão do prazo de entrega de três anos de dois navios de transporte de produtos químicos construídos pelos Estaleiros Navais de Viana do Castelo.

1.   PROCEDIMENTO

| (1) | Por carta de 21 Janeiro 2004 (registada em 29 de Janeiro de 2004) Portugal notificou à Comissão o seu pedido de alargar o prazo de entrega de três anos de dois navios químicos construídos pelos Estaleiros Navais de Viana do Castelo. A Comissão solicitou informações adicionais por cartas de 20 de Fevereiro, 3 de Maio e 27 de Julho de 2004. As autoridades portuguesas responderam por cartas datadas respectivamente de 1 de Abril de 2004 (registada em 2 de Abril de 2004), 11 de Junho de 2004 (registada em 15 de Junho de 2004) e 24 de Agosto de 2004 (registada em 31 de Agosto de 2004). O final do prazo para a decisão da Comissão é 1 de Novembro de 2004. |
| --- | --- |

(1)

Por carta de 21 Janeiro 2004 (registada em 29 de Janeiro de 2004) Portugal notificou à Comissão o seu pedido de alargar o prazo de entrega de três anos de dois navios químicos construídos pelos Estaleiros Navais de Viana do Castelo. A Comissão solicitou informações adicionais por cartas de 20 de Fevereiro, 3 de Maio e 27 de Julho de 2004. As autoridades portuguesas responderam por cartas datadas respectivamente de 1 de Abril de 2004 (registada em 2 de Abril de 2004), 11 de Junho de 2004 (registada em 15 de Junho de 2004) e 24 de Agosto de 2004 (registada em 31 de Agosto de 2004). O final do prazo para a decisão da Comissão é 1 de Novembro de 2004.

2.   DESCRIÇÃO DO AUXÍLIO

| (2) | Portugal notificou esta medida ao abrigo do Regulamento (CE) n.o 1540/98 do Conselho, de 29 de Junho de 1998, que estabelece novas regras de auxílio à construção naval (3) (a seguir designado “Regulamento da construção naval”). O artigo 3.o deste Regulamento permite a concessão de auxílios ao funcionamento até 9 % para navios contratados até 31 de Dezembro de 2000 e entregues num limite máximo de três anos a contar da assinatura do contrato. Por conseguinte, nenhum auxílio ao funcionamento associado ao contrato pode ser concedido para navios entregues após o limite de três anos, a menos que a Comissão autorize uma extensão deste prazo, nos termos do 2.o parágrafo do no 2 do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1540/98. |
| --- | --- |

(2)

Portugal notificou esta medida ao abrigo do Regulamento (CE) n.o 1540/98 do Conselho, de 29 de Junho de 1998, que estabelece novas regras de auxílio à construção naval (3) (a seguir designado “Regulamento da construção naval”). O artigo 3.o deste Regulamento permite a concessão de auxílios ao funcionamento até 9 % para navios contratados até 31 de Dezembro de 2000 e entregues num limite máximo de três anos a contar da assinatura do contrato. Por conseguinte, nenhum auxílio ao funcionamento associado ao contrato pode ser concedido para navios entregues após o limite de três anos, a menos que a Comissão autorize uma extensão deste prazo, nos termos do 2.o parágrafo do no 2 do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1540/98.

| (3) | O pedido refere-se a dois navios químicos idênticos designados C 224 e C 225 construídos pelos Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Portugal argumenta que a extensão do prazo de três anos se justifica em virtude da complexidade técnica do projecto associada a problemas imprevisíveis. De acordo com Portugal, deveria pois ser autorizado um auxílio ao funcionamento de 2 675 275 euros para cada navio. |
| --- | --- |

(3)

O pedido refere-se a dois navios químicos idênticos designados C 224 e C 225 construídos pelos Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Portugal argumenta que a extensão do prazo de três anos se justifica em virtude da complexidade técnica do projecto associada a problemas imprevisíveis. De acordo com Portugal, deveria pois ser autorizado um auxílio ao funcionamento de 2 675 275 euros para cada navio.

| (4) | Os contratos de construção para os dois navios foram assinados em 22 de Dezembro de 2000 pelos Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. e pela Alpha Navigation Ltd (a seguir designados “contratos originais”). Em 14 de Maio de 2001, estes contratos foram transferidos da Alpha Navigation para um novo comprador, ABB Credit OY, através de um acordo tripartido entre Alpha Navigation Ltd, ABB Credit OY e os Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. (“acordo de cessão”). Na mesma data, os Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. e ABB Credit OY assinaram um “Contrato alterado e rectificado de construção naval” para cada um dos navios, que alterava o teor dos contratos originais. |
| --- | --- |

(4)

Os contratos de construção para os dois navios foram assinados em 22 de Dezembro de 2000 pelos Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. e pela Alpha Navigation Ltd (a seguir designados “contratos originais”). Em 14 de Maio de 2001, estes contratos foram transferidos da Alpha Navigation para um novo comprador, ABB Credit OY, através de um acordo tripartido entre Alpha Navigation Ltd, ABB Credit OY e os Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. (“acordo de cessão”). Na mesma data, os Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. e ABB Credit OY assinaram um “Contrato alterado e rectificado de construção naval” para cada um dos navios, que alterava o teor dos contratos originais.

| (5) | Portugal explicou que, com base nas especificações técnicas acordadas com o novo proprietário dos navios, ABB Credit OY, os navios químicos em questão tinham de ser adaptados a fim de poderem navegar em condições climáticas muito severas. Isto repercutiu-se em diversas características e materiais dos navios o que, por sua vez, atrasou a produção. Portugal destacou, nomeadamente, as seguintes dificuldades relacionadas com a complexidade do projecto:






  — | Adaptação do projecto no sentido da sua conformidade à “Classe IA super” relativa às condições de navegação no gelo. |
| --- | --- | --- |

(5)

Portugal explicou que, com base nas especificações técnicas acordadas com o novo proprietário dos navios, ABB Credit OY, os navios químicos em questão tinham de ser adaptados a fim de poderem navegar em condições climáticas muito severas. Isto repercutiu-se em diversas características e materiais dos navios o que, por sua vez, atrasou a produção. Portugal destacou, nomeadamente, as seguintes dificuldades relacionadas com a complexidade do projecto:

—

Adaptação do projecto no sentido da sua conformidade à “Classe IA super” relativa às condições de navegação no gelo.

| — | Aplicação de uma nova norma “ISO 8501-3”, referente à preparação dos suportes de aço antes da aplicação de pinturas e produtos afins. Esta norma, que apenas entrou em vigor em 22 de Dezembro de 2001 e era, por conseguinte, desconhecida pelo estaleiro, exigiu um processo de formação durante a produção. |
| --- | --- |

—

Aplicação de uma nova norma “ISO 8501-3”, referente à preparação dos suportes de aço antes da aplicação de pinturas e produtos afins. Esta norma, que apenas entrou em vigor em 22 de Dezembro de 2001 e era, por conseguinte, desconhecida pelo estaleiro, exigiu um processo de formação durante a produção.

| — | Aplicação de uma tinta especial (“Marineline 784”) que tem um ciclo de aplicação mais longo do que a tinta tradicional. |
| --- | --- |

—

Aplicação de uma tinta especial (“Marineline 784”) que tem um ciclo de aplicação mais longo do que a tinta tradicional.

| (6) | De acordo com Portugal, o atraso verificado devido aos mencionados factores foi agravado por modificações adicionais solicitadas em diversas ocasiões pelo proprietário de navio durante a produção. Além disso, as chapas de aço foram fornecidas com importantes defeitos, o que implicou um atraso adicional para corrigir esta situação. |
| --- | --- |

(6)

De acordo com Portugal, o atraso verificado devido aos mencionados factores foi agravado por modificações adicionais solicitadas em diversas ocasiões pelo proprietário de navio durante a produção. Além disso, as chapas de aço foram fornecidas com importantes defeitos, o que implicou um atraso adicional para corrigir esta situação.

| (7) | As datas de entrega acordadas nos contratos originais eram 30 de Dezembro de 2002 para o navio C 224 e 30 de Setembro de 2003 para o navio C 225. Os contratos de construção naval alterados e rectificados alargaram a data de entrega para 30 de Outubro de 2003 e 15 de Novembro de 2003, respectivamente. Contudo, de acordo com Portugal, devido aos mencionados factores o estaleiro não pôde terminar os navios a tempo. Portugal solicita por conseguinte que os prazos para entrega dos navios sejam alargados para Julho de 2004 para o navio C 224 e Novembro de 2004 para o navio C 225. |
| --- | --- |

(7)

As datas de entrega acordadas nos contratos originais eram 30 de Dezembro de 2002 para o navio C 224 e 30 de Setembro de 2003 para o navio C 225. Os contratos de construção naval alterados e rectificados alargaram a data de entrega para 30 de Outubro de 2003 e 15 de Novembro de 2003, respectivamente. Contudo, de acordo com Portugal, devido aos mencionados factores o estaleiro não pôde terminar os navios a tempo. Portugal solicita por conseguinte que os prazos para entrega dos navios sejam alargados para Julho de 2004 para o navio C 224 e Novembro de 2004 para o navio C 225.

3.   APRECIAÇÃO

| (8) | Ao notificar o pedido de extensão do limite de entrega de três anos relativo a dois navios químicos construídos nos Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Portugal cumpriu a sua obrigação nos termos do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE. |
| --- | --- |

(8)

Ao notificar o pedido de extensão do limite de entrega de três anos relativo a dois navios químicos construídos nos Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Portugal cumpriu a sua obrigação nos termos do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE.

Existência de auxílio na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE

| (9) | Nos termos do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado, são incompatíveis com o mercado comum, na medida em que afectem as trocas comerciais entre os Estados-Membros, os auxílios concedidos pelos Estados ou provenientes de recursos estatais, independentemente da forma que assumam, que falseiem ou ameacem falsear a concorrência, favorecendo certas empresas ou certas produções. |
| --- | --- |

(9)

Nos termos do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado, são incompatíveis com o mercado comum, na medida em que afectem as trocas comerciais entre os Estados-Membros, os auxílios concedidos pelos Estados ou provenientes de recursos estatais, independentemente da forma que assumam, que falseiem ou ameacem falsear a concorrência, favorecendo certas empresas ou certas produções.

| (10) | O auxílio ao funcionamento em questão diz respeito a um financiamento proveniente de recursos nacionais de parte dos custos que o estaleiro teria normalmente que suportar ao construir um navio, beneficiando desta forma o estaleiro. Além disso, a construção naval constitui uma actividade económica com trocas comerciais entre os Estados-Membros. Consequentemente, este auxílio é abrangido pelo n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE. |
| --- | --- |

(10)

O auxílio ao funcionamento em questão diz respeito a um financiamento proveniente de recursos nacionais de parte dos custos que o estaleiro teria normalmente que suportar ao construir um navio, beneficiando desta forma o estaleiro. Além disso, a construção naval constitui uma actividade económica com trocas comerciais entre os Estados-Membros. Consequentemente, este auxílio é abrangido pelo n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE.

Compatibilidade dos auxílios com o Tratado CE

| (11) | Na acepção do n.o 3 do artigo 87.o as categorias de auxílios determinadas por uma decisão do Conselho, deliberando por maioria qualificada, sob proposta da Comissão, podem ser consideradas compatíveis com o mercado comum. A Comissão nota que o Conselho adoptou, nesta base, em 29 de Junho de 1998 o Regulamento da construção naval (4). |
| --- | --- |

(11)

Na acepção do n.o 3 do artigo 87.o as categorias de auxílios determinadas por uma decisão do Conselho, deliberando por maioria qualificada, sob proposta da Comissão, podem ser consideradas compatíveis com o mercado comum. A Comissão nota que o Conselho adoptou, nesta base, em 29 de Junho de 1998 o Regulamento da construção naval (4).

| (12) | De acordo com o Regulamento de construção naval, entende-se por “construção naval” a construção de embarcações comerciais autopropulsionadas de alto mar. Os Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. constroem estas embarcações e estão, consequentemente, abrangidos por este Regulamento. |
| --- | --- |

(12)

De acordo com o Regulamento de construção naval, entende-se por “construção naval” a construção de embarcações comerciais autopropulsionadas de alto mar. Os Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. constroem estas embarcações e estão, consequentemente, abrangidos por este Regulamento.

| (13) | O n.o 1 do artigo 3.o do Regulamento da construção naval determina um limite máximo de 9 % (para contratos de valor superior a 10 milhões de euros) para os auxílios ao funcionamento associados ao contrato de construção naval, até 31 de Dezembro de 2000. Em conformidade com o n.o 2 do artigo 3.o do mesmo Regulamento, o limite do auxílio aplicável ao contrato é o que estiver em vigor na data da assinatura do contrato final. Contudo, isto não se aplica a navios entregues mais de três anos após a assinatura do contrato. Nesses casos, o limite máximo aplicável a esse contrato será o que estiver em vigor três anos antes da data de entrega do navio. Consequentemente, a data de entrega final para um navio ainda elegível para o auxílio ao funcionamento é 31 de Dezembro de 2003. |
| --- | --- |

(13)

O n.o 1 do artigo 3.o do Regulamento da construção naval determina um limite máximo de 9 % (para contratos de valor superior a 10 milhões de euros) para os auxílios ao funcionamento associados ao contrato de construção naval, até 31 de Dezembro de 2000. Em conformidade com o n.o 2 do artigo 3.o do mesmo Regulamento, o limite do auxílio aplicável ao contrato é o que estiver em vigor na data da assinatura do contrato final. Contudo, isto não se aplica a navios entregues mais de três anos após a assinatura do contrato. Nesses casos, o limite máximo aplicável a esse contrato será o que estiver em vigor três anos antes da data de entrega do navio. Consequentemente, a data de entrega final para um navio ainda elegível para o auxílio ao funcionamento é 31 de Dezembro de 2003.

| (14) | Contudo o n.o 2 do artigo 3.o do Regulamento estabelece que “a Comissão pode, todavia, conceder uma prorrogação do prazo de entrega de três anos quando tal for considerado justificado pela complexidade técnica do projecto de construção naval em questão ou por atrasos resultantes de perturbações inesperadas, substanciais e justificadas que afectem o programa de trabalho do estaleiro devido a circunstâncias excepcionais, imprevisíveis e externas à empresa”. Refira-se que Portugal baseou o seu pedido na complexidade técnica do projecto, bem como em circunstâncias imprevisíveis, englobando assim os dois tipos de excepções. |
| --- | --- |

(14)

Contudo o n.o 2 do artigo 3.o do Regulamento estabelece que “a Comissão pode, todavia, conceder uma prorrogação do prazo de entrega de três anos quando tal for considerado justificado pela complexidade técnica do projecto de construção naval em questão ou por atrasos resultantes de perturbações inesperadas, substanciais e justificadas que afectem o programa de trabalho do estaleiro devido a circunstâncias excepcionais, imprevisíveis e externas à empresa”. Refira-se que Portugal baseou o seu pedido na complexidade técnica do projecto, bem como em circunstâncias imprevisíveis, englobando assim os dois tipos de excepções.

Dúvidas relativas à elegibilidade dos contratos para auxílios

| (15) | Antes de mais está em causa se os contratos assinados com ABB Credit OY, para os quais se solicita a extensão do prazo de entrega, podem ser considerados os mesmos que os contratos originais assinados com a Alpha Navigation Ltd. Os “contratos alterados e rectificados” assinados com a ABB Credit OY apenas cinco meses após a assinatura dos contratos com a Alpha Navigation Ltd, modificam diversas características, incluindo o peso dos navios, determinadas características para os adaptar à navegação em condições de gelo severas, o tipo de pintura utilizado nos tanques de carga e os respectivos preços. Além disso, as partes contratantes são diferentes daquelas que assinaram os contratos originais, concluídos em 22 de Dezembro de 2000 entre os Estaleiros Navais de Viana do Castelo e Alpha Navigation Ltd. Nesta base coloca-se a questão de saber se o objecto dos contratos assinados com a ABB em Maio de 2001 (contratos alterados e rectificados) ainda é o mesmo dos contratos originais e se estes contratos são elegíveis para auxílios. |
| --- | --- |

(15)

Antes de mais está em causa se os contratos assinados com ABB Credit OY, para os quais se solicita a extensão do prazo de entrega, podem ser considerados os mesmos que os contratos originais assinados com a Alpha Navigation Ltd. Os “contratos alterados e rectificados” assinados com a ABB Credit OY apenas cinco meses após a assinatura dos contratos com a Alpha Navigation Ltd, modificam diversas características, incluindo o peso dos navios, determinadas características para os adaptar à navegação em condições de gelo severas, o tipo de pintura utilizado nos tanques de carga e os respectivos preços. Além disso, as partes contratantes são diferentes daquelas que assinaram os contratos originais, concluídos em 22 de Dezembro de 2000 entre os Estaleiros Navais de Viana do Castelo e Alpha Navigation Ltd. Nesta base coloca-se a questão de saber se o objecto dos contratos assinados com a ABB em Maio de 2001 (contratos alterados e rectificados) ainda é o mesmo dos contratos originais e se estes contratos são elegíveis para auxílios.

Dúvidas no que se refere à complexidade técnica dos projectos

| (16) | No que se refere ao argumento avançado por Portugal relativamente à complexidade técnica do projecto, é de notar que a Comissão interpretou este argumento de uma forma restritiva e objectiva (5). |
| --- | --- |

(16)

No que se refere ao argumento avançado por Portugal relativamente à complexidade técnica do projecto, é de notar que a Comissão interpretou este argumento de uma forma restritiva e objectiva (5).

| (17) | Comissão não recebeu provas de que o prazo de três anos estabelecido pelo Regulamento da construção naval para a entrega dos navios fosse demasiado reduzido para navios químicos do tipo construído pelos Estaleiros Navais de Viana do Castelo. Isto suscita dúvidas de que tais navios devam beneficiar de uma extensão do prazo de entrega de três anos por razões de complexidade técnica. |
| --- | --- |

(17)

Comissão não recebeu provas de que o prazo de três anos estabelecido pelo Regulamento da construção naval para a entrega dos navios fosse demasiado reduzido para navios químicos do tipo construído pelos Estaleiros Navais de Viana do Castelo. Isto suscita dúvidas de que tais navios devam beneficiar de uma extensão do prazo de entrega de três anos por razões de complexidade técnica.

Dúvidas no que se refere a circunstâncias imprevisíveis

| (18) | O Regulamento de construção naval exige que as circunstâncias que justificam a extensão do prazo de entrega sejam (a) excepcionais, (b) imprevisíveis e (c) externas à empresa. Além disso, (d) deve ser comprovada a conexão entre estas circunstâncias e o atraso bem como (e) a natureza substancial e justificada das perturbações inesperadas. Isto exclui acontecimentos habituais que o projecto de construção naval deve normalmente tomar em consideração ou que as partes teriam podido razoavelmente antecipar (6). |
| --- | --- |

(18)

O Regulamento de construção naval exige que as circunstâncias que justificam a extensão do prazo de entrega sejam (a) excepcionais, (b) imprevisíveis e (c) externas à empresa. Além disso, (d) deve ser comprovada a conexão entre estas circunstâncias e o atraso bem como (e) a natureza substancial e justificada das perturbações inesperadas. Isto exclui acontecimentos habituais que o projecto de construção naval deve normalmente tomar em consideração ou que as partes teriam podido razoavelmente antecipar (6).

| (19) | Com base no que precede a Comissão poderá aceitar que o fornecimento de chapas de aço defeituosas constitui uma circunstância imprevisível na acepção do Regulamento da construção naval. No entanto, o atraso de 2 meses que, segundo as autoridades portuguesas, resultou deste factor não justifica por si só o alargamento do prazo por 7 e 11 meses para os navios C 224 e C 225, respectivamente, requerido por Portugal. |
| --- | --- |

(19)

Com base no que precede a Comissão poderá aceitar que o fornecimento de chapas de aço defeituosas constitui uma circunstância imprevisível na acepção do Regulamento da construção naval. No entanto, o atraso de 2 meses que, segundo as autoridades portuguesas, resultou deste factor não justifica por si só o alargamento do prazo por 7 e 11 meses para os navios C 224 e C 225, respectivamente, requerido por Portugal.

| (20) | Além disso, as razões para o atraso parecem neste caso resultar principalmente da transferência do contrato para o novo proprietário do navio (ABB Credit OY), que impôs novas especificações, provocando atrasos na produção. É, contudo, de referir que estas especificações foram aceites pelo estaleiro nos termos dos contratos de construção naval alterados e rectificados. Neste sentido, a Comissão tem dúvidas de que a transferência dos contratos para o novo proprietário do navio ou as dificuldades daí resultantes, possam ser consideradas circunstâncias excepcionais, imprevisíveis e externas à empresa na acepção do n.o 2 do artigo 3.o do Regulamento da construção naval. |
| --- | --- |

(20)

Além disso, as razões para o atraso parecem neste caso resultar principalmente da transferência do contrato para o novo proprietário do navio (ABB Credit OY), que impôs novas especificações, provocando atrasos na produção. É, contudo, de referir que estas especificações foram aceites pelo estaleiro nos termos dos contratos de construção naval alterados e rectificados. Neste sentido, a Comissão tem dúvidas de que a transferência dos contratos para o novo proprietário do navio ou as dificuldades daí resultantes, possam ser consideradas circunstâncias excepcionais, imprevisíveis e externas à empresa na acepção do n.o 2 do artigo 3.o do Regulamento da construção naval.

| (21) | Da mesma forma, a Comissão tem dúvidas de que as modificações adicionais solicitadas pelo armador durante a produção dos navios não entrem no âmbito dos riscos comerciais normalmente envolvidos neste tipo de transacção e sejam assim consideradas como circunstâncias excepcionais e imprevisíveis. |
| --- | --- |

(21)

Da mesma forma, a Comissão tem dúvidas de que as modificações adicionais solicitadas pelo armador durante a produção dos navios não entrem no âmbito dos riscos comerciais normalmente envolvidos neste tipo de transacção e sejam assim consideradas como circunstâncias excepcionais e imprevisíveis.

4.   DECISÃO

| (22) | À luz das precedentes considerações, a Comissão decidiu dar início ao procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado da CE, no que respeita ao pedido de extensão do prazo de entrega de três anos, tal como previsto no Regulamento da construção naval, para dois navios químicos. A razão disso é que a Comissão tem dúvidas de que a extensão seja compatível com o artigo 3.o do Regulamento da construção naval e por isso com o mercado comum. |
| --- | --- |

(22)

À luz das precedentes considerações, a Comissão decidiu dar início ao procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado da CE, no que respeita ao pedido de extensão do prazo de entrega de três anos, tal como previsto no Regulamento da construção naval, para dois navios químicos. A razão disso é que a Comissão tem dúvidas de que a extensão seja compatível com o artigo 3.o do Regulamento da construção naval e por isso com o mercado comum.

| (23) | A Comissão solicita que Portugal apresente as suas observações e todas as informações que permitam avaliar o auxílio, no prazo de um mês a contar da data de recepção da presente carta. Solicita também que as autoridades portuguesas enviem de imediato ao beneficiário potencial do auxílio uma cópia da mesma. |
| --- | --- |

(23)

A Comissão solicita que Portugal apresente as suas observações e todas as informações que permitam avaliar o auxílio, no prazo de um mês a contar da data de recepção da presente carta. Solicita também que as autoridades portuguesas enviem de imediato ao beneficiário potencial do auxílio uma cópia da mesma.

| (24) | A Comissão recorda às autoridades portuguesas o efeito suspensivo do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE e remete para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, segundo o qual qualquer auxílio concedido ilegalmente pode ser objecto de recuperação junto do beneficiário.” |
| --- | --- |

(24)

A Comissão recorda às autoridades portuguesas o efeito suspensivo do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE e remete para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, segundo o qual qualquer auxílio concedido ilegalmente pode ser objecto de recuperação junto do beneficiário.”

---

(1)  EÜT L 202, 18.7.1998, lk 1.

1

(2)  Vt juhtumit nr 731/01, kus komisjon leidis, et vedelgaasi tanker on eriti keerukas laev, EÜT C 238, 3.10.2002, lk 1.

2

(3)  JO L 202 de 18.7.1998, p. 1.

3

(4)  O Regulamento da construção naval cessou a sua vigência em 31 de Dezembro de 2003. Contudo, deve ainda ser utilizado para avaliar pedidos de extensão do prazo de entrega, uma vez que a questão entra no âmbito dos auxílios concedidos ao abrigo deste regulamento e que o Enquadramento dos auxílios à construção naval, em vigor desde 1 de Janeiro de 2004, não apresenta qualquer orientação para tais pedidos.

4

(5)  Ver auxílio N 731/01 em que a Comissão considerou que um navio-tanque para transporte de gás liquido é um navio particularmente complexo, JO C 238 3.10.2002, p. 1.

5

(6)  Ver auxílio N 607/2003, JO C 95 20.4.2004, p. 32.

6

---

III Teatised

Komisjon

| 14.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 308/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 308/10

---

F-Castres: Regulaarlendude sooritamine

Pakkumismenetlus, mille Prantsusmaa kuulutas välja vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike l punktile d regulaarlendude sooritamiseks Castres'(Mazamet) ja Pariisi (Orly) vahel

(2004/C 308/05)

(Tekst, mis on seotud Euroopa Majanduspiirkonna huvidega)

| 1. | Sissejuhatus: Prantsusmaa otsustas kehtestada vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtete juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike l punktile a avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinide käitamisel Castres' (Mazamet) ja Pariisi (Orly) vahel. Nende avaliku teenindamise kohustuste normid avaldati 22. jaanuaril 2002 Euroopa Liidu Teatajas C 18.
  Juhul, kui ükski lennuettevõte ei ole alustanud ega alusta regulaarlende 28. veebruarist 2005 Castres' (Mazamet) ja Pariisi (Orly) vahel, vastavalt kehtestatud avaliku teenindamise kohustustele ja rahalist hüvitist taotlemata, otsustas Prantsusmaa, kasutades sama määruse artikli 4 lõike l punktis d ette nähtud menetlust, piirata pakkujaid nii, et ainult ühel nendest on juurdepääs lennuliinidele, ning anda pärast pakkumismenetlust õigus neid lende sooritada alates 1. aprillist 2005. |
| --- | --- |

1.

Sissejuhatus: Prantsusmaa otsustas kehtestada vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtete juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike l punktile a avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinide käitamisel Castres' (Mazamet) ja Pariisi (Orly) vahel. Nende avaliku teenindamise kohustuste normid avaldati 22. jaanuaril 2002 Euroopa Liidu Teatajas C 18.

Juhul, kui ükski lennuettevõte ei ole alustanud ega alusta regulaarlende 28. veebruarist 2005 Castres' (Mazamet) ja Pariisi (Orly) vahel, vastavalt kehtestatud avaliku teenindamise kohustustele ja rahalist hüvitist taotlemata, otsustas Prantsusmaa, kasutades sama määruse artikli 4 lõike l punktis d ette nähtud menetlust, piirata pakkujaid nii, et ainult ühel nendest on juurdepääs lennuliinidele, ning anda pärast pakkumismenetlust õigus neid lende sooritada alates 1. aprillist 2005.

| 2. | Pakkumismenetluse objekt: Sooritada alates 1. aprillist 2005 regulaarlende Castres' (Mazamet) ja Pariisi (Orly) vahel, täites avaliku teenindamise kohustusi, mis on kehtestatud sellel lennuliinil ja avaldatud 22. jaanuaril 2002. aastal Euroopa Liidu Teatajas C 18. |
| --- | --- |

2.

Pakkumismenetluse objekt: Sooritada alates 1. aprillist 2005 regulaarlende Castres' (Mazamet) ja Pariisi (Orly) vahel, täites avaliku teenindamise kohustusi, mis on kehtestatud sellel lennuliinil ja avaldatud 22. jaanuaril 2002. aastal Euroopa Liidu Teatajas C 18.

| 3. | Osavõtt pakkumismenetlusest: Pakkumise võivad teha kõik lennuettevõtted, kellel on vastav kehtiv litsents, mis on väljastatud vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrusele (EMÜ) nr 2407/92 lennuettevõtetele lennutegevuslubade väljaandmise kohta. |
| --- | --- |

3.

Osavõtt pakkumismenetlusest: Pakkumise võivad teha kõik lennuettevõtted, kellel on vastav kehtiv litsents, mis on väljastatud vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrusele (EMÜ) nr 2407/92 lennuettevõtetele lennutegevuslubade väljaandmise kohta.

| 4. | Pakkumismenetlus: Käesoleva pakkumismenetluse kohta kehtivad määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike l punktid d, e, f, g, h ja i. |
| --- | --- |

4.

Pakkumismenetlus: Käesoleva pakkumismenetluse kohta kehtivad määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike l punktid d, e, f, g, h ja i.

| 5. | Pakkumismenetlust puudutav teave: Kogu pakkumismenetlust puudutava teabe, mis sisaldab pakkumismenetluse erimäärust ja avaliku teenindamise delegeerimise konventsiooni, samuti selle tehnilised lisad (avaliku teenindamise kohustuste tekst, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas), võib saada tasuta, pöördudes järgmisel aadressil:
  Chambre de Commerce et d'Industrie de Castres-Mazamet, Florence Chambert, allées Alphonse Juin, BP 217, F-81101 Castres Cedex. Telefon: 33 (0) 5 63 51 46 46. Faks: 33 (0) 5 63 51 46 99. |
| --- | --- |

5.

Pakkumismenetlust puudutav teave: Kogu pakkumismenetlust puudutava teabe, mis sisaldab pakkumismenetluse erimäärust ja avaliku teenindamise delegeerimise konventsiooni, samuti selle tehnilised lisad (avaliku teenindamise kohustuste tekst, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas), võib saada tasuta, pöördudes järgmisel aadressil:

Chambre de Commerce et d'Industrie de Castres-Mazamet, Florence Chambert, allées Alphonse Juin, BP 217, F-81101 Castres Cedex. Telefon: 33 (0) 5 63 51 46 46. Faks: 33 (0) 5 63 51 46 99.

| 6. | Rahaline hüvitis: Esitatud pakkumistes peab olema üheselt ära märgitud hüvitussumma, mida taotletakse lendude sooritamise eest kolme aasta jooksul alates lendude sooritamise ette nähtud alguskuupäevast (koos selle iga-aastaste elementide loeteluga). Lõpliku hüvitise täpne summa määratakse kindlaks igal aastal tagantjärele, sõltuvalt lendude tegelikest kulutustest ja laekumistest, ning pakkumises märgitud summa piires. Seda ülempiiri võidakse hiljem muuta ainult siis, kui lendude sooritamise tingimused muutuvad ettenägematul viisil.
  Iga-aastaseid makseid tehakse ettemaksete ja hilisema saldo kinnimaksmise vormis. Saldo makstakse kinni alles pärast seda, kui lennuettevõtte kõnesolevat lennuliini puudutavad raamatupidamiskontod on heaks kiidetud ja kui on kontrollitud, kas teenust osutati allpool punktis 8 ette nähtud tingimustel.
  Lepingu lõpetamisel enne selles ette nähtud tähtaega kohaldatakse punktis 8 toodud sätteid nii kiiresti kui võimalik, et lennuettevõttele saaks maksta rahalise hüvitise puuduoleva summa, kusjuures esimeses taandes toodud ülempiiri vähendatakse proportsionaalselt teenuse osutamise ajaga. |
| --- | --- |

6.

Rahaline hüvitis: Esitatud pakkumistes peab olema üheselt ära märgitud hüvitussumma, mida taotletakse lendude sooritamise eest kolme aasta jooksul alates lendude sooritamise ette nähtud alguskuupäevast (koos selle iga-aastaste elementide loeteluga). Lõpliku hüvitise täpne summa määratakse kindlaks igal aastal tagantjärele, sõltuvalt lendude tegelikest kulutustest ja laekumistest, ning pakkumises märgitud summa piires. Seda ülempiiri võidakse hiljem muuta ainult siis, kui lendude sooritamise tingimused muutuvad ettenägematul viisil.

Iga-aastaseid makseid tehakse ettemaksete ja hilisema saldo kinnimaksmise vormis. Saldo makstakse kinni alles pärast seda, kui lennuettevõtte kõnesolevat lennuliini puudutavad raamatupidamiskontod on heaks kiidetud ja kui on kontrollitud, kas teenust osutati allpool punktis 8 ette nähtud tingimustel.

Lepingu lõpetamisel enne selles ette nähtud tähtaega kohaldatakse punktis 8 toodud sätteid nii kiiresti kui võimalik, et lennuettevõttele saaks maksta rahalise hüvitise puuduoleva summa, kusjuures esimeses taandes toodud ülempiiri vähendatakse proportsionaalselt teenuse osutamise ajaga.

| 7. | Lepingu kehtivus: Lepingu kehtivus on (avaliku teeninduse delegeerimise konventsiooni järgi) kolm aastat alates lendude sooritamise alustamiseks ettenähtud kuupäevast, mida on mainitud käesoleva pakkumismenetluse punktis 2. |
| --- | --- |

7.

Lepingu kehtivus: Lepingu kehtivus on (avaliku teeninduse delegeerimise konventsiooni järgi) kolm aastat alates lendude sooritamise alustamiseks ettenähtud kuupäevast, mida on mainitud käesoleva pakkumismenetluse punktis 2.

| 8. | Teenuse osutamise ja lennuettevõtte raamatupidamiskontode kontrollimine: Teenuse osutamist ja lennuettevõtte analüütilisi raamatupidamiskontosid kontrollitakse vähemalt kord aastas, kooskõlastades selle kontrolli aja lennuettevõttega. |
| --- | --- |

8.

Teenuse osutamise ja lennuettevõtte raamatupidamiskontode kontrollimine: Teenuse osutamist ja lennuettevõtte analüütilisi raamatupidamiskontosid kontrollitakse vähemalt kord aastas, kooskõlastades selle kontrolli aja lennuettevõttega.

| 9. | Lepingu lõpetamine ja sellest etteteatamine: Nii üks kui teine lepingule alla kirjutanud pool saab lepingu lõpetada enne selles sätestatud tähtaega ainult nii, et teatab teisele poolele sellest kuus kuud ette. Kui lennuettevõte ei täida mõnda avaliku teeninduse kohustust, siis arvestatakse, et lennuettevõte lõpetas lepingu ilma etteteatamistähtajata, kui ta ei hakanud sooritama lende avaliku teeninduse kohustusi järgides ühe kuu jooksul alates vastava hoiatuse saamisest. |
| --- | --- |

9.

Lepingu lõpetamine ja sellest etteteatamine: Nii üks kui teine lepingule alla kirjutanud pool saab lepingu lõpetada enne selles sätestatud tähtaega ainult nii, et teatab teisele poolele sellest kuus kuud ette. Kui lennuettevõte ei täida mõnda avaliku teeninduse kohustust, siis arvestatakse, et lennuettevõte lõpetas lepingu ilma etteteatamistähtajata, kui ta ei hakanud sooritama lende avaliku teeninduse kohustusi järgides ühe kuu jooksul alates vastava hoiatuse saamisest.

| 10. | Trahvid: Kui lennuettevõte ei järgi punktis 9 nimetatud etteteatamistähtaega, karistatakse teda kas haldustrahviga, mille suurus on 7 622 eurot vastavalt tsiviillennunduse koodeksi artiklile R.330-20, või trahviga, mis arvutatakse kohustuse täitmata jätmise ja lennuliini tegeliku puudumise kuude arvu põhjal, võttes aluseks kõnesoleva aasta, mille rahalise hüvitise ülempiir on kehtestatud punktis 6.
  Kui lennuettevõte rikub avaliku teeninduse kohustusi tõsiselt, võib lepingu kuulutada lõppenuks, arvestades, et lennuettevõte ei pidanud etteteatamistähtajast kinni.
  Kui lennuettevõte rikub avaliku teeninduse kohustusi piiratud ulatuses, vähendatakse punktis 6 nimetatud rahalise hüvitise ülempiiri, piiramata tsiviillennunduse koodeksi artikli R.330-20 kohaldamist. Nende vähenduste määramisel võetakse vajadusel arvesse lennuettevõte süül ara jäänud lendude arvu, nõutud mahutavusest väiksema mahutavusega lennukitega sooritatud lendude arvu, nende lendude arvu, mis sooritati, järgimata avaliku teeninduse kohustusi vahemaandumiste osas, ning päevade arvu, mil ei järgitud avaliku teeninduse kohustusi sihtkohas viibimise, käsutatud tariifide või informatiseeritud broneerimisteenuste osas. |
| --- | --- |

10.

Trahvid: Kui lennuettevõte ei järgi punktis 9 nimetatud etteteatamistähtaega, karistatakse teda kas haldustrahviga, mille suurus on 7 622 eurot vastavalt tsiviillennunduse koodeksi artiklile R.330-20, või trahviga, mis arvutatakse kohustuse täitmata jätmise ja lennuliini tegeliku puudumise kuude arvu põhjal, võttes aluseks kõnesoleva aasta, mille rahalise hüvitise ülempiir on kehtestatud punktis 6.

Kui lennuettevõte rikub avaliku teeninduse kohustusi tõsiselt, võib lepingu kuulutada lõppenuks, arvestades, et lennuettevõte ei pidanud etteteatamistähtajast kinni.

Kui lennuettevõte rikub avaliku teeninduse kohustusi piiratud ulatuses, vähendatakse punktis 6 nimetatud rahalise hüvitise ülempiiri, piiramata tsiviillennunduse koodeksi artikli R.330-20 kohaldamist. Nende vähenduste määramisel võetakse vajadusel arvesse lennuettevõte süül ara jäänud lendude arvu, nõutud mahutavusest väiksema mahutavusega lennukitega sooritatud lendude arvu, nende lendude arvu, mis sooritati, järgimata avaliku teeninduse kohustusi vahemaandumiste osas, ning päevade arvu, mil ei järgitud avaliku teeninduse kohustusi sihtkohas viibimise, käsutatud tariifide või informatiseeritud broneerimisteenuste osas.

| 11. | Pakkumiste esitamine: Pakkumised tuleb saata postiga tähitud kirjaga, mille kättesaamisel peab adressaat alla kirjutama vastuvõtuteatele, kusjuures arvesse läheb selle vastuvõtuteate kuupäev, või anda kviitungi vastu üle kohapeal kuue nädala jooksul, alates käesoleva pakkumismenetluse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, enne kella 17.00 (kohaliku aja järgi) järgmisel aadressil:
  Chambre de Commerce et d'industrie de Castres-Mazamet (Castrez-Mazamet Kaubandus- ja Tööstuskoda), Att: Florence Chambert, allées Alphonse Juin, BP 217, - 81101 Castres Cedex. Tel.: (33) 5 63 51 46 46. Fax: (33) 5 63 51 46 99. |
| --- | --- |

11.

Pakkumiste esitamine: Pakkumised tuleb saata postiga tähitud kirjaga, mille kättesaamisel peab adressaat alla kirjutama vastuvõtuteatele, kusjuures arvesse läheb selle vastuvõtuteate kuupäev, või anda kviitungi vastu üle kohapeal kuue nädala jooksul, alates käesoleva pakkumismenetluse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, enne kella 17.00 (kohaliku aja järgi) järgmisel aadressil:

Chambre de Commerce et d'industrie de Castres-Mazamet (Castrez-Mazamet Kaubandus- ja Tööstuskoda), Att: Florence Chambert, allées Alphonse Juin, BP 217, - 81101 Castres Cedex. Tel.: (33) 5 63 51 46 46. Fax: (33) 5 63 51 46 99.

| 12. | Pakkumismenetluse kehtivus: Käesolev pakkumismenetlus kehtib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike l punktile d tingimusel, et ükski lennuettevõte ei esita enne 28. veebruarit 2005 kava, mis käsitleb kõnesoleva lennuliini käigushoidmist alates 1. aprillist 2005, järgides kehtestatud avaliku teeninduse kohustusi ja ilma mingi rahalise hüvitiseta. |
| --- | --- |

12.

Pakkumismenetluse kehtivus: Käesolev pakkumismenetlus kehtib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike l punktile d tingimusel, et ükski lennuettevõte ei esita enne 28. veebruarit 2005 kava, mis käsitleb kõnesoleva lennuliini käigushoidmist alates 1. aprillist 2005, järgides kehtestatud avaliku teeninduse kohustusi ja ilma mingi rahalise hüvitiseta.

---