# Europos Sąjungos C 303/2004

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 303 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 47 tomas2004m. gruodžio 7d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 303

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

47 tomas2004m. gruodžio 7d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Audito Rūmai |
| 2004/C 303/1 | Specialioji ataskaita Nr. 4/2004 dėl Bendrijos iniciatyvos transeuropinio bendradarbiavimo srityje – Interreg III – programų rengimo ir Komisijos atsakymai | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Audito Rūmai

2004/C 303/1

Specialioji ataskaita Nr. 4/2004 dėl Bendrijos iniciatyvos transeuropinio bendradarbiavimo srityje – Interreg III – programų rengimo ir Komisijos atsakymai

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Audito Rūmai

| 7.12.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 303/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 303/1

---

SPECIALIOJI ATASKAITA Nr. 4/2004

dėl Bendrijos iniciatyvos transeuropinio bendradarbiavimo srityje – Interreg III – programų rengimo ir Komisijos atsakymai

(teikiama pagal EB steigimo sutarties 248 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)

(2004/C 303/01)

TURINYS

| I–XI | SANTRAUKA |
| --- | --- |

I–XI

| 1–11 | ĮVADAS |
| --- | --- |

1–11

| 1–5 | Apžvalga |
| --- | --- |

1–5

| 6–9 | Pagrindiniai 2000–2006 m. laikotarpio iniciatyvos bruožai |
| --- | --- |

6–9

| 10–11 | Audito Rūmų atliktas auditas |
| --- | --- |

10–11

| 12–29 | KOMISIJOS GAIRĖS |
| --- | --- |

12–29

| 13–14 | Ar gairėse pateikiamas tinkamas „transeuropinių projektų“ apibrėžimas? |
| --- | --- |

13–14

| 15–16 | Ar gairėse pateikiamos įgyvendinimo taisyklės konkretiems atvejams? |
| --- | --- |

15–16

| 17–25 | Ar gairėse pateikiami konkretūs ir įvertinami tikslai bei priemonės? |
| --- | --- |

17–25

| 19–21 | Tikslai ir rodikliai |
| --- | --- |

19–21

| 22–25 | Priemonių konkretiems tikslams parengimas |
| --- | --- |

22–25

| 26–27 | Ar aiškiai apibrėžtos tinkamumo kriterijus atitinkančios sritys? |
| --- | --- |

26–27

| 28–29 | Ar gairės ir metodiniai dokumentai valstybėms narėms pateikti tinkamu laiku? |
| --- | --- |

28–29

| 30–39 | KOMISIJOS ATLIEKAMOS BIP (BENDRIJOS INICIATYVOS PROGRAMA) PASIŪLYMŲ TIKRINIMO TVARKA |
| --- | --- |

30–39

| 31–34 | Ar tikrinimai padėjo pagerinti BIP kokybę? |
| --- | --- |

31–34

| 35–39 | Ar Komisija patvirtino BIP per nustatytus terminus? |
| --- | --- |

35–39

| 40–50 | BENDRADARBIAVIMAS ATLIEKANT PARENGIAMUOSIUS DARBUS IR ĮGYVENDINANT PROJEKTUS |
| --- | --- |

40–50

| 41–42 | Ar rengiant BIP vyko konsultacijos? |
| --- | --- |

41–42

| 43–50 | Ar valstybės narės bendradarbiauja įgyvendindamos BIP? |
| --- | --- |

43–50

| 51–69 | PRADINIO TYRIMO IR PASIRINKTŲ PRIEMONIŲ ATITIKIMAS IR PIRMŲJŲ PATVIRTINTINŲ PROJEKTŲ PRIDĖTINĖ VERTĖ |
| --- | --- |

51–69

| 52 | Ar rengiant programas atliekamas ex ante įvertinimas? |
| --- | --- |

52

| 53–54 | Ar atsižvelgta į ankstesnio laikotarpio programų rengimo rezultatus? |
| --- | --- |

53–54

| 55–57 | Ar atliktas integruotas padėties regionuose tyrimas? |
| --- | --- |

55–57

| 58 | Ar galima spręstas problemas priskirti problemoms, kilusioms dėl sienos egzistavimo? |
| --- | --- |

58

| 59–63 | Ar nustatyti poreikiai atitinka programų prioritetus? |
| --- | --- |

59–63

| 64–65 | Ar Interreg III Bendrijos iniciatyvos programos ir tradicinės ERPF intervencinės priemonės papildo vienos kitas? |
| --- | --- |

64–65

| 66–69 | Ar pirmieji patvirtinti projektai laikytini transeuropiniais ir ar jie sukuria pridėtinę vertę? |
| --- | --- |

66–69

| 70–78 | GALIMYBĖ ATLIKTI PAŽANGOS EX POST VERTINIMĄ |
| --- | --- |

70–78

| 71–72 | Ar programos tikslai yra tinkamai suformuluoti? |
| --- | --- |

71–72

| 73–78 | Ar įmanoma įvertinti tikslus ir nustatyti jų kiekį? |
| --- | --- |

73–78

| 79–99 | IŠVADA IR REKOMENDACIJOS |
| --- | --- |

79–99

| 79–96 | Išvada |
| --- | --- |

79–96

| 80–83 | Gairėse daugiausiai dėmesio skiriama įgyvendinimo procedūroms, tačiau jos buvo parengtos per vėlai ir jose numatyti tikslai yra pernelyg abstraktūs |
| --- | --- |

80–83

| 84–85 | Būtina patobulinti BIP pasiūlymų tikrinimo tvarką |
| --- | --- |

84–85

| 86–87 | Pagrindinis pasirengimo įgyvendinimui ir įgyvendinimo pradžios bruožas yra bendradarbiavimas |
| --- | --- |

86–87

| 88–94 | Apskritai atliekami tyrimai yra integruoti, tačiau ne itin naudingi: jie nenaudojami apibrėžiant programos priemones; reikia didinti projektų pridedamąją vertę |
| --- | --- |

88–94

| 95–96 | Turimos priemonės nėra tinkamos Bendrijos iniciatyvos programų poveikio, atsižvelgiant į jų tikslus, vertinimui |
| --- | --- |

95–96

| 97–99 | Rekomendacijos |
| --- | --- |

97–99

Komisijos atsakymai

SANTRUMPŲ SĄRAŠAS IR TERMINŲ ŽODYNĖLIS

| Vadovaujanti institucija | Institucija ar įstaiga, atsakinga už intervencinės programos valdymą. Visų pirma, ji atsako už valdymo efektyvumą ir teisėtumą, o antra – už jo įgyvendinimą (gautus pasiūlymus analizuoja ir įvertina, renka duomenis, rengia metinę ataskaitą, atlieka tarpinius vertinimus ir t. t.). |
| --- | --- |
| Mokėjimo institucija | Institucija ar įstaiga, kuri rengia mokėjimo prašymus, juos pateikia bei gauna Komisijos paskirtas pinigų sumas. |
| Iniciatyvinis komitetas | Komitetas, atliekantis bendrą projektų atranką bei koordinuotą pastarųjų įgyvendinimo kontrolę. Jis yra sudarytas iš skirtingų šalių atstovų. Jo funkcijas gali būti patikėta atlikti ir Priežiūros komitetui. |
| Priežiūros komitetas | Kiekvienai programai konkrečių valstybių narių paskirta instancija. Ji yra įpareigota tikrinti valdymo institucijos atliekamą darbą, užtikrinti, kad būtų laikomasi programos įgyvendinimo prioritetų ir tvarkos bei analizuoti jos įvertinimą. |
| ERPF | Europos regioninės plėtros fondas |
| SF | Struktūriniai fondai |
| EEIG | Europos ekonominių interesų grupė. Tai teisinė struktūra, įsteigta 1985 m. liepos 25 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2137/85 (OL L 199, 1985 7 31, p. 1). Ji suteikia teisę skirtingų valstybių narių juridiniams ir fiziniams asmenims teisiškai susijungti į tam tikras grupes. |
| BI | Bendrijos iniciatyva. Tai viena iš Struktūrinių fondų intervencijos formų, naudojamų kartu su veiklos programomis, technine pagalba ir novatoriška veikla. Yra sukurtos keturios Bendrijos iniciatyvos: Interreg, Urban, Leader ir Equal. |
| NUTS | Teritorinių vienetų statistinė nomenklatūra, hierarchijos principu padalijanti kiekvieną valstybę narę į NUTS I lygio regionus, kurių kiekvienas savo ruožtu dar skirstomus į NUTS II lygio regionus, o pastarieji dar suskirstomi į NUTS III lygio zonas. Taigi Europos Sąjungos teritorija turi 78 NUTS I lygio regionus, 210 NUTS II lygio regionų ir 1 093 NUTS III lygio regionų. |
| 1 tikslas | Vienas iš trijų prioritetinių Struktūrinių fondų tikslų. Jis skatina plėtrą ir struktūrinį sureguliavimą menkiau išsivysčiusiuose regionuose. Apskritai, visi Fondai prisideda prie programų, susijusių su pastaraisiais regionais. |
| 2 tikslas | Vienas iš trijų prioritetinių Struktūrinių fondų tikslų. Juo siekiama remti teritorijų, kurios susiduria su struktūriniais sunkumais, ekonominę ir socialinę pertvarką. Šio tikslo įgyvendinimą gali užtikrinti tik Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) ir Europos socialinis fondas (ESF). |
| BIP | Bendrijos iniciatyvos programa |
| EEPP | Europos erdvės plėtros perspektyva. Tarpvyriausybinio pobūdžio nurodomasis, bet neprivalomas dokumentas, priimtas Potsdame 1999 m. gegužės mėn. neoficialios Teritorinio planavimo ministrų tarybos metu. Jis laikomas politinio orientavimo schema, priimta siekiant pagerinti Bendrijos sektorinės politikos sričių, turinčių žymų poveikį teritorijai, bendradarbiavimą. |
| JTS | Jungtinis techninis sekretoriatas. Vadovaujančiai institucijai padeda įgyvendinti jai iškeltus uždavinius. |
| SWOT | Strengths, Weaknesses, Opportunities and Threats (Privalumai, Trūkumai, Galimybės ir Grėsmės). SWOT analizė yra pagalbinė priemonė, naudojama strategijai nustatyti. Atliekant analizę nustatomos tam tikros tiriamos srities, šiuo atveju teritorijos, privalumai ir trūkumai, galimybės bei grėsmės. |
| Transeuropinis | Terminas, bendrai naudojamas visoms trims iniciatyvos sritims nusakyti: pasienio bendradarbiavimas (A kryptis), tarpvalstybinis bendradarbiavimas (B kryptis) ir tarpregioninis bendradarbiavimas (C kryptis). |

Vadovaujanti institucija

Institucija ar įstaiga, atsakinga už intervencinės programos valdymą. Visų pirma, ji atsako už valdymo efektyvumą ir teisėtumą, o antra – už jo įgyvendinimą (gautus pasiūlymus analizuoja ir įvertina, renka duomenis, rengia metinę ataskaitą, atlieka tarpinius vertinimus ir t. t.).

Mokėjimo institucija

Institucija ar įstaiga, kuri rengia mokėjimo prašymus, juos pateikia bei gauna Komisijos paskirtas pinigų sumas.

Iniciatyvinis komitetas

Komitetas, atliekantis bendrą projektų atranką bei koordinuotą pastarųjų įgyvendinimo kontrolę. Jis yra sudarytas iš skirtingų šalių atstovų. Jo funkcijas gali būti patikėta atlikti ir Priežiūros komitetui.

Priežiūros komitetas

Kiekvienai programai konkrečių valstybių narių paskirta instancija. Ji yra įpareigota tikrinti valdymo institucijos atliekamą darbą, užtikrinti, kad būtų laikomasi programos įgyvendinimo prioritetų ir tvarkos bei analizuoti jos įvertinimą.

ERPF

Europos regioninės plėtros fondas

SF

Struktūriniai fondai

EEIG

Europos ekonominių interesų grupė. Tai teisinė struktūra, įsteigta 1985 m. liepos 25 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2137/85 (OL L 199, 1985 7 31, p. 1). Ji suteikia teisę skirtingų valstybių narių juridiniams ir fiziniams asmenims teisiškai susijungti į tam tikras grupes.

BI

Bendrijos iniciatyva. Tai viena iš Struktūrinių fondų intervencijos formų, naudojamų kartu su veiklos programomis, technine pagalba ir novatoriška veikla. Yra sukurtos keturios Bendrijos iniciatyvos: Interreg, Urban, Leader ir Equal.

NUTS

Teritorinių vienetų statistinė nomenklatūra, hierarchijos principu padalijanti kiekvieną valstybę narę į NUTS I lygio regionus, kurių kiekvienas savo ruožtu dar skirstomus į NUTS II lygio regionus, o pastarieji dar suskirstomi į NUTS III lygio zonas. Taigi Europos Sąjungos teritorija turi 78 NUTS I lygio regionus, 210 NUTS II lygio regionų ir 1 093 NUTS III lygio regionų.

1 tikslas

Vienas iš trijų prioritetinių Struktūrinių fondų tikslų. Jis skatina plėtrą ir struktūrinį sureguliavimą menkiau išsivysčiusiuose regionuose. Apskritai, visi Fondai prisideda prie programų, susijusių su pastaraisiais regionais.

2 tikslas

Vienas iš trijų prioritetinių Struktūrinių fondų tikslų. Juo siekiama remti teritorijų, kurios susiduria su struktūriniais sunkumais, ekonominę ir socialinę pertvarką. Šio tikslo įgyvendinimą gali užtikrinti tik Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) ir Europos socialinis fondas (ESF).

BIP

Bendrijos iniciatyvos programa

EEPP

Europos erdvės plėtros perspektyva. Tarpvyriausybinio pobūdžio nurodomasis, bet neprivalomas dokumentas, priimtas Potsdame 1999 m. gegužės mėn. neoficialios Teritorinio planavimo ministrų tarybos metu. Jis laikomas politinio orientavimo schema, priimta siekiant pagerinti Bendrijos sektorinės politikos sričių, turinčių žymų poveikį teritorijai, bendradarbiavimą.

JTS

Jungtinis techninis sekretoriatas. Vadovaujančiai institucijai padeda įgyvendinti jai iškeltus uždavinius.

SWOT

Strengths, Weaknesses, Opportunities and Threats (Privalumai, Trūkumai, Galimybės ir Grėsmės). SWOT analizė yra pagalbinė priemonė, naudojama strategijai nustatyti. Atliekant analizę nustatomos tam tikros tiriamos srities, šiuo atveju teritorijos, privalumai ir trūkumai, galimybės bei grėsmės.

Transeuropinis

Terminas, bendrai naudojamas visoms trims iniciatyvos sritims nusakyti: pasienio bendradarbiavimas (A kryptis), tarpvalstybinis bendradarbiavimas (B kryptis) ir tarpregioninis bendradarbiavimas (C kryptis).

SANTRAUKA

| I. | Bendrijos iniciatyva (BI) Interreg pradėta 1990 metais, siekiant sumažinti pasienio regionų izoliaciją. Ja skatinamas partnerių iš skirtingų valstybių narių bendradarbiavimas ir tokiu būdu prisidedama prie sienų atvėrimo. Iniciatyva atnaujinta 1994–1999 m. (Interreg II) ir 2000–2006 m. (Interreg III) laikotarpiui. Interreg III Bendrijos iniciatyvai skirta daugiausia lėšų – 4 875 milijonai eurų įsipareigotų asignavimų. |
| --- | --- |

I.

Bendrijos iniciatyva (BI) Interreg pradėta 1990 metais, siekiant sumažinti pasienio regionų izoliaciją. Ja skatinamas partnerių iš skirtingų valstybių narių bendradarbiavimas ir tokiu būdu prisidedama prie sienų atvėrimo. Iniciatyva atnaujinta 1994–1999 m. (Interreg II) ir 2000–2006 m. (Interreg III) laikotarpiui. Interreg III Bendrijos iniciatyvai skirta daugiausia lėšų – 4 875 milijonai eurų įsipareigotų asignavimų.

| II. | Audito Rūmų atlikto Interreg III audito metu tikrintas laikotarpis nuo Komisijos gairių parengimo iki pirmųjų sprendimų patvirtinti paramos gavėjų siūlomus projektus. Audito tikslas – atsakyti į šiuos klausimus:






  a) | Ar gairės padeda įgyvendinti BI tikslus? |
| --- | --- | --- |

II.

Audito Rūmų atlikto Interreg III audito metu tikrintas laikotarpis nuo Komisijos gairių parengimo iki pirmųjų sprendimų patvirtinti paramos gavėjų siūlomus projektus. Audito tikslas – atsakyti į šiuos klausimus:

a)

Ar gairės padeda įgyvendinti BI tikslus?

| b) | Ar Komisija taikė tinkamą procedūrą BIP (Bendrijos iniciatyvos programos) pasiūlymų tikrinimui, ir ar sprendimai priimti per nustatytus terminus? |
| --- | --- |

b)

Ar Komisija taikė tinkamą procedūrą BIP (Bendrijos iniciatyvos programos) pasiūlymų tikrinimui, ir ar sprendimai priimti per nustatytus terminus?

| c) | Ar programoje dalyvaujantys partneriai bendradarbiauja kaip numatyta gairėse? |
| --- | --- |

c)

Ar programoje dalyvaujantys partneriai bendradarbiauja kaip numatyta gairėse?

| d) | Ar kiekvieno regiono padėties pradinis tyrimas atitiko konkrečios BIP prioritetus ir priemones, kaip reikalaujama gairėse? |
| --- | --- |

d)

Ar kiekvieno regiono padėties pradinis tyrimas atitiko konkrečios BIP prioritetus ir priemones, kaip reikalaujama gairėse?

| e) | Ar bus įmanoma atlikti pasiektos pažangos ex post įvertinimą? |
| --- | --- |

e)

Ar bus įmanoma atlikti pasiektos pažangos ex post įvertinimą?

| III. | Interreg III gairėse daugiausiai dėmesio skiriama tų programų įgyvendinimo tvarkai, kurių paskirtis – skatinti bendradarbiavimą. Tačiau gairės baigtos rengti tik tuomet, kai BIP pasiūlymai jau buvo rengiami mažiausiai vienerius metus. Gairėse pateikti tikslai nėra aiškiai apibrėžti, jų neįmanoma įvertinti; taip pat nustatyti jų kiekio. Nėra ir rodiklių, kuriais remiantis būtų galima įvertinti bendrą pažangą. |
| --- | --- |

III.

Interreg III gairėse daugiausiai dėmesio skiriama tų programų įgyvendinimo tvarkai, kurių paskirtis – skatinti bendradarbiavimą. Tačiau gairės baigtos rengti tik tuomet, kai BIP pasiūlymai jau buvo rengiami mažiausiai vienerius metus. Gairėse pateikti tikslai nėra aiškiai apibrėžti, jų neįmanoma įvertinti; taip pat nustatyti jų kiekio. Nėra ir rodiklių, kuriais remiantis būtų galima įvertinti bendrą pažangą.

| IV. | Procedūros, kurias taikydama Komisija analizuoja BIP pasiūlymus, parengtos ir įdiegtos. Tačiau ne iki galo parengti vertinimo kriterijai ir nepakankamai ištaisyti pasiūlymuose pastebėti reikšmingi trūkumai. Vėluota patvirtinti programas, todėl nutrūko bendradarbiavimas tarp reikalavimus atitinkančių regionų, ir ne iki galo panaudoti šiam tikslui skirti asignavimai. |
| --- | --- |

IV.

Procedūros, kurias taikydama Komisija analizuoja BIP pasiūlymus, parengtos ir įdiegtos. Tačiau ne iki galo parengti vertinimo kriterijai ir nepakankamai ištaisyti pasiūlymuose pastebėti reikšmingi trūkumai. Vėluota patvirtinti programas, todėl nutrūko bendradarbiavimas tarp reikalavimus atitinkančių regionų, ir ne iki galo panaudoti šiam tikslui skirti asignavimai.

| V. | Kaip patariama gairėse, programos buvo rengiamos konsultuojantis. Paprastai jos įgyvendinamos bendradarbiaujant partneriams iš skirtingų valstybių narių. Tačiau vis dar esama kliūčių, trukdančių parengti bendras BIP įgyvendinimo struktūras ir paskirstyti Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) finansinius išteklius. |
| --- | --- |

V.

Kaip patariama gairėse, programos buvo rengiamos konsultuojantis. Paprastai jos įgyvendinamos bendradarbiaujant partneriams iš skirtingų valstybių narių. Tačiau vis dar esama kliūčių, trukdančių parengti bendras BIP įgyvendinimo struktūras ir paskirstyti Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) finansinius išteklius.

| VI. | Kalbant apie nuoseklumą, reikia pasakyti, kad „A“ ir „B“ programose numatyta nemažai tyrimų. Deja, jie nėra labai naudingi, kadangi prioritetai ir priemonės buvo parengti atsižvelgiant į kitas, programose neapžvelgiamas problemas. Be to, nepriimta sprendimų dėl to, kaip reikėtų išspręsti dėl sienos egzistavimo kylančias problemas, o atlikti tyrimai nepadeda nustatyti atskaitos taško, kuriuo remiantis būtų galima vertinti pasiektą pažangą. Pirmieji tvirtintini projektai parengti; juos bendrai įgyvendins programoje dalyvaujantys partneriai iš skirtingų valstybių narių. Tačiau kai kurių projektų tikslas yra tik pasidalinti patirtimi, todėl jų įgyvendinimas ne visuomet padeda spręsti pasienio regionams būdingas problemas. |
| --- | --- |

VI.

Kalbant apie nuoseklumą, reikia pasakyti, kad „A“ ir „B“ programose numatyta nemažai tyrimų. Deja, jie nėra labai naudingi, kadangi prioritetai ir priemonės buvo parengti atsižvelgiant į kitas, programose neapžvelgiamas problemas. Be to, nepriimta sprendimų dėl to, kaip reikėtų išspręsti dėl sienos egzistavimo kylančias problemas, o atlikti tyrimai nepadeda nustatyti atskaitos taško, kuriuo remiantis būtų galima vertinti pasiektą pažangą. Pirmieji tvirtintini projektai parengti; juos bendrai įgyvendins programoje dalyvaujantys partneriai iš skirtingų valstybių narių. Tačiau kai kurių projektų tikslas yra tik pasidalinti patirtimi, todėl jų įgyvendinimas ne visuomet padeda spręsti pasienio regionams būdingas problemas.

| VII. | Pasiektos pažangos ex post vertinimo rodikliai nėra tinkami šiai užduočiai atlikti. Jie nėra pakankami nustatytiems tikslams vertinti. Be to, kai kurie iš jų turi būti aiškesni; taip pat reikėtų patikslinti jiems parengti naudojamus informacijos šaltinius. Atlikus patikrinimą paaiškėjo, kad dauguma projektų įgyvendinami vis dar nenaudojant kompiuterių. |
| --- | --- |

VII.

Pasiektos pažangos ex post vertinimo rodikliai nėra tinkami šiai užduočiai atlikti. Jie nėra pakankami nustatytiems tikslams vertinti. Be to, kai kurie iš jų turi būti aiškesni; taip pat reikėtų patikslinti jiems parengti naudojamus informacijos šaltinius. Atlikus patikrinimą paaiškėjo, kad dauguma projektų įgyvendinami vis dar nenaudojant kompiuterių.

| VIII. | Šiuo metu Audito Rūmai rekomenduoja supaprastinti ir patobulinti kiekvienai BIP taikomų rodiklių sistemas tam, kad būtų galima geriau įvertinti programos poveikį. Reikėtų patobulinti projektų atrankos kriterijus tam, kad padidėtų projektų pridėtinė vertė, t. y. kad jų įgyvendinimas labiau padėtų spręsti dėl sienų kylančias problemas. |
| --- | --- |

VIII.

Šiuo metu Audito Rūmai rekomenduoja supaprastinti ir patobulinti kiekvienai BIP taikomų rodiklių sistemas tam, kad būtų galima geriau įvertinti programos poveikį. Reikėtų patobulinti projektų atrankos kriterijus tam, kad padidėtų projektų pridėtinė vertė, t. y. kad jų įgyvendinimas labiau padėtų spręsti dėl sienų kylančias problemas.

| IX. | Jei Iniciatyva bus atnaujinta po 2006 metų, Komisija turėtų atlikti tyrimą, kurio tikslas – nustatyti, kokios problemos kyla dėl sienos egzistavimo. Toks tyrimas, neatsižvelgiant į jo atlikimo metodą, būtų naudingas nustatant konkrečius prioritetinius BI tikslus, suteikiančius pridėtinę vertę pačiai BI. Todėl būtina nustatyti rodiklius kiekvienam programos skyriui. Be to, nustačius išsamius vertinimo kriterijus, kuriais Komisija vadovautųsi vertindama BIP pasiūlymus, būtų galima imtis iniciatyvos valstybių narių atžvilgiu. Tyrimai, kuriuos reikalaujama atlikti kiekvienos BIP lygiu, turėtų būti naudojami konkretiems tikslams nustatyti ir minėtu lygiu pasiektai pažangai įvertinti. |
| --- | --- |

IX.

Jei Iniciatyva bus atnaujinta po 2006 metų, Komisija turėtų atlikti tyrimą, kurio tikslas – nustatyti, kokios problemos kyla dėl sienos egzistavimo. Toks tyrimas, neatsižvelgiant į jo atlikimo metodą, būtų naudingas nustatant konkrečius prioritetinius BI tikslus, suteikiančius pridėtinę vertę pačiai BI. Todėl būtina nustatyti rodiklius kiekvienam programos skyriui. Be to, nustačius išsamius vertinimo kriterijus, kuriais Komisija vadovautųsi vertindama BIP pasiūlymus, būtų galima imtis iniciatyvos valstybių narių atžvilgiu. Tyrimai, kuriuos reikalaujama atlikti kiekvienos BIP lygiu, turėtų būti naudojami konkretiems tikslams nustatyti ir minėtu lygiu pasiektai pažangai įvertinti.

| X. | Gairės ir metodika turėtų būti parengti prieš pradedant rengti Bendrijos iniciatyvos programas; taip pat turėtų būti patikslintos ex ante vertintojo užduotys ir programos priedo turinys. |
| --- | --- |

X.

Gairės ir metodika turėtų būti parengti prieš pradedant rengti Bendrijos iniciatyvos programas; taip pat turėtų būti patikslintos ex ante vertintojo užduotys ir programos priedo turinys.

| XI. | Siekiant skatinti bendradarbiavimą, Iniciatyvai skirti finansiniai resursai neturėtų būti asignuojami pagal valstybių narių skaičių. Be to, reikėtų užbaigti bendradarbiavimą reglamentuojančių teisės aktų rengimą ir įgyvendinti rekomendacijas. |
| --- | --- |

XI.

Siekiant skatinti bendradarbiavimą, Iniciatyvai skirti finansiniai resursai neturėtų būti asignuojami pagal valstybių narių skaičių. Be to, reikėtų užbaigti bendradarbiavimą reglamentuojančių teisės aktų rengimą ir įgyvendinti rekomendacijas.

ĮVADAS

Apžvalga

| 1. | Bendrijos iniciatyva (BI) Interreg buvo sukurta 1990 m., kai buvo iškeltas pasienio zonų izoliacijos klausimas. Valstybių sienos yra kliūtis subalansuotam vystymuisi ir Europos teritorijos integracijai: pirma, jos atskiria valstybes ekonominiu, socialiniu ir kultūriniu požiūriu bei sudaro kliūtis suderintam jų valdymui (1); antra, pasienio zonų yra nepaisoma įgyvendinant nacionalinę politiką, kas joms suteikia periferinį pobūdį nacionalinių teritorijų viduje. BI buvo atnaujinta 1994–1999 metų laikotarpiui (Interreg II) bei 2000–2006 metų laikotarpiui (Interreg III). Šia iniciatyva siekiama paskatinti skirtingų valstybių narių regionų bendradarbiavimą, todėl ji yra vienas iš svarbiausių Europos kūrimo mechanizmo aspektų. |
| --- | --- |

1.

Bendrijos iniciatyva (BI) Interreg buvo sukurta 1990 m., kai buvo iškeltas pasienio zonų izoliacijos klausimas. Valstybių sienos yra kliūtis subalansuotam vystymuisi ir Europos teritorijos integracijai: pirma, jos atskiria valstybes ekonominiu, socialiniu ir kultūriniu požiūriu bei sudaro kliūtis suderintam jų valdymui (1); antra, pasienio zonų yra nepaisoma įgyvendinant nacionalinę politiką, kas joms suteikia periferinį pobūdį nacionalinių teritorijų viduje. BI buvo atnaujinta 1994–1999 metų laikotarpiui (Interreg II) bei 2000–2006 metų laikotarpiui (Interreg III). Šia iniciatyva siekiama paskatinti skirtingų valstybių narių regionų bendradarbiavimą, todėl ji yra vienas iš svarbiausių Europos kūrimo mechanizmo aspektų.

| 2. | Interreg yra išsamiai išdėstyta pagrindiniuose Struktūrinius fondus (SF) (2) reglamentuojančiuose teisės aktuose. Ji vykdoma Komisijos iniciatyva. Komisija patvirtina orientacines gaires, apibrėžia tikslus, taikymo sritį ir įgyvendinimo tvarką. 1 lentelėje yra nurodytos sąsajos tarp pagrindinių teisės aktų ir tarp projektų, kuriuos galiausiai įgyvendins paramos gavėjai. |
| --- | --- |

2.

Interreg yra išsamiai išdėstyta pagrindiniuose Struktūrinius fondus (SF) (2) reglamentuojančiuose teisės aktuose. Ji vykdoma Komisijos iniciatyva. Komisija patvirtina orientacines gaires, apibrėžia tikslus, taikymo sritį ir įgyvendinimo tvarką. 1 lentelėje yra nurodytos sąsajos tarp pagrindinių teisės aktų ir tarp projektų, kuriuos galiausiai įgyvendins paramos gavėjai.

| 3. | 2000–2006 metų laikotarpiu buvo skirta 4 875 milijonų eurų įsipareigojimų asignavimų suma; ši suma skiriama kaip Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), vieno iš keturių struktūrinių fondų, parama; visoms keturioms BI (3) numatyta iš viso skirti 10 432,5 milijonai eurų. Taigi, tai pati svarbiausia iniciatyva. 2 lentelėje pateikiama turimų lėšų panaudojimo apžvalga nuo laikotarpio pradžios. |
| --- | --- |

3.

2000–2006 metų laikotarpiu buvo skirta 4 875 milijonų eurų įsipareigojimų asignavimų suma; ši suma skiriama kaip Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), vieno iš keturių struktūrinių fondų, parama; visoms keturioms BI (3) numatyta iš viso skirti 10 432,5 milijonai eurų. Taigi, tai pati svarbiausia iniciatyva. 2 lentelėje pateikiama turimų lėšų panaudojimo apžvalga nuo laikotarpio pradžios.

| 4. | Pasibaigus pirmajam iniciatyvos įgyvendinimo laikotarpiui (Interreg I) (4) Audito rūmai atliko BI Interreg analizę. Pagrindinės išvados buvo susijusios su šiais dalykais:






  a) | projektai buvo nepakankamai tarpvalstybinio pobūdžio ir tarpvalstybinis bendradarbiavimas buvo nepakankamas, įskaitant ir Bendrijos iniciatyvos programų (BIP) valdymą; |
| --- | --- | --- |

4.

Pasibaigus pirmajam iniciatyvos įgyvendinimo laikotarpiui (Interreg I) (4) Audito rūmai atliko BI Interreg analizę. Pagrindinės išvados buvo susijusios su šiais dalykais:

a)

projektai buvo nepakankamai tarpvalstybinio pobūdžio ir tarpvalstybinis bendradarbiavimas buvo nepakankamas, įskaitant ir Bendrijos iniciatyvos programų (BIP) valdymą;

| b) | nebuvo nurodyti rodikliai, BIP poveikio vertinimo pobūdis nebuvo pakankamas; |
| --- | --- |

b)

nebuvo nurodyti rodikliai, BIP poveikio vertinimo pobūdis nebuvo pakankamas;

| c) | Komisija uždelsė programų priėmimo terminus. |
| --- | --- |

c)

Komisija uždelsė programų priėmimo terminus.

| 5. | Pasibaigus antrajam įgyvendinimo laikotarpiui (Interreg II), Komisija manė, kad projektai turėtų būti labiau tarpvalstybinio pobūdžio, reikia patobulinti ex-ante įvertinimą bei rodiklių sistemas (5). |
| --- | --- |

5.

Pasibaigus antrajam įgyvendinimo laikotarpiui (Interreg II), Komisija manė, kad projektai turėtų būti labiau tarpvalstybinio pobūdžio, reikia patobulinti ex-ante įvertinimą bei rodiklių sistemas (5).

Pagrindiniai 2000–2006 m. laikotarpio iniciatyvos bruožai

| 6. | Interreg III apima tris kryptis (6): A kryptį, susijusią su pasienio bendradarbiavimu tarp gretimai esančių regionų (53 BIP), B kryptį, susijusią su tarpvalstybiniu bendradarbiavimu didelėse regionų grupėse (13 BIP) ir C kryptį, numatančią tarpregioninį bendradarbiavimą visoje Bendrijos teritorijoje (keturios BIP). Pagrindiniai šių krypčių principai yra pateikti 3 lentelėje. Taigi, iniciatyva jau nebeapsiriboja tik pasienio bendradarbiavimu, kuris buvo jos sukūrimo 1990 m. pagrindas. Ji tapo transeuropinio bendradarbiavimo iniciatyva (žr. terminų žodynėlį) (7). |
| --- | --- |

6.

Interreg III apima tris kryptis (6): A kryptį, susijusią su pasienio bendradarbiavimu tarp gretimai esančių regionų (53 BIP), B kryptį, susijusią su tarpvalstybiniu bendradarbiavimu didelėse regionų grupėse (13 BIP) ir C kryptį, numatančią tarpregioninį bendradarbiavimą visoje Bendrijos teritorijoje (keturios BIP). Pagrindiniai šių krypčių principai yra pateikti 3 lentelėje. Taigi, iniciatyva jau nebeapsiriboja tik pasienio bendradarbiavimu, kuris buvo jos sukūrimo 1990 m. pagrindas. Ji tapo transeuropinio bendradarbiavimo iniciatyva (žr. terminų žodynėlį) (7).

| 7. | Palyginus su ankstesnėmis iniciatyvomis, buvo labiau sugriežtinta Interreg III orientavimo tvarka, kuria siekiama glaudesnio bendradarbiavimo, labiausiai pabrėžiant šiuos aspektus:






  a) | bendrą zonos, kuriai gali būti skiriamos fondų lėšos, strategiją; |
| --- | --- | --- |

7.

Palyginus su ankstesnėmis iniciatyvomis, buvo labiau sugriežtinta Interreg III orientavimo tvarka, kuria siekiama glaudesnio bendradarbiavimo, labiausiai pabrėžiant šiuos aspektus:

a)

bendrą zonos, kuriai gali būti skiriamos fondų lėšos, strategiją;

| b) | BIP įgyvendinimo institucijų individualumą: kiekviena programa privalo turėti individualią Vadovaujančią instituciją, individualią Mokėjimo instituciją, vieną Jungtinį techninį sekretoriatą (JTS), vieną Iniciatyvinį komitetą, sudarytą iš skirtingų šalių atstovų, ir individualų Priežiūros komitetą (žr. terminų žodynėlį); kiekviena subsidijų sutartis turi būti sudaroma su individualiu galutiniu paramos gavėju, teisėtu atsakingu asmeniu, kuris vėliau privalo sutartimi apibrėžti savo teises ir pareigas su konkretaus projekto partneriais (8); |
| --- | --- |

b)

BIP įgyvendinimo institucijų individualumą: kiekviena programa privalo turėti individualią Vadovaujančią instituciją, individualią Mokėjimo instituciją, vieną Jungtinį techninį sekretoriatą (JTS), vieną Iniciatyvinį komitetą, sudarytą iš skirtingų šalių atstovų, ir individualų Priežiūros komitetą (žr. terminų žodynėlį); kiekviena subsidijų sutartis turi būti sudaroma su individualiu galutiniu paramos gavėju, teisėtu atsakingu asmeniu, kuris vėliau privalo sutartimi apibrėžti savo teises ir pareigas su konkretaus projekto partneriais (8);

| c) | BIP finansinių elementų individualumą: turi būti parengtas individualus finansinis planas, valstybė narė nebegali dalyvauti ERPF lėšų paskirstyme; banko sąskaita, į kurią pervedamos ERPF lėšos, taip pat turi būti individuali (9). |
| --- | --- |

c)

BIP finansinių elementų individualumą: turi būti parengtas individualus finansinis planas, valstybė narė nebegali dalyvauti ERPF lėšų paskirstyme; banko sąskaita, į kurią pervedamos ERPF lėšos, taip pat turi būti individuali (9).

| 8. | Įgyvendinimo institucijų ir finansinių aspektų individualumas turėtų iš esmės paskatinti bendros strategijos ir bendro veiksmų plano konkrečioje zonoje atsiradimą. Be to, šis principas galėtų palengvinti Komisijai tenkantį BIP valdymą. Iki tol Komisija susidurdavo su tiek pat šalių ir mokėjimų prašymų kiek valstybių narių būdavo susijusios su kiekviena BIP. |
| --- | --- |

8.

Įgyvendinimo institucijų ir finansinių aspektų individualumas turėtų iš esmės paskatinti bendros strategijos ir bendro veiksmų plano konkrečioje zonoje atsiradimą. Be to, šis principas galėtų palengvinti Komisijai tenkantį BIP valdymą. Iki tol Komisija susidurdavo su tiek pat šalių ir mokėjimų prašymų kiek valstybių narių būdavo susijusios su kiekviena BIP.

| 9. | Tačiau sukūrus naujas orientacines gaires, atsirado būtinybė pabrėžti bendrumą su kitomis SF paramos programomis, todėl, siekiant supaprastinti procedūras, šiuo metu už BI Interreg yra atsakingas tik ERPF. |
| --- | --- |

9.

Tačiau sukūrus naujas orientacines gaires, atsirado būtinybė pabrėžti bendrumą su kitomis SF paramos programomis, todėl, siekiant supaprastinti procedūras, šiuo metu už BI Interreg yra atsakingas tik ERPF.

Audito Rūmų atliktas auditas

| 10. | Atsižvelgiant į iniciatyvos svarbą (žr. 3 dalį), sutiktus sunkumus (žr. 4 ir 5 dalis) bei esminius 2000–2006 metų periodo programoje padarytus pakeitimus (žr. 7 dalį), Audito Rūmai išnagrinėjo Interreg III programos planavimą. Siekdami nustatyti, kokių rezultatų buvo pasiekta po to, kai Audito Rūmai pateikė pirmojo tyrimo metu suformuluotas pastabas (žr. 4 dalį). Pirmiausia buvo siekiama atsakyti į šiuos klausimus:






  a) | ar gairės gali padėti įgyvendinti BI tikslus? |
| --- | --- | --- |

10.

Atsižvelgiant į iniciatyvos svarbą (žr. 3 dalį), sutiktus sunkumus (žr. 4 ir 5 dalis) bei esminius 2000–2006 metų periodo programoje padarytus pakeitimus (žr. 7 dalį), Audito Rūmai išnagrinėjo Interreg III programos planavimą. Siekdami nustatyti, kokių rezultatų buvo pasiekta po to, kai Audito Rūmai pateikė pirmojo tyrimo metu suformuluotas pastabas (žr. 4 dalį). Pirmiausia buvo siekiama atsakyti į šiuos klausimus:

a)

ar gairės gali padėti įgyvendinti BI tikslus?

| b) | ar Komisija BIP pasiūlymus išnagrinėjo laikydamasi atitinkamos nagrinėjimo eigos ir ar sprendimai buvo priimti per nustatytus terminus? |
| --- | --- |

b)

ar Komisija BIP pasiūlymus išnagrinėjo laikydamasi atitinkamos nagrinėjimo eigos ir ar sprendimai buvo priimti per nustatytus terminus?

| c) | ar skirtingi programos dalyviai bendradarbiauja laikydamiesi gairių? |
| --- | --- |

c)

ar skirtingi programos dalyviai bendradarbiauja laikydamiesi gairių?

| d) | ar pirminis konkretaus regiono būklės įvertinimas sutampa su BIP prioritetais ir priemonėmis, kaip tai numatyta gairėse? |
| --- | --- |

d)

ar pirminis konkretaus regiono būklės įvertinimas sutampa su BIP prioritetais ir priemonėmis, kaip tai numatyta gairėse?

| e) | ar bus įmanoma atlikti pasiektos pažangos ex-post (galutinį) įvertinimą? |
| --- | --- |

e)

ar bus įmanoma atlikti pasiektos pažangos ex-post (galutinį) įvertinimą?

| 11. | Auditas apėmė laikotarpį nuo gairių parengimo, kurį atliko Komisija, iki pirmųjų sprendimų, kuriais buvo patvirtinti paramos gavėjų projektai. Šiems projektams dar nebuvo pateiktos išlaidų deklaracijos. Du pirmieji klausimai buvo išnagrinėti Komisijos lygiu, kiti trys – valstybių narių lygiu. Buvo atrinktos aštuonios BIP, atspindinčios skirtingas situacijas, su kuriomis buvo susidurta, tai yra, buvo atrinktos skirtingos Komisijos gairėse numatytos sritys bei skirtingos aplinkybės (žr. 4 lentelę). Jos sudaro 20 % nuo viso iniciatyvai skirto biudžeto. Auditas neapėmė aspektų, susijusių su bendradarbiavimu dėl išorinių sienų; šie aspektai yra specifiški, būtent dėl jų suderinamumo su kitomis finansinėmis priemonėmis (10). |
| --- | --- |

11.

Auditas apėmė laikotarpį nuo gairių parengimo, kurį atliko Komisija, iki pirmųjų sprendimų, kuriais buvo patvirtinti paramos gavėjų projektai. Šiems projektams dar nebuvo pateiktos išlaidų deklaracijos. Du pirmieji klausimai buvo išnagrinėti Komisijos lygiu, kiti trys – valstybių narių lygiu. Buvo atrinktos aštuonios BIP, atspindinčios skirtingas situacijas, su kuriomis buvo susidurta, tai yra, buvo atrinktos skirtingos Komisijos gairėse numatytos sritys bei skirtingos aplinkybės (žr. 4 lentelę). Jos sudaro 20 % nuo viso iniciatyvai skirto biudžeto. Auditas neapėmė aspektų, susijusių su bendradarbiavimu dėl išorinių sienų; šie aspektai yra specifiški, būtent dėl jų suderinamumo su kitomis finansinėmis priemonėmis (10).

KOMISIJOS GAIRĖS

| 12. | Komisija nustato Bendrijos iniciatyvos gaires, kuriose turi būti patikslintos sąlygos, galinčios užtikrinti pridėtinę vertę lyginant su įprastais 1 ir 2 tikslų (žr. terminų žodynėlį) veiksmais. Audito Rūmų nuomone gairės turėtų nustatyti specialiuosius reikalavimus, susijusius su projektais, kuriuos ketina įgyvendinti paramos gavėjai, taip pat specifines funkcionavimo BIP lygiu taisykles bei zonas, atitinkančias paramos skyrimo kriterijus. Taip pat turi būti nustatyti specifiniai, tinkamai veikiantys ir išmatuojami tikslai bei specialiai parinktos priemonės. Siekiant, kad į gaires būtų atkreiptas reikiamas dėmesys, labai svarbu, kad pastarosios būtų parengtos pirmiau nei BIP. |
| --- | --- |

12.

Komisija nustato Bendrijos iniciatyvos gaires, kuriose turi būti patikslintos sąlygos, galinčios užtikrinti pridėtinę vertę lyginant su įprastais 1 ir 2 tikslų (žr. terminų žodynėlį) veiksmais. Audito Rūmų nuomone gairės turėtų nustatyti specialiuosius reikalavimus, susijusius su projektais, kuriuos ketina įgyvendinti paramos gavėjai, taip pat specifines funkcionavimo BIP lygiu taisykles bei zonas, atitinkančias paramos skyrimo kriterijus. Taip pat turi būti nustatyti specifiniai, tinkamai veikiantys ir išmatuojami tikslai bei specialiai parinktos priemonės. Siekiant, kad į gaires būtų atkreiptas reikiamas dėmesys, labai svarbu, kad pastarosios būtų parengtos pirmiau nei BIP.

Ar gairėse yra pateikiamas tinkamas „transeuropinių projektų“ apibrėžimas?

| 13. | Transeuropinį projektą (11) apibrėžė Komisija savo gairėse, atsižvelgdama į šio projekto įgyvendinimą bei poveikį: programos turi būti „bendrai atrinktos ir įgyvendintos dviejose ar daugiau valstybių narių ar konkrečių trečiųjų šalių arba tik vienoje valstybėje narėje, bet su sąlyga, kad bus įrodytas žymus tam tikros programos poveikis kitoms valstybėms narėms ar trečiosioms šalims“ (12). Gairės taip pat patikslina, kad transeuropinio principo pridėtinė vertė turi būti įrodyta visoms priemonėms ir visiems projektams. |
| --- | --- |

13.

Transeuropinį projektą (11) apibrėžė Komisija savo gairėse, atsižvelgdama į šio projekto įgyvendinimą bei poveikį: programos turi būti „bendrai atrinktos ir įgyvendintos dviejose ar daugiau valstybių narių ar konkrečių trečiųjų šalių arba tik vienoje valstybėje narėje, bet su sąlyga, kad bus įrodytas žymus tam tikros programos poveikis kitoms valstybėms narėms ar trečiosioms šalims“ (12). Gairės taip pat patikslina, kad transeuropinio principo pridėtinė vertė turi būti įrodyta visoms priemonėms ir visiems projektams.

| 14. | Taigi, svarbu, kad transeuropinis projektas tinkamai veiktų kiekvienos BIP lygiu ir kad būtų galima įsitikinti, jog projektai prisideda prie problemų, susijusių su sienų egzistavimu, sprendimo (žr. 66–69 dalis). |
| --- | --- |

14.

Taigi, svarbu, kad transeuropinis projektas tinkamai veiktų kiekvienos BIP lygiu ir kad būtų galima įsitikinti, jog projektai prisideda prie problemų, susijusių su sienų egzistavimu, sprendimo (žr. 66–69 dalis).

Ar gairėse yra pateikiamos įgyvendinimo taisyklės konkretiems atvejams?

| 15. | Įvairios rekomendacijos, susijusios su įgyvendinimo sritimi, jau buvo suformuluotos Interreg I ex-post vertinime, atliktame Komisijos prašymu. Vėliau, įgyvendinant projektą „Linkage Assistance and Cooperation for the European border regions“ (LACE) (13), atsižvelgiant į programų įgyvendinimo nuostatas bei įtraukiant labiausiai integruotus veikimo būdus buvo parengta BIP Interreg II tipologija. Gairėse pateiktos rekomendacijos (žr. 7 dalį), buvo susijusios su:






  a) | kaip įmanoma platesniu visų sektorių, įskaitant privačius ir ne prekybinius sektorius, dalyvavimo veikloje nuo pat kiekvienos BIP rengimo pradžios; |
| --- | --- | --- |

15.

Įvairios rekomendacijos, susijusios su įgyvendinimo sritimi, jau buvo suformuluotos Interreg I ex-post vertinime, atliktame Komisijos prašymu. Vėliau, įgyvendinant projektą „Linkage Assistance and Cooperation for the European border regions“ (LACE) (13), atsižvelgiant į programų įgyvendinimo nuostatas bei įtraukiant labiausiai integruotus veikimo būdus buvo parengta BIP Interreg II tipologija. Gairėse pateiktos rekomendacijos (žr. 7 dalį), buvo susijusios su:

a)

kaip įmanoma platesniu visų sektorių, įskaitant privačius ir ne prekybinius sektorius, dalyvavimo veikloje nuo pat kiekvienos BIP rengimo pradžios;

| b) | bendru pasiruošimu ir valdymu, kurį, pageidaujama, turėtų atlikti nuolatinė pasienio organizacija; Komisija turėtų skatinti nuolatinių pasienio struktūrų kūrimą bei parengti standartines sutartis, pasirašomas tarp skirtingų regionų; |
| --- | --- |

b)

bendru pasiruošimu ir valdymu, kurį, pageidaujama, turėtų atlikti nuolatinė pasienio organizacija; Komisija turėtų skatinti nuolatinių pasienio struktūrų kūrimą bei parengti standartines sutartis, pasirašomas tarp skirtingų regionų;

| c) | individualios banko sąskaitos, skirtos Bendrijos lėšoms, naudojimu; ši sąskaita taip pat gali būti naudojama ir nacionalinėms lėšoms; |
| --- | --- |

c)

individualios banko sąskaitos, skirtos Bendrijos lėšoms, naudojimu; ši sąskaita taip pat gali būti naudojama ir nacionalinėms lėšoms;

| d) | finansavimo sutarties sudarymu su vieninteliu partneriu, į kurio sąskaitą subsidijos turėtų būti pervestos; finansavimo gavėjas turėtų pats būti užmezgęs sutartyje numatytus ryšius su partneriais vienoje ir kitoje sienos pusėje. |
| --- | --- |

d)

finansavimo sutarties sudarymu su vieninteliu partneriu, į kurio sąskaitą subsidijos turėtų būti pervestos; finansavimo gavėjas turėtų pats būti užmezgęs sutartyje numatytus ryšius su partneriais vienoje ir kitoje sienos pusėje.

| 16. | Orientacinėse gairėse yra numatyta sudaryti Europos ekonominių interesų grupę (EEIG) (žr. terminų žodynėlį), kuri leistų bendradarbiauti tikrųjų bendrų struktūrų būdu. Vis dėlto valstybės narės nurodė kai kurias teisinio pobūdžio problemas, o Komisijai pritrūko laiko į jas įsigilinti (žr. 44 dalį). 2003 m. sausio mėn. Komisija pradėjo tyrimą dėl teisės priemonių, kurios galėtų būti naudojamos transeuropinio bendradarbiavimo srityje. |
| --- | --- |

16.

Orientacinėse gairėse yra numatyta sudaryti Europos ekonominių interesų grupę (EEIG) (žr. terminų žodynėlį), kuri leistų bendradarbiauti tikrųjų bendrų struktūrų būdu. Vis dėlto valstybės narės nurodė kai kurias teisinio pobūdžio problemas, o Komisijai pritrūko laiko į jas įsigilinti (žr. 44 dalį). 2003 m. sausio mėn. Komisija pradėjo tyrimą dėl teisės priemonių, kurios galėtų būti naudojamos transeuropinio bendradarbiavimo srityje.

Ar gairėse pateikiami konkretūs ir įvertinami tikslai bei priemonės?

| 17. | Interreg I ex-post įvertinime dėmesys jau buvo atkreiptas į tam tikrus klausimus, susijusius su tikslais ir rodikliais, o būtent:






  a) | į būtinybę tiksliau apibrėžti bendradarbiavimo sritį, nes Interreg programos buvo parengtos siekiant tokių pačių tikslų, kurie yra numatyti ir įprastose programose, nors pastarosioms skirta daug daugiau finansinių išteklių, o be to, ne visi regionai, atitinkantys paramos skyrimo kriterijus, susiduria su vystymosi problemomis; |
| --- | --- | --- |

17.

Interreg I ex-post įvertinime dėmesys jau buvo atkreiptas į tam tikrus klausimus, susijusius su tikslais ir rodikliais, o būtent:

a)

į būtinybę tiksliau apibrėžti bendradarbiavimo sritį, nes Interreg programos buvo parengtos siekiant tokių pačių tikslų, kurie yra numatyti ir įprastose programose, nors pastarosioms skirta daug daugiau finansinių išteklių, o be to, ne visi regionai, atitinkantys paramos skyrimo kriterijus, susiduria su vystymosi problemomis;

| b) | į aiškių ir įvertinamų pirminių tikslų nebuvimą; |
| --- | --- |

b)

į aiškių ir įvertinamų pirminių tikslų nebuvimą;

| c) | į būtinybę įdiegti tinkamus rodiklius. |
| --- | --- |

c)

į būtinybę įdiegti tinkamus rodiklius.

| 18. | Komisija prieš Parlamentui pateikiant nuomonę dėl Interreg III gairių, parengė trumpą informacinį dokumentą, kurį galima laikyti pirmąja Interreg II ataskaita (14). Tačiau šis dokumentas yra bendro pobūdžio ir daugiausiai susijęs su įgyvendinimo klausimais. Nepaisant 15 dalyje paminėtų tyrimų bei Interreg II BIP tarpinio vertinimo rezultatų, galima teigti, kad Komisija neturėjo remtinų zonų specifinės padėties analizės nei informacijos apie pažangą, padarytą siekiant iniciatyvos tikslų arba specifinių BIP tikslų, nesvarbu, ar tai būtų Interreg I ar Interreg II. Ši padėtis tapo kliūtimi apibrėžiant konkrečius specifinius tikslus. |
| --- | --- |

18.

Komisija prieš Parlamentui pateikiant nuomonę dėl Interreg III gairių, parengė trumpą informacinį dokumentą, kurį galima laikyti pirmąja Interreg II ataskaita (14). Tačiau šis dokumentas yra bendro pobūdžio ir daugiausiai susijęs su įgyvendinimo klausimais. Nepaisant 15 dalyje paminėtų tyrimų bei Interreg II BIP tarpinio vertinimo rezultatų, galima teigti, kad Komisija neturėjo remtinų zonų specifinės padėties analizės nei informacijos apie pažangą, padarytą siekiant iniciatyvos tikslų arba specifinių BIP tikslų, nesvarbu, ar tai būtų Interreg I ar Interreg II. Ši padėtis tapo kliūtimi apibrėžiant konkrečius specifinius tikslus.

Tikslai ir rodikliai

| 19. | Interreg III gairėse pateikti specifiniai kiekvienos srities tikslai yra pakankamai platūs (žr. 3 lentelę). Be to, atsižvelgiant į bendrąsias orientacines SF ir Bendrijos politikos gaires, taip pat numatyta pirmumą teikti užimtumui, konkurencingumui, ilgalaikei plėtrai bei lygių vyrų ir moterų galimybių skatinimui. |
| --- | --- |

19.

Interreg III gairėse pateikti specifiniai kiekvienos srities tikslai yra pakankamai platūs (žr. 3 lentelę). Be to, atsižvelgiant į bendrąsias orientacines SF ir Bendrijos politikos gaires, taip pat numatyta pirmumą teikti užimtumui, konkurencingumui, ilgalaikei plėtrai bei lygių vyrų ir moterų galimybių skatinimui.

| 20. | Komisija leido valstybių narių institucijoms, atsakingoms už BIP, pačioms nustatyti konkrečius tikslus remiantis problemų, susijusių su sienomis, analize. Nors Komisija ir nustatė veiksmų planą (žr. 7 ir 15–16 dalis), ji nenumatė konkrečių ir įvertinamų tikslų. Taigi ypač svarbu, kad nagrinėdama valstybių narių pasiūlymus dėl programų, Komisija pasirūpintų pasirinkimo pagrįstumu ir atsižvelgtų į tai, ar tas pasirinkimas buvo tinkamai nukreiptas. |
| --- | --- |

20.

Komisija leido valstybių narių institucijoms, atsakingoms už BIP, pačioms nustatyti konkrečius tikslus remiantis problemų, susijusių su sienomis, analize. Nors Komisija ir nustatė veiksmų planą (žr. 7 ir 15–16 dalis), ji nenumatė konkrečių ir įvertinamų tikslų. Taigi ypač svarbu, kad nagrinėdama valstybių narių pasiūlymus dėl programų, Komisija pasirūpintų pasirinkimo pagrįstumu ir atsižvelgtų į tai, ar tas pasirinkimas buvo tinkamai nukreiptas.

| 21. | Su ex ante vertinimu ir Interreg (15) rodikliais susiję dokumentai, skirti padėti institucijoms, rengiančioms BIP, turėjo aiškiai atspindėti pagrindines idėjas, išreiškiančias Komisijos prioritetus, būtent numatant ex post vertinimą. Remiantis šiais dokumentais bei patirtimi, įgyta dviejų ankstesniųjų BI metu, būtų buvę naudinga nustatyti bendrą minimalią rodiklių struktūrą, naudotiną visoms tos pačios krypties programoms. Iš tikrųjų, šiuose dokumentuose:






  a) | ypač akcentuojami sunkumai, susiję su ex ante įvertinimo atlikimu, veiklos prioritetų nustatymu bei programų poveikio nustatymu; jie yra ne itin naudingi siekiant įdiegti sistemą, leidžiančią įvertinti BIP poveikį; |
| --- | --- | --- |

21.

Su ex ante vertinimu ir Interreg (15) rodikliais susiję dokumentai, skirti padėti institucijoms, rengiančioms BIP, turėjo aiškiai atspindėti pagrindines idėjas, išreiškiančias Komisijos prioritetus, būtent numatant ex post vertinimą. Remiantis šiais dokumentais bei patirtimi, įgyta dviejų ankstesniųjų BI metu, būtų buvę naudinga nustatyti bendrą minimalią rodiklių struktūrą, naudotiną visoms tos pačios krypties programoms. Iš tikrųjų, šiuose dokumentuose:

a)

ypač akcentuojami sunkumai, susiję su ex ante įvertinimo atlikimu, veiklos prioritetų nustatymu bei programų poveikio nustatymu; jie yra ne itin naudingi siekiant įdiegti sistemą, leidžiančią įvertinti BIP poveikį;

| b) | išlieka tam tikras neaiškumas dėl rodiklių; nors kalbama apie riboto rodiklių skaičiaus nustatymą, palaipsniui įvedami kontekstiniai rodikliai, poveikio, bendradarbiavimo (integracijos), įgyvendinimo, rezultatų rodikliai, esminiai rodikliai bei rekomenduojami naudoti kokybiniai rodikliai; pateikiami įgyvendinimo, rezultatų ir poveikio rodiklių pavyzdžiai; taip pat išlieka tam tikras neaiškumas dėl šių skirtingų kategorijų nustatymo, būtent skirtumo tarp įgyvendinimo ir rezultatų rodiklių, nes kartais projekto dalyvių skaičius yra laikomas rezultatų rodikliu; |
| --- | --- |

b)

išlieka tam tikras neaiškumas dėl rodiklių; nors kalbama apie riboto rodiklių skaičiaus nustatymą, palaipsniui įvedami kontekstiniai rodikliai, poveikio, bendradarbiavimo (integracijos), įgyvendinimo, rezultatų rodikliai, esminiai rodikliai bei rekomenduojami naudoti kokybiniai rodikliai; pateikiami įgyvendinimo, rezultatų ir poveikio rodiklių pavyzdžiai; taip pat išlieka tam tikras neaiškumas dėl šių skirtingų kategorijų nustatymo, būtent skirtumo tarp įgyvendinimo ir rezultatų rodiklių, nes kartais projekto dalyvių skaičius yra laikomas rezultatų rodikliu;

| c) | neapžvelgiama C kryptis; buvo susitarta, kad C krypties rodikliai bus nustatomi paties proceso metu; Komisija šią kryptį sukūrė kaip bendradarbiavimo priemonę, gerai nežinodama specifinių poreikių ir atitinkamų tikslų (žr. 24 dalį); nors tarpregioninio bendradarbiavimo projektus nuo 1995 m. rėmė ERPF, Komisija, rengdama orientacines C krypties gaires, neturėjo šių projektų įvertinimo. |
| --- | --- |

c)

neapžvelgiama C kryptis; buvo susitarta, kad C krypties rodikliai bus nustatomi paties proceso metu; Komisija šią kryptį sukūrė kaip bendradarbiavimo priemonę, gerai nežinodama specifinių poreikių ir atitinkamų tikslų (žr. 24 dalį); nors tarpregioninio bendradarbiavimo projektus nuo 1995 m. rėmė ERPF, Komisija, rengdama orientacines C krypties gaires, neturėjo šių projektų įvertinimo.

Priemonių konkretiems tikslams parengimas

| 22. | Komisijos gairėse, skirtose iniciatyvos A krypčiai, yra išdėstytas informacinio pobūdžio priemonių sąrašas. Komisija valstybėms narėms paliko galimybę rengti labai plačios apimties programas. Į pastarąsias, remiantis 1 ir 2 tikslų intervencinių programų pavyzdžiu, leidžiama įtraukti priemones, susijusias su ekonomikos, socialinės apsaugos, kultūros ir aplinkos sritimis, bet privaloma laikytis specialiųjų įgyvendinimo sąlygų, numatančių pasienio bendradarbiavimo stiprinimą. Tačiau šių programų finansiniai ištekliai yra kur kas menkesni nei įprastoms programoms skiriamos lėšos, ypač jei atsižvelgiama į teritorijų, atitinkančių BIP kriterijus, dydį. Į šias teritorijas taip pat gali būti įtrauktos zonos, kurioms negali būti skiriami ERPF veiksmai pagal 1 ir 2 tikslus, tai yra, regionai, nesusiduriantys su specialiomis plėtros ar pertvarkos problemomis. Šie elementai laikomi papildomomis priežastimis (žr. 20 dalį), kad Komisija, nagrinėdama valstybių narių pasiūlymus dėl programų, galėtų įsitikinti, jog veiksmai yra nukreipti tinkama linkme (žr. 59–63 dalis). |
| --- | --- |

22.

Komisijos gairėse, skirtose iniciatyvos A krypčiai, yra išdėstytas informacinio pobūdžio priemonių sąrašas. Komisija valstybėms narėms paliko galimybę rengti labai plačios apimties programas. Į pastarąsias, remiantis 1 ir 2 tikslų intervencinių programų pavyzdžiu, leidžiama įtraukti priemones, susijusias su ekonomikos, socialinės apsaugos, kultūros ir aplinkos sritimis, bet privaloma laikytis specialiųjų įgyvendinimo sąlygų, numatančių pasienio bendradarbiavimo stiprinimą. Tačiau šių programų finansiniai ištekliai yra kur kas menkesni nei įprastoms programoms skiriamos lėšos, ypač jei atsižvelgiama į teritorijų, atitinkančių BIP kriterijus, dydį. Į šias teritorijas taip pat gali būti įtrauktos zonos, kurioms negali būti skiriami ERPF veiksmai pagal 1 ir 2 tikslus, tai yra, regionai, nesusiduriantys su specialiomis plėtros ar pertvarkos problemomis. Šie elementai laikomi papildomomis priežastimis (žr. 20 dalį), kad Komisija, nagrinėdama valstybių narių pasiūlymus dėl programų, galėtų įsitikinti, jog veiksmai yra nukreipti tinkama linkme (žr. 59–63 dalis).

| 23. | B krypties gairės numato, kad turi būti atsižvelgiama į Bendrijos politikos prioritetus, o būtent į transeuropinius tinklus bei teritorinės plėtros rekomendacijas, suformuluotas „Europos erdvės plėtros perspektyvose“ (EEPP) (žr. terminų žodynėlį). Toks nurodymas suteikia šiai sričiai tam tikrą specifiškumą, nors teritorija, apie kurią kalbama, gali būti labai didelė, o finansiniai ištekliai riboti, todėl reikėtų rinktis vieną iš galimų veiksmų. |
| --- | --- |

23.

B krypties gairės numato, kad turi būti atsižvelgiama į Bendrijos politikos prioritetus, o būtent į transeuropinius tinklus bei teritorinės plėtros rekomendacijas, suformuluotas „Europos erdvės plėtros perspektyvose“ (EEPP) (žr. terminų žodynėlį). Toks nurodymas suteikia šiai sričiai tam tikrą specifiškumą, nors teritorija, apie kurią kalbama, gali būti labai didelė, o finansiniai ištekliai riboti, todėl reikėtų rinktis vieną iš galimų veiksmų.

| 24. | Pirminėse orientacinėse C krypties gairėse Komisija kalba tik apie bendrąjį tikslą, tai yra, apie politikos bei regioninės plėtros ir sanglaudos efektyvumo didinimą (žr. 3 lentelę). Antrajame komunikate, paskelbtame 2001 m. gegužės 15 d., buvo patikslintas turinys ir numatytos penkios tarpregioninio bendradarbiavimo temos (16), tarp kurių buvo ir tema – „kiti“. Nuo pat šios krypties BIP įgyvendinimo pradžios, pastarajai temai buvo pateikta didžioji dalis prašymų ir dėl veiksmų buvo patvirtinta daugiausia konkursų, kas liudija apie pernelyg platų minėtos krypties pobūdį. |
| --- | --- |

24.

Pirminėse orientacinėse C krypties gairėse Komisija kalba tik apie bendrąjį tikslą, tai yra, apie politikos bei regioninės plėtros ir sanglaudos efektyvumo didinimą (žr. 3 lentelę). Antrajame komunikate, paskelbtame 2001 m. gegužės 15 d., buvo patikslintas turinys ir numatytos penkios tarpregioninio bendradarbiavimo temos (16), tarp kurių buvo ir tema – „kiti“. Nuo pat šios krypties BIP įgyvendinimo pradžios, pastarajai temai buvo pateikta didžioji dalis prašymų ir dėl veiksmų buvo patvirtinta daugiausia konkursų, kas liudija apie pernelyg platų minėtos krypties pobūdį.

| 25. | Apibendrinant galima teigti, kad Komisijos gairėse pateikti tikslai yra bendro pobūdžio. Tačiau pateikti darbo dokumentai nepakankamai skatina vadovaujančias įstaigas diegti veikiančius ir adekvačius rodiklius, skirtus tikslų įgyvendinimo lygiui nustatyti. Todėl tinkamos priemonės yra nevienalytės ir lemia didelį projektų išsklaidymą. Būtent šias priežastis Komisija nurodė savo darbo dokumente Nr. 6, siekdama paaiškinti prastą senųjų programų vertinimų kokybę. Tačiau veiklos rūšių telkimas yra vienas iš svarbiausių SF veiklos principų, kuriuo siekiama užtikrinti jos efektyvumą. Jei BIP lygmeniu nėra atliekama atranka, padedanti nustatyti konkrečius tikslus bei susiaurinti veiklos sritį, jų įgyvendinimas nulems lėšų paskirstymą daugybei paramos gavėjų ir padarytą pažangą bus labai sunku nustatyti. |
| --- | --- |

25.

Apibendrinant galima teigti, kad Komisijos gairėse pateikti tikslai yra bendro pobūdžio. Tačiau pateikti darbo dokumentai nepakankamai skatina vadovaujančias įstaigas diegti veikiančius ir adekvačius rodiklius, skirtus tikslų įgyvendinimo lygiui nustatyti. Todėl tinkamos priemonės yra nevienalytės ir lemia didelį projektų išsklaidymą. Būtent šias priežastis Komisija nurodė savo darbo dokumente Nr. 6, siekdama paaiškinti prastą senųjų programų vertinimų kokybę. Tačiau veiklos rūšių telkimas yra vienas iš svarbiausių SF veiklos principų, kuriuo siekiama užtikrinti jos efektyvumą. Jei BIP lygmeniu nėra atliekama atranka, padedanti nustatyti konkrečius tikslus bei susiaurinti veiklos sritį, jų įgyvendinimas nulems lėšų paskirstymą daugybei paramos gavėjų ir padarytą pažangą bus labai sunku nustatyti.

Ar aiškiai apibrėžtos tinkamumo kriterijus atitinkančios sritys?

| 26. | Rengiant naujas gaires zonų, atitinkančių paramos skyrimo kriterijus, nustatymo klausimas buvo iškeltas A kryptyje. Ruože, nutolusiame daugiau kaip 50–70 kilometrų nuo sienos, pasienio bendradarbiavimas tampa mažiau efektyvus. Neturint priemonių, leidžiančių tiksliau nustatyti teritorijos ribas, zonos buvo iš naujo nustatytos remiantis NUTS III (žr. terminų žodynėlį) nomenklatūra, kuri leidžia apibrėžti zonas, nutolusias 200 kilometrų nuo sienos, o kai kuriose valstybėse narėse ir dar toliau. Iš nagrinėjamų A krypties BIP beveik visos jos apima zonas, besitęsiančias daugiau nei 70 kilometrų nuo sienos (BIP Regionas Ems–Dollart, BIP Alpės, BIP Airija–Velsas, BIP Ispanija–Portugalija). |
| --- | --- |

26.

Rengiant naujas gaires zonų, atitinkančių paramos skyrimo kriterijus, nustatymo klausimas buvo iškeltas A kryptyje. Ruože, nutolusiame daugiau kaip 50–70 kilometrų nuo sienos, pasienio bendradarbiavimas tampa mažiau efektyvus. Neturint priemonių, leidžiančių tiksliau nustatyti teritorijos ribas, zonos buvo iš naujo nustatytos remiantis NUTS III (žr. terminų žodynėlį) nomenklatūra, kuri leidžia apibrėžti zonas, nutolusias 200 kilometrų nuo sienos, o kai kuriose valstybėse narėse ir dar toliau. Iš nagrinėjamų A krypties BIP beveik visos jos apima zonas, besitęsiančias daugiau nei 70 kilometrų nuo sienos (BIP Regionas Ems–Dollart, BIP Alpės, BIP Airija–Velsas, BIP Ispanija–Portugalija).

| 27. | B ir C kryptys nėra susijusios su šiuo klausimu, nes jos, kitaip nei A kryptis, nenumato artimojo bendradarbiavimo. |
| --- | --- |

27.

B ir C kryptys nėra susijusios su šiuo klausimu, nes jos, kitaip nei A kryptis, nenumato artimojo bendradarbiavimo.

Ar gairės ir metodiniai dokumentai valstybėms narėms pateikti tinkamu laiku?

| 28. | Pirmos strateginės Komisijos pastabos dėl Interreg III buvo parengtos 1997 m. pabaigoje. Dokumentas, numatantis pagrindinius pasirinkimo kriterijus, buvo parengtas 1999 m. kovo mėnesį (17). Komisijos numatytos orientacinės gairės buvo baigtos tik 2000 m. sausio–gegužės mėnesiais, o C krypties gairės – tik pirmaisiais 2001 m. mėnesiais. Vis dėlto turint galvoje ypatingus sunkumus, susijusius su Interreg programos rengimu, valstybės narės jau buvo pradėjusios savo darbus. Analogiška situacija susiklostė ir pateikiant įvairius specifinius Interreg metodologinius darbo dokumentus, kuriuos parengė Komisija (žr. 21 dalį). |
| --- | --- |

28.

Pirmos strateginės Komisijos pastabos dėl Interreg III buvo parengtos 1997 m. pabaigoje. Dokumentas, numatantis pagrindinius pasirinkimo kriterijus, buvo parengtas 1999 m. kovo mėnesį (17). Komisijos numatytos orientacinės gairės buvo baigtos tik 2000 m. sausio–gegužės mėnesiais, o C krypties gairės – tik pirmaisiais 2001 m. mėnesiais. Vis dėlto turint galvoje ypatingus sunkumus, susijusius su Interreg programos rengimu, valstybės narės jau buvo pradėjusios savo darbus. Analogiška situacija susiklostė ir pateikiant įvairius specifinius Interreg metodologinius darbo dokumentus, kuriuos parengė Komisija (žr. 21 dalį).

| 29. | Turint galvoje Interreg BI sudėtingumą, faktas, kad gairės ir metodologiniai dokumentai buvo pateikti gana vėlai, nulėmė pavėluotą BIP įgyvendinimo pradžią. Dėl šios priežasties BIP pasiūlymas galėjo būti traktuojamas kaip nepakankamai kokybiškas. |
| --- | --- |

29.

Turint galvoje Interreg BI sudėtingumą, faktas, kad gairės ir metodologiniai dokumentai buvo pateikti gana vėlai, nulėmė pavėluotą BIP įgyvendinimo pradžią. Dėl šios priežasties BIP pasiūlymas galėjo būti traktuojamas kaip nepakankamai kokybiškas.

KOMISIJOS ATLIEKAMOS BIP (BENDRIJOS INICIATYVOS PROGRAMOS) PASIŪLYMŲ TIKRINIMO TVARKA

| 30. | Komisija nagrinėja BIP ir gairių atitiktį. Audito Rūmų nuomone nagrinėjimo procesas turėtų būti pakankamai detalus, taip pat siekiant pagerinti BIP, turėtų būti įvertinti nustatyti trūkumai. Galiausiai, labai svarbu, kad BIP būtų priimtos laiku, neleidžiant nutrūkti Interreg II pradėtam bendradarbiavimui, ir kad būtų suteikta galimybė panaudoti turimas lėšas. |
| --- | --- |

30.

Komisija nagrinėja BIP ir gairių atitiktį. Audito Rūmų nuomone nagrinėjimo procesas turėtų būti pakankamai detalus, taip pat siekiant pagerinti BIP, turėtų būti įvertinti nustatyti trūkumai. Galiausiai, labai svarbu, kad BIP būtų priimtos laiku, neleidžiant nutrūkti Interreg II pradėtam bendradarbiavimui, ir kad būtų suteikta galimybė panaudoti turimas lėšas.

Ar tikrinimai padėjo pagerinti BIP kokybę?

| 31. | Programų pasiūlymų nagrinėjimo procedūros buvo apibrėžtos ir įgyvendintos. Jos susideda iš dviejų etapų. Pirmasis etapas yra susijęs su priimtinumu; jo metu siekiama įsitikinti, kad yra laikomasi Bendrijos teisės aktų. Antrasis nagrinėjimo etapas apima programų kokybę; juo remiamasi tuomet, kai norima pateikti turinio pataisymus derybų su valstybėmis narėmis metu. |
| --- | --- |

31.

Programų pasiūlymų nagrinėjimo procedūros buvo apibrėžtos ir įgyvendintos. Jos susideda iš dviejų etapų. Pirmasis etapas yra susijęs su priimtinumu; jo metu siekiama įsitikinti, kad yra laikomasi Bendrijos teisės aktų. Antrasis nagrinėjimo etapas apima programų kokybę; juo remiamasi tuomet, kai norima pateikti turinio pataisymus derybų su valstybėmis narėmis metu.

| 32. | Komisijos tarnybos tik pirmajame etape naudojo BIP pasiūlymų nagrinėjimo kriterijų sąrašą. Šis sąrašas yra gana bendro pobūdžio. Atliktų patikrinimų metu buvo siekiama tik įsitikinti, ar programų pasiūlymuose faktiškai yra pateikti tam tikri elementai. Visos antrojo nagrinėjimo etapo metu Komisijos išsakytos ir valstybėms narėms perduotos pastabos kilmės požiūriu negalėjo būti aiškiai nustatytos Audito Rūmų atliekamų tikrinimų metu. Ne visuomet kartu su kitais dokumentais buvo pateikiama kontrolės ataskaita, liudijanti apie tai, kaip valstybėms narėms adresuotame laiške išreikšti prašymai ar pastabos buvo patenkinti (išskyrus BIP Airija–Velsas, Alpenrhein–Bodensee–Hochrhein, Ems–Dollart regionas ir iš dalies BIP Vakarinis Viduržemio jūros regionas). |
| --- | --- |

32.

Komisijos tarnybos tik pirmajame etape naudojo BIP pasiūlymų nagrinėjimo kriterijų sąrašą. Šis sąrašas yra gana bendro pobūdžio. Atliktų patikrinimų metu buvo siekiama tik įsitikinti, ar programų pasiūlymuose faktiškai yra pateikti tam tikri elementai. Visos antrojo nagrinėjimo etapo metu Komisijos išsakytos ir valstybėms narėms perduotos pastabos kilmės požiūriu negalėjo būti aiškiai nustatytos Audito Rūmų atliekamų tikrinimų metu. Ne visuomet kartu su kitais dokumentais buvo pateikiama kontrolės ataskaita, liudijanti apie tai, kaip valstybėms narėms adresuotame laiške išreikšti prašymai ar pastabos buvo patenkinti (išskyrus BIP Airija–Velsas, Alpenrhein–Bodensee–Hochrhein, Ems–Dollart regionas ir iš dalies BIP Vakarinis Viduržemio jūros regionas).

| 33. | BIP pasiūlymų nagrinėjimo procesas ne visuomet baigėsi pageidaujamu BIP kokybės pagerinimu:






  a) | ne visuomet buvo pakankamai atsižvelgta į aspektus, nulėmusius tai, jog pirmasis programos pasiūlymas nebuvo priimtas. Nagrinėjant BIP Ispanija–Portugalija, JTS veikla buvo įvertinta kaip neatitinkanti gairių. Šis punktas išryškėjo Komisijos ir valstybių narių derybų metu. Nors jis ir nebuvo iš esmės pakeistas, Komisija po kiek laiko programos pasiūlymą patvirtino; |
| --- | --- | --- |

33.

BIP pasiūlymų nagrinėjimo procesas ne visuomet baigėsi pageidaujamu BIP kokybės pagerinimu:

a)

ne visuomet buvo pakankamai atsižvelgta į aspektus, nulėmusius tai, jog pirmasis programos pasiūlymas nebuvo priimtas. Nagrinėjant BIP Ispanija–Portugalija, JTS veikla buvo įvertinta kaip neatitinkanti gairių. Šis punktas išryškėjo Komisijos ir valstybių narių derybų metu. Nors jis ir nebuvo iš esmės pakeistas, Komisija po kiek laiko programos pasiūlymą patvirtino;

| b) | nors BIP pasiūlymai buvo daug kartų keisti, didžiosios spragos, vis dėlto, liko neužpildytos; tačiau trūkumai buvo nustatyti jau pirmojo nagrinėjimo etapo metu, pavyzdžiui, dėl strategijos bei rodiklių (BIP Alpės, BIP Ispanija–Portugalija, BIP Vakarinis Viduržemio jūros regionas). Tačiau kai kuriais atvejais (BIP Ispanija–Portugalija, BIP Vakarinis Viduržemio jūros regionas) Komisijos tarnybų, įgaliotų atlikti regioninės politikos įvertinimą, nuomone BIP pasiūlymai turėjo būti traktuojami kaip nepriimtini. |
| --- | --- |

b)

nors BIP pasiūlymai buvo daug kartų keisti, didžiosios spragos, vis dėlto, liko neužpildytos; tačiau trūkumai buvo nustatyti jau pirmojo nagrinėjimo etapo metu, pavyzdžiui, dėl strategijos bei rodiklių (BIP Alpės, BIP Ispanija–Portugalija, BIP Vakarinis Viduržemio jūros regionas). Tačiau kai kuriais atvejais (BIP Ispanija–Portugalija, BIP Vakarinis Viduržemio jūros regionas) Komisijos tarnybų, įgaliotų atlikti regioninės politikos įvertinimą, nuomone BIP pasiūlymai turėjo būti traktuojami kaip nepriimtini.

| 34. | Atsižvelgiant į tai, kad reikėjo išnagrinėti daugybę programų, bei turint galvoje tokio nagrinėjimo sudėtingumą, būtų buvę verta, siekiant prisidėti prie BIP turinio pagerinimo, pasinaudoti struktūriškesniu išsamiais kriterijais paremtu metodu, leidžiančiu užtikrinti skaidrų ir tolygų vertinimą (žr. 51–78 dalis). Šie kriterijai turėjo būti išdėstyti Komisijos parengtuose darbo dokumentuose ir perduoti valstybėms narėms dar prieš joms pradedant ruošti BIP (žr. 21 dalį). |
| --- | --- |

34.

Atsižvelgiant į tai, kad reikėjo išnagrinėti daugybę programų, bei turint galvoje tokio nagrinėjimo sudėtingumą, būtų buvę verta, siekiant prisidėti prie BIP turinio pagerinimo, pasinaudoti struktūriškesniu išsamiais kriterijais paremtu metodu, leidžiančiu užtikrinti skaidrų ir tolygų vertinimą (žr. 51–78 dalis). Šie kriterijai turėjo būti išdėstyti Komisijos parengtuose darbo dokumentuose ir perduoti valstybėms narėms dar prieš joms pradedant ruošti BIP (žr. 21 dalį).

Ar Komisija patvirtino BIP per nustatytus terminus?

| 35. | Teisės aktuose numatyti programų pasiūlymų patvirtinimo, kurį atlieka Komisija, terminai yra šie:






  a) | valstybės narės turi pateikti pasiūlymus per šešis mėnesius nuo Komisijos komunikato paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dienos, t. y. ne vėliau kaip iki 2000 m. lapkričio 22 d. A ir B kryptims bei ne vėliau kaip iki 2001 m. lapkričio 14 d. C krypčiai; |
| --- | --- | --- |

35.

Teisės aktuose numatyti programų pasiūlymų patvirtinimo, kurį atlieka Komisija, terminai yra šie:

a)

valstybės narės turi pateikti pasiūlymus per šešis mėnesius nuo Komisijos komunikato paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dienos, t. y. ne vėliau kaip iki 2000 m. lapkričio 22 d. A ir B kryptims bei ne vėliau kaip iki 2001 m. lapkričio 14 d. C krypčiai;

| b) | sprendimą dėl patvirtinimo Komisija turi priimti per penkis mėnesius nuo priimtinu laikomo pasiūlymo gavimo dienos, t. y. ne vėliau kaip iki 2001 m. balandžio 21 d. A ir B kryptims ir ne vėliau kaip iki 2002 m. balandžio 13 d. C krypčiai. |
| --- | --- |

b)

sprendimą dėl patvirtinimo Komisija turi priimti per penkis mėnesius nuo priimtinu laikomo pasiūlymo gavimo dienos, t. y. ne vėliau kaip iki 2001 m. balandžio 21 d. A ir B kryptims ir ne vėliau kaip iki 2002 m. balandžio 13 d. C krypčiai.

| 36. | Teisiniuose aktuose nustatyti terminai buvo labai uždelsti. Iš BIP pasiūlymų, susijusių su A ir B kryptimis, tik 27 iš 66 buvo pateikti laikantis nustatyto termino. Nei vienas pasiūlymas nebuvo patvirtintas per penkis mėnesius; patvirtinimo etapas užtruko nuo septynių mėnesių su puse iki 14 mėnesių su puse, t. y. vidutiniškai vienerius metus. |
| --- | --- |

36.

Teisiniuose aktuose nustatyti terminai buvo labai uždelsti. Iš BIP pasiūlymų, susijusių su A ir B kryptimis, tik 27 iš 66 buvo pateikti laikantis nustatyto termino. Nei vienas pasiūlymas nebuvo patvirtintas per penkis mėnesius; patvirtinimo etapas užtruko nuo septynių mėnesių su puse iki 14 mėnesių su puse, t. y. vidutiniškai vienerius metus.

| 37. | Remiantis atliktu aštuonių skirtingų programų sprendimo proceso nagrinėjimu, galima teigti, kad sprendimo laikotarpis yra sudarytas maždaug iš tokių etapų:






  a) | maždaug vienas mėnuo, per kurį paskelbiama, kad programa yra priimtina; |
| --- | --- | --- |

37.

Remiantis atliktu aštuonių skirtingų programų sprendimo proceso nagrinėjimu, galima teigti, kad sprendimo laikotarpis yra sudarytas maždaug iš tokių etapų:

a)

maždaug vienas mėnuo, per kurį paskelbiama, kad programa yra priimtina;

| b) | beveik trys papildomi mėnesiai, per kuriuos valstybėms narėms siunčiamos raštiškos pastabos dėl gauto pasiūlymo; |
| --- | --- |

b)

beveik trys papildomi mėnesiai, per kuriuos valstybėms narėms siunčiamos raštiškos pastabos dėl gauto pasiūlymo;

| c) | aštuoni mėnesiai, per kuriuos vedamos derybos su valstybėmis narėmis, gaunamas pataisytas pasiūlymas, jis dar kartą išanalizuojamas ir patvirtinamas; kai jau programa yra suderinta su valstybių narių valdžios institucijomis, pačiam sprendimo procesui atlikti reikia maždaug vieno mėnesio. |
| --- | --- |

c)

aštuoni mėnesiai, per kuriuos vedamos derybos su valstybėmis narėmis, gaunamas pataisytas pasiūlymas, jis dar kartą išanalizuojamas ir patvirtinamas; kai jau programa yra suderinta su valstybių narių valdžios institucijomis, pačiam sprendimo procesui atlikti reikia maždaug vieno mėnesio.

| 38. | Galiausiai, Komisijai patvirtinus kiekvieną programą, atskiros BIP Priežiūros komitetas per tris mėnesius turi parengti ir patvirtinti papildomus programos dokumentus. Šiuose dokumentuose turi būti patikslinami tam tikri aspektai, susiję su įgyvendinimu ir kontrole. Daugeliui išnagrinėtų programų Priežiūros komitetas negalėjo per nustatytą laikotarpį patvirtinti šio papildomo dokumento (BIP Airija–Velsas, BIP Ispanija–Portugalija). Kai kuriais atvejais prastai paruoštą dokumentą Komisija galėdavo patvirtinti tik praėjus vieneriems metams ar dar vėliau (BIP Alpenrhein–Bodensee–Hochrhein, BIP Ems–Dollart regionas). Šiuose papildomuose dokumentuose pateikiama daug pasikartojančių dalykų, kurie stipriai apsunkina parengimo darbą (18). |
| --- | --- |

38.

Galiausiai, Komisijai patvirtinus kiekvieną programą, atskiros BIP Priežiūros komitetas per tris mėnesius turi parengti ir patvirtinti papildomus programos dokumentus. Šiuose dokumentuose turi būti patikslinami tam tikri aspektai, susiję su įgyvendinimu ir kontrole. Daugeliui išnagrinėtų programų Priežiūros komitetas negalėjo per nustatytą laikotarpį patvirtinti šio papildomo dokumento (BIP Airija–Velsas, BIP Ispanija–Portugalija). Kai kuriais atvejais prastai paruoštą dokumentą Komisija galėdavo patvirtinti tik praėjus vieneriems metams ar dar vėliau (BIP Alpenrhein–Bodensee–Hochrhein, BIP Ems–Dollart regionas). Šiuose papildomuose dokumentuose pateikiama daug pasikartojančių dalykų, kurie stipriai apsunkina parengimo darbą (18).

| 39. | Situacija, kai programos yra patvirtinamos vėliau nei buvo numatyta, neturi jokios įtakos laikotarpio, už kurį skaičiuojama parama valstybių narių galutiniams paramos gavėjams, pradžios nustatymui. Iš esmės šis laikotarpis skaičiuojamas nuo tos dienos, kai Komisija gavo priimtinumo kriterijus atitinkantį BIP pasiūlymą. Vis tik toks vėlavimas pertraukia bendradarbiavimo procesą. Iš tikrųjų, paramos gavėjai labiau linkę palaukti, kol jų prašymas bus patvirtintas, ir tik tuomet pradeda savo projekto įgyvendinimą, o tai įmanoma tik tuomet, kai Komisija patvirtina programą bei po to, kai yra nustatomi ir įdiegiami kiti elementai, pavyzdžiui, projektų atrankos kriterijai. Toks terminų nesilaikymas bei pavėluotas orientacinių gairių paskelbimas gali būti laikomi vienais iš faktorių, nulėmusių pakartotinį 2000 m. įsipareigojimų asignavimų paskyrimą bei nepakankamą 2001 m., 2002 m. ir 2003 m. mokėjimų asignavimų panaudojimą (žr. 2 lentelę). |
| --- | --- |

39.

Situacija, kai programos yra patvirtinamos vėliau nei buvo numatyta, neturi jokios įtakos laikotarpio, už kurį skaičiuojama parama valstybių narių galutiniams paramos gavėjams, pradžios nustatymui. Iš esmės šis laikotarpis skaičiuojamas nuo tos dienos, kai Komisija gavo priimtinumo kriterijus atitinkantį BIP pasiūlymą. Vis tik toks vėlavimas pertraukia bendradarbiavimo procesą. Iš tikrųjų, paramos gavėjai labiau linkę palaukti, kol jų prašymas bus patvirtintas, ir tik tuomet pradeda savo projekto įgyvendinimą, o tai įmanoma tik tuomet, kai Komisija patvirtina programą bei po to, kai yra nustatomi ir įdiegiami kiti elementai, pavyzdžiui, projektų atrankos kriterijai. Toks terminų nesilaikymas bei pavėluotas orientacinių gairių paskelbimas gali būti laikomi vienais iš faktorių, nulėmusių pakartotinį 2000 m. įsipareigojimų asignavimų paskyrimą bei nepakankamą 2001 m., 2002 m. ir 2003 m. mokėjimų asignavimų panaudojimą (žr. 2 lentelę).

BENDRADARBIAVIMAS ATLIEKANT PARENGIAMUOSIUS DARBUS IR ĮGYVENDINANT PROJEKTUS

| 40. | Gairėse numatyta, kad BIP turi būti rengiama ir įgyvendinama bendradarbiaujant, ypač siekiant sudaryti palankias sąlygas bendros strategijos remtinai zonai sukūrimui bei tokiu būdu gerinant paramos gavėjų pateiktų projektų kokybę. |
| --- | --- |

40.

Gairėse numatyta, kad BIP turi būti rengiama ir įgyvendinama bendradarbiaujant, ypač siekiant sudaryti palankias sąlygas bendros strategijos remtinai zonai sukūrimui bei tokiu būdu gerinant paramos gavėjų pateiktų projektų kokybę.

Ar rengiant BIP vyko konsultacijos?

| 41. | Gairėse skatinamas privataus sektoriaus, universitetų ir nevyriausybinių organizacijų dalyvavimas nuo pat BIP rengimo pradžios. Šie sektoriai tikrai buvo įtraukti nuo pirmų apmąstymų apie Bendrijos iniciatyvos programas A kryptyje, tačiau vienu atveju (BIP Ispanija–Portugalija) tai buvo padaryta pavėluotai. Atsižvelgiant į labai sudėtingą pasirengimo pobūdį, B krypties, į kurią įtraukta daug valstybių narių, Bendrijos iniciatyvos programose vyko tik dalininės konsultacijos arba jų visai nebuvo. O įvykusių konsultacijų rezultatai buvo prasti. C krypties BIP rengimą bendrai užtikrino Komisija ir už tokias programas atsakingi sekretoriatai. |
| --- | --- |

41.

Gairėse skatinamas privataus sektoriaus, universitetų ir nevyriausybinių organizacijų dalyvavimas nuo pat BIP rengimo pradžios. Šie sektoriai tikrai buvo įtraukti nuo pirmų apmąstymų apie Bendrijos iniciatyvos programas A kryptyje, tačiau vienu atveju (BIP Ispanija–Portugalija) tai buvo padaryta pavėluotai. Atsižvelgiant į labai sudėtingą pasirengimo pobūdį, B krypties, į kurią įtraukta daug valstybių narių, Bendrijos iniciatyvos programose vyko tik dalininės konsultacijos arba jų visai nebuvo. O įvykusių konsultacijų rezultatai buvo prasti. C krypties BIP rengimą bendrai užtikrino Komisija ir už tokias programas atsakingi sekretoriatai.

| 42. | Tačiau pasibaigus „bottom-up“ rengimo procesui, nebuvo nustatyti veiklos prioritetai, o pats procesas baigėsi labai plačių veiksmų programų, kurios apėmė įvairių rūšių priemones ir vedė prie išteklių mažinimo, sudarymu (žr. 59–63 dalis). |
| --- | --- |

42.

Tačiau pasibaigus „bottom-up“ rengimo procesui, nebuvo nustatyti veiklos prioritetai, o pats procesas baigėsi labai plačių veiksmų programų, kurios apėmė įvairių rūšių priemones ir vedė prie išteklių mažinimo, sudarymu (žr. 59–63 dalis).

Ar valstybės narės bendradarbiauja įgyvendindamos BIP?

| 43. | Tarp pagrindinių Interreg trečios kartos programų pakeitimų (žr. 7 dalį) yra pakeitimų, susijusių su Vadovaujančia institucija, Mokėjimo institucija, Kontrolės komitetu, banko sąskaita, į kurią pervedama ERPF parama, ir finansavimo planu JTS ir Iniciatyvinio komiteto veikla. |
| --- | --- |

43.

Tarp pagrindinių Interreg trečios kartos programų pakeitimų (žr. 7 dalį) yra pakeitimų, susijusių su Vadovaujančia institucija, Mokėjimo institucija, Kontrolės komitetu, banko sąskaita, į kurią pervedama ERPF parama, ir finansavimo planu JTS ir Iniciatyvinio komiteto veikla.

| 44. | Kiekvienoje programoje buvo paskirta tik viena Vadovaujanti institucija ir Mokėjimo institucija. Buvo įsteigtas Iniciatyvinis komitetas, kurį sudaro skirtingų suinteresuotų šalių atstovai. Bandymai įkurti Europos ekonominių interesų grupes kaip Interreg programų įgyvendinimo aktyvūs dalyvius nepasiekė tikslo (BIP Alpės, BIP Šiaurės Vakarų Europa), nors jų kūrimą rėmė Komisija (žr. 16 dalį). Tačiau šie juridiniai asmenys suteiktų galimybę su BIP susijusioms valstybėms narėms turėti savo atstovus. O tai yra neįmanoma, kai vienintelės institucijos yra regionų institucijos, kaip tai yra nagrinėtų programų atveju. |
| --- | --- |

44.

Kiekvienoje programoje buvo paskirta tik viena Vadovaujanti institucija ir Mokėjimo institucija. Buvo įsteigtas Iniciatyvinis komitetas, kurį sudaro skirtingų suinteresuotų šalių atstovai. Bandymai įkurti Europos ekonominių interesų grupes kaip Interreg programų įgyvendinimo aktyvūs dalyvius nepasiekė tikslo (BIP Alpės, BIP Šiaurės Vakarų Europa), nors jų kūrimą rėmė Komisija (žr. 16 dalį). Tačiau šie juridiniai asmenys suteiktų galimybę su BIP susijusioms valstybėms narėms turėti savo atstovus. O tai yra neįmanoma, kai vienintelės institucijos yra regionų institucijos, kaip tai yra nagrinėtų programų atveju.

| 45. | JTS buvo įkurti pagal skirtingus modelius, kurie kartais nutoldavo nuo gairių esmės ir kurie taip pat turi skatinti institucijų bendradarbiavimą įgyvendinant BIP. Komisija, vis dėlto, pritarė jų įkūrimui, ypač siekiant priimti programas dar labiau neatsiliekant nuo numatytų terminų:






  a) | labiausiai pavykęs modelis yra vienoje vietoje įkurtas JTS, kurį sudaro įvairių valstybių narių atstovai ir kuris paprastai turi savo atstovybes kai kuriose ar visose valstybėse narėse; geriausiu iš tokių atvejų JTS įeina į valstybių narių įkurtos transeuropinio bendradarbiavimo institucijos sudėtį (BIP Ems–Dollart regionas); kitu atveju jis taip pat yra transeuropinio pobūdžio bet, priklauso nuo bendrovės, nesusijusios su BIP įgyvendinimu, (BIP Šiaurės Vakarų Europa); paskutiniu atveju jis teisiškai įeina į Vadovaujančios institucijos sudėtį, nors fiziškai joje nėra įsikūręs, ir apima įvairių valstybių narių regionų atstovus (BIP Alpės); |
| --- | --- | --- |

45.

JTS buvo įkurti pagal skirtingus modelius, kurie kartais nutoldavo nuo gairių esmės ir kurie taip pat turi skatinti institucijų bendradarbiavimą įgyvendinant BIP. Komisija, vis dėlto, pritarė jų įkūrimui, ypač siekiant priimti programas dar labiau neatsiliekant nuo numatytų terminų:

a)

labiausiai pavykęs modelis yra vienoje vietoje įkurtas JTS, kurį sudaro įvairių valstybių narių atstovai ir kuris paprastai turi savo atstovybes kai kuriose ar visose valstybėse narėse; geriausiu iš tokių atvejų JTS įeina į valstybių narių įkurtos transeuropinio bendradarbiavimo institucijos sudėtį (BIP Ems–Dollart regionas); kitu atveju jis taip pat yra transeuropinio pobūdžio bet, priklauso nuo bendrovės, nesusijusios su BIP įgyvendinimu, (BIP Šiaurės Vakarų Europa); paskutiniu atveju jis teisiškai įeina į Vadovaujančios institucijos sudėtį, nors fiziškai joje nėra įsikūręs, ir apima įvairių valstybių narių regionų atstovus (BIP Alpės);

| b) | modelis, mažiau atitinkantis gairių esmę, yra Vadovaujančioje institucijoje įkurtas JTS, į kurio sudėtį neįeina kitų valstybių narių, su kuriomis ne mažiau konsultuojamasi, atstovai (BIP Airija–Velsas ir BIP Alpenrhein–Bodensee–Hochrhein); |
| --- | --- |

b)

modelis, mažiau atitinkantis gairių esmę, yra Vadovaujančioje institucijoje įkurtas JTS, į kurio sudėtį neįeina kitų valstybių narių, su kuriomis ne mažiau konsultuojamasi, atstovai (BIP Airija–Velsas ir BIP Alpenrhein–Bodensee–Hochrhein);

| c) | paskutinis atvejis labiausiai nukrypęs nuo gairių esmės (BIP Ispanija–Portugalija): valstybėse įkurtos tik atstovybės, įeinančios į regionų administracijų sudėtį; jos dažnai būna įsikūrusios už remtinos zonos, kuri be to yra labai toli nuo valstybės sienos, ribų; todėl abiejose sienos pusėse esantis regionas neturi BIP idėjos skleidimo šaltinio. |
| --- | --- |

c)

paskutinis atvejis labiausiai nukrypęs nuo gairių esmės (BIP Ispanija–Portugalija): valstybėse įkurtos tik atstovybės, įeinančios į regionų administracijų sudėtį; jos dažnai būna įsikūrusios už remtinos zonos, kuri be to yra labai toli nuo valstybės sienos, ribų; todėl abiejose sienos pusėse esantis regionas neturi BIP idėjos skleidimo šaltinio.

| 46. | Kiekviena analizuojama programa turi vieną banko sąskaitą Europos Bendrijos lėšoms. |
| --- | --- |

46.

Kiekviena analizuojama programa turi vieną banko sąskaitą Europos Bendrijos lėšoms.

| 47. | Kiekviena BIP taip pat turi vieną finansavimo planą, tai yra valstybė narė lėšų neskirsto. Vis dėlto pasitaiko, kad šį planą valstybė narė pateikia kaip planavimo papildymo, kurio turinį patikrino Komisija, priedą (BIP Alpės) arba kiekviena valstybė narė BIP pateikia nuorodą dėl ERPF finansavimo (BIP Ispanija–Portugalija, BIP Vakarinio Viduržemio jūros regiono valstybės). Be to, vienu atveju paskelbime, kuriuo siekiama skatinti BIP, nurodomas išimtinai vienos iš dviejų valstybių narių dalyvavimas (BIP Ispanija–Portugalija). |
| --- | --- |

47.

Kiekviena BIP taip pat turi vieną finansavimo planą, tai yra valstybė narė lėšų neskirsto. Vis dėlto pasitaiko, kad šį planą valstybė narė pateikia kaip planavimo papildymo, kurio turinį patikrino Komisija, priedą (BIP Alpės) arba kiekviena valstybė narė BIP pateikia nuorodą dėl ERPF finansavimo (BIP Ispanija–Portugalija, BIP Vakarinio Viduržemio jūros regiono valstybės). Be to, vienu atveju paskelbime, kuriuo siekiama skatinti BIP, nurodomas išimtinai vienos iš dviejų valstybių narių dalyvavimas (BIP Ispanija–Portugalija).

| 48. | Taip pat paprastai vykdoma asignavimų, kuriuos kiekviena valstybė narė įnešė BIP finansavimo plano sudarymui, naudojimo stebėseną. Kiekvienos BIP individualaus finansavimo plano pagrindą sudaro lėšų, kurias ERPF skyrė valstybės narės, paskirstymas pagal veiklos rūšis (19) bei jų paskirstymas, kurį atlieka kiekviena valstybė narė, atsižvelgdama į savo prioritetus, pagal Interreg programą. |
| --- | --- |

48.

Taip pat paprastai vykdoma asignavimų, kuriuos kiekviena valstybė narė įnešė BIP finansavimo plano sudarymui, naudojimo stebėseną. Kiekvienos BIP individualaus finansavimo plano pagrindą sudaro lėšų, kurias ERPF skyrė valstybės narės, paskirstymas pagal veiklos rūšis (19) bei jų paskirstymas, kurį atlieka kiekviena valstybė narė, atsižvelgdama į savo prioritetus, pagal Interreg programą.

| 49. | Galiausiai, gairės rekomenduoja, kad finansavimo sutartys būtų sudaromos su vieninteliu paramos gavėju, kuris laikomas vadovu ir kuris vėliau dėl savo teisių ir pareigų privalo susitarti su konkretaus projekto Europos šalių partneriais. Šio principo buvo laikomasi kiekvienos nagrinėtos programos atveju, išskyrus atvejus, kai kiekvieną finansavimo pasiūlymą pasirašė visi projekto partneriai (BIP Airija–Velsas). |
| --- | --- |

49.

Galiausiai, gairės rekomenduoja, kad finansavimo sutartys būtų sudaromos su vieninteliu paramos gavėju, kuris laikomas vadovu ir kuris vėliau dėl savo teisių ir pareigų privalo susitarti su konkretaus projekto Europos šalių partneriais. Šio principo buvo laikomasi kiekvienos nagrinėtos programos atveju, išskyrus atvejus, kai kiekvieną finansavimo pasiūlymą pasirašė visi projekto partneriai (BIP Airija–Velsas).

| 50. | Vis dar atsiranda kliūčių bendradarbiavimui tarp visų nagrinėtų BIP partnerių. Jos susijusios su teisiniais aspektais ir ERPF finansinių išteklių skyrimu BI. Interreg III gairės vis dėlto sudarė sąlygas bendradarbiavimo tarp visų partnerių stiprinimui, net jeigu jų įsitraukimas į bendradarbiavimą kinta pagal Bendrijos iniciatyvos programas. |
| --- | --- |

50.

Vis dar atsiranda kliūčių bendradarbiavimui tarp visų nagrinėtų BIP partnerių. Jos susijusios su teisiniais aspektais ir ERPF finansinių išteklių skyrimu BI. Interreg III gairės vis dėlto sudarė sąlygas bendradarbiavimo tarp visų partnerių stiprinimui, net jeigu jų įsitraukimas į bendradarbiavimą kinta pagal Bendrijos iniciatyvos programas.

PRADINIO TYRIMO IR PASIRINKTŲ PRIEMONIŲ ATITIKIMAS IR PIRMŲJŲ PATVIRTINTŲ PROJEKTŲ PRIDĖTINĖ VERTĖ

| 51. | Gairės numato BIP rengimo procesą, analogišką SF pagrindinių norminių aktų rengimui. Šiuo procesu remiantis padėties regione tyrimu siekiama pagrįsti priemonių, tarp kurių yra paramos gavėjų projektai, pasirinkimą. Šis tyrimas ir BIP rengimas turi atsižvelgti į valstybės narės išrinkto vertintojo nuomonę. BI sėkmė ypač priklauso nuo procesų darnos, šiuo atveju nuo to, kaip priemonės atitinka nustatytas problemas. Projektai turi būti ne tik transeuropinio pobūdžio, bet taip pat turi prisidėti sprendžiant su sienomis susijusias problemas. |
| --- | --- |

51.

Gairės numato BIP rengimo procesą, analogišką SF pagrindinių norminių aktų rengimui. Šiuo procesu remiantis padėties regione tyrimu siekiama pagrįsti priemonių, tarp kurių yra paramos gavėjų projektai, pasirinkimą. Šis tyrimas ir BIP rengimas turi atsižvelgti į valstybės narės išrinkto vertintojo nuomonę. BI sėkmė ypač priklauso nuo procesų darnos, šiuo atveju nuo to, kaip priemonės atitinka nustatytas problemas. Projektai turi būti ne tik transeuropinio pobūdžio, bet taip pat turi prisidėti sprendžiant su sienomis susijusias problemas.

Ar rengiant programas atliekamas ex-ante įvertinimas?

| 52. | Ex ante vertintojai dažnai svariai prisidėdavo prie BIP rengimo ir sudarymo. Pateikiamus dokumentus, vadinamus „ex ante vertinimas“, paprastai sudarė jau į BIP įtraukti dokumentai ir dokumentai, patvirtinantys turinį. Todėl ex-ante vertintojai paprastai nepareikšdavo kritiškos nuomonės apie Komisijai pateikus pasiūlymus dėl programų, prie kurių rengimo jie taip pat prisidėjo. Tačiau vienu atveju (BIP Šiaurės Vakarų Europa) buvo suformuluoti keli pagrindiniai kritiški vertinimai, tokie kaip per daug platus BIP tikslo pobūdis ir vieno aiškaus nedviprasmiško tikslo suformulavimo privalumas. Tačiau tai tik tuo atveju, kai vertintojas neprisidėjo rengiant BIP (BIP Airija–Velsas), jis iškėlė svarbiausius klausimus: didelio analizių kiekio naudingumą, silpną ryšį tarp analizės ir prioritetų bei priemonių nustatymo ir su sienomis susijusių problemų ir potencialo nustatymo trūkumus. Kritiško požiūrio stoka rengiant BIP pasiūlymus, bendras BI tikslų pobūdis ir specifinės informacijos apie kiekvieną remtiną zoną nebuvimas (žr. 17–25 dalis) bei iš anksto nustatytų smulkių kokybinių kriterijų nebuvimas (žr. 34 dalį) yra kliūtis kokybiškam BIP parengimui. |
| --- | --- |

52.

Ex ante vertintojai dažnai svariai prisidėdavo prie BIP rengimo ir sudarymo. Pateikiamus dokumentus, vadinamus „ex ante vertinimas“, paprastai sudarė jau į BIP įtraukti dokumentai ir dokumentai, patvirtinantys turinį. Todėl ex-ante vertintojai paprastai nepareikšdavo kritiškos nuomonės apie Komisijai pateikus pasiūlymus dėl programų, prie kurių rengimo jie taip pat prisidėjo. Tačiau vienu atveju (BIP Šiaurės Vakarų Europa) buvo suformuluoti keli pagrindiniai kritiški vertinimai, tokie kaip per daug platus BIP tikslo pobūdis ir vieno aiškaus nedviprasmiško tikslo suformulavimo privalumas. Tačiau tai tik tuo atveju, kai vertintojas neprisidėjo rengiant BIP (BIP Airija–Velsas), jis iškėlė svarbiausius klausimus: didelio analizių kiekio naudingumą, silpną ryšį tarp analizės ir prioritetų bei priemonių nustatymo ir su sienomis susijusių problemų ir potencialo nustatymo trūkumus. Kritiško požiūrio stoka rengiant BIP pasiūlymus, bendras BI tikslų pobūdis ir specifinės informacijos apie kiekvieną remtiną zoną nebuvimas (žr. 17–25 dalis) bei iš anksto nustatytų smulkių kokybinių kriterijų nebuvimas (žr. 34 dalį) yra kliūtis kokybiškam BIP parengimui.

Ar atsižvelgta į ankstesnio laikotarpio programų rengimo rezultatus?

| 53. | Rengiant Interreg III programas, buvo galima naudotis tik tarpiniais ankstesnio laikotarpio vertinimais. Jų rekomendacijos naujam laikotarpiui labai įvairios. Vertintojų pažymėti tokie ryškiausi aspektai, į kuriuos, kaip paaiškėjo, nebuvo pakankamai atsižvelgta:






  a) | programos strategijos ir prioritetų aiškumo stoka (58–63 dalys); |
| --- | --- | --- |

53.

Rengiant Interreg III programas, buvo galima naudotis tik tarpiniais ankstesnio laikotarpio vertinimais. Jų rekomendacijos naujam laikotarpiui labai įvairios. Vertintojų pažymėti tokie ryškiausi aspektai, į kuriuos, kaip paaiškėjo, nebuvo pakankamai atsižvelgta:

a)

programos strategijos ir prioritetų aiškumo stoka (58–63 dalys);

| b) | būtinybė nustatyti rodiklius, kurie leistų įvertinti programos poveikį; nepaisant visų pastangų (žr. 21 dalį), šioje srityje nėra pakankamai pasiūlymų (žr. 73–77 dalis). |
| --- | --- |

b)

būtinybė nustatyti rodiklius, kurie leistų įvertinti programos poveikį; nepaisant visų pastangų (žr. 21 dalį), šioje srityje nėra pakankamai pasiūlymų (žr. 73–77 dalis).

| 54. | Interreg II nebuvo C krypties. Tačiau regionų bendradarbiavimo projektams vadovavo tiesiogiai Komisija SF novatoriškų veiksmų pagrindu. Komisija neturėjo projektų įvertinimų. |
| --- | --- |

54.

Interreg II nebuvo C krypties. Tačiau regionų bendradarbiavimo projektams vadovavo tiesiogiai Komisija SF novatoriškų veiksmų pagrindu. Komisija neturėjo projektų įvertinimų.

Ar atliktas integruotas padėties regionuose tyrimas?

| 55. | Išskyrus vieną iš nagrinėtų programų (BIP Airija–Velsas), buvo pateiktas integruotas regionų aprašymas, paremtas statistika. Išnagrinėtos B krypties programos yra tos, kurios pateikia labiausiai integruotą analizę, o tai paaiškinama didesniu programoje dalyvavusių valstybių narių skaičiumi. Iškyla daug sunkumų, norint gauti vieningą ir naujausią statistiką: statistikos nebuvimas kurioje nors valstybėje narėje, skirtingos pateikimo datos ar skirtingi pavadinimai, patikimumo stoka dėl suskirstymo į krypčiai A geografiškai sumažintas zonas. |
| --- | --- |

55.

Išskyrus vieną iš nagrinėtų programų (BIP Airija–Velsas), buvo pateiktas integruotas regionų aprašymas, paremtas statistika. Išnagrinėtos B krypties programos yra tos, kurios pateikia labiausiai integruotą analizę, o tai paaiškinama didesniu programoje dalyvavusių valstybių narių skaičiumi. Iškyla daug sunkumų, norint gauti vieningą ir naujausią statistiką: statistikos nebuvimas kurioje nors valstybėje narėje, skirtingos pateikimo datos ar skirtingi pavadinimai, patikimumo stoka dėl suskirstymo į krypčiai A geografiškai sumažintas zonas.

| 56. | Šios analizės duoda labai mažai naudos, kadangi jos neatlieka dviejų joms priskiriamų funkcijų:






  a) | atlikus analizę, nebuvo pasirinkta konkrečių regionų strategija, kuria remiantis turėtų būti nustatomi BIP prioritetai ir priemonės (žr. 58–63 dalis); |
| --- | --- | --- |

56.

Šios analizės duoda labai mažai naudos, kadangi jos neatlieka dviejų joms priskiriamų funkcijų:

a)

atlikus analizę, nebuvo pasirinkta konkrečių regionų strategija, kuria remiantis turėtų būti nustatomi BIP prioritetai ir priemonės (žr. 58–63 dalis);

| b) | statistika, kuria rėmėsi analizė, nėra skirta regiono pradinės padėties, pagal kurią rodikliai išmatuos BIP poveikį, nustatymui (žr. 73–77 dalis), o tai kenkia poveikio vertinimo tinkamumui. |
| --- | --- |

b)

statistika, kuria rėmėsi analizė, nėra skirta regiono pradinės padėties, pagal kurią rodikliai išmatuos BIP poveikį, nustatymui (žr. 73–77 dalis), o tai kenkia poveikio vertinimo tinkamumui.

| 57. | C krypties Bendrijos iniciatyvos programose, kuriose nenaudojama jokia analizė, taip pat nėra nustatyti aiškūs poreikiai pagal Komisijos gaires (žr. 24 dalį). Taigi sunku nustatyti šių programų tikslus ir pasiekto progreso įvertinimo priemones. |
| --- | --- |

57.

C krypties Bendrijos iniciatyvos programose, kuriose nenaudojama jokia analizė, taip pat nėra nustatyti aiškūs poreikiai pagal Komisijos gaires (žr. 24 dalį). Taigi sunku nustatyti šių programų tikslus ir pasiekto progreso įvertinimo priemones.

Ar galima spręstas problemas priskirti problemoms, kilusioms dėl sienos egzistavimo?

| 58. | Kaip ir klasikinėje ERPF veikloje aprašymai pateikia su plėtra susijusias problemas, paprastai nesusikoncentruojant ties tokiomis sienų sukuriamomis problemomis kaip „nepakankamas ryšys“ (20). Tačiau:






  a) | kai kuriose srityje sienos gali trukdyti siekti plėtros tikslų. Ypač aplinkosaugos problemos, kurios, atsiradusios vienoje valstybės sienos pusėje, gali paveikti ir kitoje pusėje esančią valstybę (vandenų kokybė, kova su gaisrais, miškų sodinimas, bendra veikla saugomose zonose, gamtiniai pavojai ir pan.); |
| --- | --- | --- |

58.

Kaip ir klasikinėje ERPF veikloje aprašymai pateikia su plėtra susijusias problemas, paprastai nesusikoncentruojant ties tokiomis sienų sukuriamomis problemomis kaip „nepakankamas ryšys“ (20). Tačiau:

a)

kai kuriose srityje sienos gali trukdyti siekti plėtros tikslų. Ypač aplinkosaugos problemos, kurios, atsiradusios vienoje valstybės sienos pusėje, gali paveikti ir kitoje pusėje esančią valstybę (vandenų kokybė, kova su gaisrais, miškų sodinimas, bendra veikla saugomose zonose, gamtiniai pavojai ir pan.);

| b) | kai kuriose programose nurodoma šalių bendradarbiavimo būklė ir šio bendradarbiavimo privalumai tokiuose sektoriuose kaip darbo rinka, transportas ir komunikacijos, mokslas ir sveikata (BIP Alpenrhein–Bodensee–Hochrhein ir BIP Ems–Dollart regionas). Kita programa (BIP Ispanija–Portugalija) pabrėžia bendradarbiavimo naudą kai kuriose srityse, pavyzdžiui geležinkelių įranga, erdvės, upių ir vandens išteklių valdymas pasienio zonoje; |
| --- | --- |

b)

kai kuriose programose nurodoma šalių bendradarbiavimo būklė ir šio bendradarbiavimo privalumai tokiuose sektoriuose kaip darbo rinka, transportas ir komunikacijos, mokslas ir sveikata (BIP Alpenrhein–Bodensee–Hochrhein ir BIP Ems–Dollart regionas). Kita programa (BIP Ispanija–Portugalija) pabrėžia bendradarbiavimo naudą kai kuriose srityse, pavyzdžiui geležinkelių įranga, erdvės, upių ir vandens išteklių valdymas pasienio zonoje;

| c) | B krypties programa (BIP Šiaurės Vakarų Europa) apima tokių naujų temų, susijusių su teritorine plėtra (BEPS), kaip alternatyvių transporto priemonių plėtra ir jų papildomumas, regiono didžiųjų upių valdymo koordinavimas, miškų sodinimas, miestų integracijos plėtra, transporto iš regiono periferinių zonų plėtra, kovos su Lamanšo užterštumu koordinavimas ir t. t., transnacionalinius tikslus. |
| --- | --- |

c)

B krypties programa (BIP Šiaurės Vakarų Europa) apima tokių naujų temų, susijusių su teritorine plėtra (BEPS), kaip alternatyvių transporto priemonių plėtra ir jų papildomumas, regiono didžiųjų upių valdymo koordinavimas, miškų sodinimas, miestų integracijos plėtra, transporto iš regiono periferinių zonų plėtra, kovos su Lamanšo užterštumu koordinavimas ir t. t., transnacionalinius tikslus.

Ar nustatyti poreikiai atitinka programų prioritetus?

| 59. | Dauguma A krypties programų buvo parengtos remiantis „bottom-up“ principu, kurį Komisija rekomendavo savo gairėse: galimiems BI susidomėjusiems partneriams buvo pasiūlyta pateikti pasiūlymus dėl sričių, kuriose gali būti vykdomi projektai. Šie pasiūlymai padėjo nustatyti BIP priemones, o vėliau ir prioritetus, nors nebuvo pasirinkta BIP. Buvo norima sukurti labai plačias programas, kad vėliau kaip galima daugiau dalyvių galėtų dalyvauti jų įgyvendinime. Kartais, prieš atliekant regiono situacijos analizę, priemones nustatydavo suinteresuotos valstybės narės (BIP Ems–Dollart regionas, BIP Ispanija–Portugalija). |
| --- | --- |

59.

Dauguma A krypties programų buvo parengtos remiantis „bottom-up“ principu, kurį Komisija rekomendavo savo gairėse: galimiems BI susidomėjusiems partneriams buvo pasiūlyta pateikti pasiūlymus dėl sričių, kuriose gali būti vykdomi projektai. Šie pasiūlymai padėjo nustatyti BIP priemones, o vėliau ir prioritetus, nors nebuvo pasirinkta BIP. Buvo norima sukurti labai plačias programas, kad vėliau kaip galima daugiau dalyvių galėtų dalyvauti jų įgyvendinime. Kartais, prieš atliekant regiono situacijos analizę, priemones nustatydavo suinteresuotos valstybės narės (BIP Ems–Dollart regionas, BIP Ispanija–Portugalija).

| 60. | Todėl dažnai buvo parengiamos labai plačios programos su dirbtinai sugrupuotomis priemonėmis, dėl to buvo suformuluojami abstraktūs prioritetai ir tikslai, kurių poveikio nebuvo galima išmatuoti. Tokios pačios pastabos buvo suformuluotos ankstesnių laikotarpių įvertinimuose ir ex ante vertintojų (žr. 52–53 dalis). Taip pat visose A krypties išnagrinėtose programose randamos priemonės ekonomikos, socialinių reikalų, kaimo vystymo, žmogiškųjų išteklių, aplinkosaugos, kultūrinio paveldo ir turizmo srityse. Tai paaiškina, kodėl šios BIP nesiskiria nuo įprastų veiklos programų, išskyrus įgyvendinimo tvarką, ypač susijusią su iniciatyva (žr. 43–49 dalis). Vienu atveju, kai Komisija nustatė per daug priemonių (BIP Alpenrhein–Bodensee–Hochrhein), buvo išbrauktas vienas prioritetas, bet šio prioriteto priemonės buvo pritaikytos likusiems prioritetams. |
| --- | --- |

60.

Todėl dažnai buvo parengiamos labai plačios programos su dirbtinai sugrupuotomis priemonėmis, dėl to buvo suformuluojami abstraktūs prioritetai ir tikslai, kurių poveikio nebuvo galima išmatuoti. Tokios pačios pastabos buvo suformuluotos ankstesnių laikotarpių įvertinimuose ir ex ante vertintojų (žr. 52–53 dalis). Taip pat visose A krypties išnagrinėtose programose randamos priemonės ekonomikos, socialinių reikalų, kaimo vystymo, žmogiškųjų išteklių, aplinkosaugos, kultūrinio paveldo ir turizmo srityse. Tai paaiškina, kodėl šios BIP nesiskiria nuo įprastų veiklos programų, išskyrus įgyvendinimo tvarką, ypač susijusią su iniciatyva (žr. 43–49 dalis). Vienu atveju, kai Komisija nustatė per daug priemonių (BIP Alpenrhein–Bodensee–Hochrhein), buvo išbrauktas vienas prioritetas, bet šio prioriteto priemonės buvo pritaikytos likusiems prioritetams.

| 61. | B krypties atveju naudojamos specifinės priemonės, kadangi abiem nagrinėtais atvejais jos yra susijusios su EEPS. Vis dėlto įvairūs EEPS prioritetai (21) buvo palikti ir nustatyti papildomi prioritetai, siekiant susitarimo tarp valstybių narių, net jeigu programos įgyvendinimo teritorija užima didžiausių ES valstybių narių dydžio plotą. Todėl kiekviena atskira priemonė nėra labai svarbi. |
| --- | --- |

61.

B krypties atveju naudojamos specifinės priemonės, kadangi abiem nagrinėtais atvejais jos yra susijusios su EEPS. Vis dėlto įvairūs EEPS prioritetai (21) buvo palikti ir nustatyti papildomi prioritetai, siekiant susitarimo tarp valstybių narių, net jeigu programos įgyvendinimo teritorija užima didžiausių ES valstybių narių dydžio plotą. Todėl kiekviena atskira priemonė nėra labai svarbi.

| 62. | C krypties programos, kuriose neatlikta poreikių analizė ir gairėse nenumatytas bendras šios krypties tikslas, neišskaidomos į prioritetus ir priemones. |
| --- | --- |

62.

C krypties programos, kuriose neatlikta poreikių analizė ir gairėse nenumatytas bendras šios krypties tikslas, neišskaidomos į prioritetus ir priemones.

| 63. | Taigi visose A ir B krypčių programose nustatyta takoskyra tarp Interreg kriterijus atitinkančio regiono analizės ir programos strategijos ir prioritetų apibrėžimo. Programų pagrindinės idėjos buvo nustatytos remiantis kitomis idėjomis, kurios neišdėstomos šiose programose ir kurių turinys labai platus. Principų „top down“ ir „bottom up“ derinimas turėtų padėti atsižvelgti į poreikius, kurie išskiriami iš analizių a priori, ir vietinių dalyvių poreikius. BIP įgyvendinimo institucijų ir finansinių elementų individualumas, skatinantis bendradarbiavimą (žr. 50 dalį), nesudarė sąlygų nustatyti konkrečią strategiją, skirtą spręsti su sienomis susijusias problemas. |
| --- | --- |

63.

Taigi visose A ir B krypčių programose nustatyta takoskyra tarp Interreg kriterijus atitinkančio regiono analizės ir programos strategijos ir prioritetų apibrėžimo. Programų pagrindinės idėjos buvo nustatytos remiantis kitomis idėjomis, kurios neišdėstomos šiose programose ir kurių turinys labai platus. Principų „top down“ ir „bottom up“ derinimas turėtų padėti atsižvelgti į poreikius, kurie išskiriami iš analizių a priori, ir vietinių dalyvių poreikius. BIP įgyvendinimo institucijų ir finansinių elementų individualumas, skatinantis bendradarbiavimą (žr. 50 dalį), nesudarė sąlygų nustatyti konkrečią strategiją, skirtą spręsti su sienomis susijusias problemas.

Ar Interreg III Bendrijos iniciatyvos programos ir tradicinės ERPF intervencinės priemonės papildo vienos kitas?

| 64. | A krypties nagrinėtose BIP kartais randamos pastabos, kuriomis siekiama parodyti minėtų programų ir klasikinių veiklos programų papildomumą. Iš tikrųjų toks papildomumas išplaukia iš labai plataus BIP Interreg, kurios apima daug į įprastas programas panašių priemonių, paprastai besiskiriančių tik įgyvendinimo tvarka, pobūdžio (22) (žr. 22–25 ir 59–60 dalis). |
| --- | --- |

64.

A krypties nagrinėtose BIP kartais randamos pastabos, kuriomis siekiama parodyti minėtų programų ir klasikinių veiklos programų papildomumą. Iš tikrųjų toks papildomumas išplaukia iš labai plataus BIP Interreg, kurios apima daug į įprastas programas panašių priemonių, paprastai besiskiriančių tik įgyvendinimo tvarka, pobūdžio (22) (žr. 22–25 ir 59–60 dalis).

| 65. | B ir C krypčių atveju nebuvo atliktas palyginimas, kadangi atitinkami regionai paprastai remiami pagal kelias dešimtis įvairių 1 ir 2 tikslų programų. Galimos pastabos dėl papildomumo yra oficialus atsakymas į norminių aktų reikalavimus (BIP Šiaurės Vakarų Europa). |
| --- | --- |

65.

B ir C krypčių atveju nebuvo atliktas palyginimas, kadangi atitinkami regionai paprastai remiami pagal kelias dešimtis įvairių 1 ir 2 tikslų programų. Galimos pastabos dėl papildomumo yra oficialus atsakymas į norminių aktų reikalavimus (BIP Šiaurės Vakarų Europa).

Ar pirmieji patvirtinti projektai laikytini transeuropiniais ir ar jie sukuria pridėtinę vertę?

| 66. | Visose nagrinėtose programose transeuropinio projekto apibrėžimas, nurodytas Komisijos gairėse (žr. 13–14 dalis), įgyvendinamas per remtinumo ir atrankos kriterijus, kuriems nustatomos kvotos (išskyrus BIP Ems–Dollart regionas). Šie kriterijai susiję, pavyzdžiui su poveikiu abiejose sienos pusėse esančioms šalims, partnerių bendradarbiavimo intensyvumu ir sieną kertančių tinklų sukūrimu. Papildomai nustatomi kiti kriterijai, siekiant įvertinti bendrą projekto kokybę, pavyzdžiui jo indėlį į priemonės tikslus, inovacinį pobūdį, poveikio ilgalaikiškumą ir partnerių sugebėjimą jį užbaigti. Bendras kiekvieno projekto rezultatas, pagal kurį galima būtų palyginti projektus, ne visada apskaičiuojamas (BIP Alpės, BIP Ispanija–Portugalija, BIP Alpenrhein–Bodensee–Hochrhein, BIP Šiaurės zona). Be to, nė vienai nagrinėtai programai nebuvo apibrėžti minimalūs kokybės reikalavimai, kad projektus būtų galima pateikti svarstymui ar jiems būtų pritarta. Vis dėlto toks minimalių kokybės reikalavimų apibrėžimas būtų naudingas, kadangi susirūpinimas dėl asignavimų vartojimo gali paskatinti patvirtinti prastesnės kokybės projektus. |
| --- | --- |

66.

Visose nagrinėtose programose transeuropinio projekto apibrėžimas, nurodytas Komisijos gairėse (žr. 13–14 dalis), įgyvendinamas per remtinumo ir atrankos kriterijus, kuriems nustatomos kvotos (išskyrus BIP Ems–Dollart regionas). Šie kriterijai susiję, pavyzdžiui su poveikiu abiejose sienos pusėse esančioms šalims, partnerių bendradarbiavimo intensyvumu ir sieną kertančių tinklų sukūrimu. Papildomai nustatomi kiti kriterijai, siekiant įvertinti bendrą projekto kokybę, pavyzdžiui jo indėlį į priemonės tikslus, inovacinį pobūdį, poveikio ilgalaikiškumą ir partnerių sugebėjimą jį užbaigti. Bendras kiekvieno projekto rezultatas, pagal kurį galima būtų palyginti projektus, ne visada apskaičiuojamas (BIP Alpės, BIP Ispanija–Portugalija, BIP Alpenrhein–Bodensee–Hochrhein, BIP Šiaurės zona). Be to, nė vienai nagrinėtai programai nebuvo apibrėžti minimalūs kokybės reikalavimai, kad projektus būtų galima pateikti svarstymui ar jiems būtų pritarta. Vis dėlto toks minimalių kokybės reikalavimų apibrėžimas būtų naudingas, kadangi susirūpinimas dėl asignavimų vartojimo gali paskatinti patvirtinti prastesnės kokybės projektus.

| 67. | Dauguma nagrinėtų projektų (23) yra transeuropinio pobūdžio, kadangi partneriai iš skirtingų valstybių narių juos rengė ir privalės įgyvendinti kartu. Juos apibūdina bendradarbiavimas. Tačiau kelių projektų esmė yra lygiagretus antrinių projektų įgyvendinimas valstybėse kaimynėse ir jų transeuropinė vertė yra sąlyginai apribota (A kryptis: šalys prie valstybių sienos kuria infrastruktūras upių turizmo, muziejų, abiejų istorinių gyvenviečių (sodybų) atnaujinimo srityse, net jeigu numatoma, kad vėliau šie projektai taps tarpvalstybiniais projektais, atnaujinami abu keliai vienoje sienos pusėje ir tiesiamas kelias kitoje sienos pusėje, kuriamas technologijų parkas vienoje šalyje ir komercijos parkas kitoje šalyje; B kryptis: aštuonių partnerių iš keturių valstybių narių sujungimas į tinklą, siekiant sukurti to paties modelio interneto portalą kiekvienam regionui). |
| --- | --- |

67.

Dauguma nagrinėtų projektų (23) yra transeuropinio pobūdžio, kadangi partneriai iš skirtingų valstybių narių juos rengė ir privalės įgyvendinti kartu. Juos apibūdina bendradarbiavimas. Tačiau kelių projektų esmė yra lygiagretus antrinių projektų įgyvendinimas valstybėse kaimynėse ir jų transeuropinė vertė yra sąlyginai apribota (A kryptis: šalys prie valstybių sienos kuria infrastruktūras upių turizmo, muziejų, abiejų istorinių gyvenviečių (sodybų) atnaujinimo srityse, net jeigu numatoma, kad vėliau šie projektai taps tarpvalstybiniais projektais, atnaujinami abu keliai vienoje sienos pusėje ir tiesiamas kelias kitoje sienos pusėje, kuriamas technologijų parkas vienoje šalyje ir komercijos parkas kitoje šalyje; B kryptis: aštuonių partnerių iš keturių valstybių narių sujungimas į tinklą, siekiant sukurti to paties modelio interneto portalą kiekvienam regionui).

| 68. | Projektų indėlis į problemų, susijusių su valstybių sienomis, sprendimą ne visada būna didelis, kadangi kai kurie projektai beveik išimtinai apsiriboja pasidalijimu patirtimi ir nepakankamai skirti aktyviai veiklai (A kryptis: praktinės patirties perdavimas medicinos sektoriuje, pasidalijimas patirtimi tarp žemdirbių, organizacijų paramai įmonėms tinklo sukūrimas organizuojant bendrus seminarus; B kryptis: keitimasis patirtimi kovos su pakrančių erozija srityje). |
| --- | --- |

68.

Projektų indėlis į problemų, susijusių su valstybių sienomis, sprendimą ne visada būna didelis, kadangi kai kurie projektai beveik išimtinai apsiriboja pasidalijimu patirtimi ir nepakankamai skirti aktyviai veiklai (A kryptis: praktinės patirties perdavimas medicinos sektoriuje, pasidalijimas patirtimi tarp žemdirbių, organizacijų paramai įmonėms tinklo sukūrimas organizuojant bendrus seminarus; B kryptis: keitimasis patirtimi kovos su pakrančių erozija srityje).

| 69. | Iš pirmų patvirtintų projektų paaiškėjo, kad transeuropinio projekto apibrėžimas taikomas ir kad daug tokių projektų apima partnerių iš skirtingų šalių bendradarbiavimą. Tačiau kai kurių projektų pridėtinė vertė nedidelė, kadangi jie nėra orientuoti į veiklą arba juos galima būtų buvę įgyvendinti kituose regionuose. Nors galima pagerinti atrankos kriterijų sistemą, šis trūkumas daugiausia priklauso nuo kiekvienos BIP neaiškių tikslų ir priemonių gausos (žr. 59–63 dalis). |
| --- | --- |

69.

Iš pirmų patvirtintų projektų paaiškėjo, kad transeuropinio projekto apibrėžimas taikomas ir kad daug tokių projektų apima partnerių iš skirtingų šalių bendradarbiavimą. Tačiau kai kurių projektų pridėtinė vertė nedidelė, kadangi jie nėra orientuoti į veiklą arba juos galima būtų buvę įgyvendinti kituose regionuose. Nors galima pagerinti atrankos kriterijų sistemą, šis trūkumas daugiausia priklauso nuo kiekvienos BIP neaiškių tikslų ir priemonių gausos (žr. 59–63 dalis).

GALIMYBĖ ATLIKTI PAŽANGOS EX POST VERTINIMĄ

| 70. | Pagrindiniai Struktūrinius fondus reglamentuojantys teisės aktai numato veiklos įvertinimą, ypač ex post įvertinimą, kuriuo siekiama įvertinti jos poveikį. Vertinimo rezultatai turėtų prisidėti prie vėlesnių laikotarpių veiklos kokybės tobulinimo. |
| --- | --- |

70.

Pagrindiniai Struktūrinius fondus reglamentuojantys teisės aktai numato veiklos įvertinimą, ypač ex post įvertinimą, kuriuo siekiama įvertinti jos poveikį. Vertinimo rezultatai turėtų prisidėti prie vėlesnių laikotarpių veiklos kokybės tobulinimo.

Ar programos tikslai yra tinkamai suformuluoti?

| 71. | Kaip rodo prioritetų ir priemonių nagrinėtose A ir B krypčių programose apibrėžimo procesas (žr. 55–63 dalis), tikslų apibrėžimas negalėjo išplaukti iš konkretaus regiono padėties analizės ir BIP pasirinkimo, kurie buvo atlikti norint nustatyti strategiją. Paprastai programos turi vieną arba du labai bendro pobūdžio tikslus ir kelis antrinius tikslus, išskyrus kai kurias programas, kurioms buvo iškelta daug antrinių tikslų (15 BIP Ispanija–Portugalija, 21 BIP Šiaurės Vakarų Europa ir 10 BIP Vakarų Viduržemio jūros regiono šalys) (žr. 5 lentelę). Vieno pagrindinio aiškaus ir konkretaus tikslo, perkelto į antrinius tikslus, nebuvimas prognozuoja sunkumus vertinant programos poveikį. |
| --- | --- |

71.

Kaip rodo prioritetų ir priemonių nagrinėtose A ir B krypčių programose apibrėžimo procesas (žr. 55–63 dalis), tikslų apibrėžimas negalėjo išplaukti iš konkretaus regiono padėties analizės ir BIP pasirinkimo, kurie buvo atlikti norint nustatyti strategiją. Paprastai programos turi vieną arba du labai bendro pobūdžio tikslus ir kelis antrinius tikslus, išskyrus kai kurias programas, kurioms buvo iškelta daug antrinių tikslų (15 BIP Ispanija–Portugalija, 21 BIP Šiaurės Vakarų Europa ir 10 BIP Vakarų Viduržemio jūros regiono šalys) (žr. 5 lentelę). Vieno pagrindinio aiškaus ir konkretaus tikslo, perkelto į antrinius tikslus, nebuvimas prognozuoja sunkumus vertinant programos poveikį.

| 72. | C krypties BIP buvo sukurtos remiantis vieninteliu Komisijos nustatytu tikslu, tiksliau politikų ir regionų plėtros priemonių efektyvumo ir sanglaudos gerinimu. Nebuvo nustatytas nė vienas antrinis tikslas. |
| --- | --- |

72.

C krypties BIP buvo sukurtos remiantis vieninteliu Komisijos nustatytu tikslu, tiksliau politikų ir regionų plėtros priemonių efektyvumo ir sanglaudos gerinimu. Nebuvo nustatytas nė vienas antrinis tikslas.

Ar įmanoma įvertinti tikslus ir nustatyti jų kiekį?

| 73. | Komisija pareikalavo, kad būtų pateikiami kiekvienos programos rodikliai, išskyrus C krypties programas, kurioms, siekiant geriau suvokti atliekamų veiklų turinį, toks rodiklių pateikimas buvo atidėtas iki pakankamo projektų skaičiaus patvirtinimo. Taigi rodikliai buvo pateikti. Tačiau visų nagrinėtų programų poveikio matavimas netikslus arba neužbaigtas, tai yra rodikliai matuoja tik vieną paskelbtų tikslų aspektą arba atspindi tik sudarančių priemonių prioritetą, kai tikslai susiję su prioritetais (žr. 5 lentelę). Be to, kai kurių programų kiekvienas projekto pateikėjas nustato savo rodiklius (BIP Ems–Dollart regionas, BIP Alpės, BIP Alpenrhein–Bodensee–Hochrhein). |
| --- | --- |

73.

Komisija pareikalavo, kad būtų pateikiami kiekvienos programos rodikliai, išskyrus C krypties programas, kurioms, siekiant geriau suvokti atliekamų veiklų turinį, toks rodiklių pateikimas buvo atidėtas iki pakankamo projektų skaičiaus patvirtinimo. Taigi rodikliai buvo pateikti. Tačiau visų nagrinėtų programų poveikio matavimas netikslus arba neužbaigtas, tai yra rodikliai matuoja tik vieną paskelbtų tikslų aspektą arba atspindi tik sudarančių priemonių prioritetą, kai tikslai susiję su prioritetais (žr. 5 lentelę). Be to, kai kurių programų kiekvienas projekto pateikėjas nustato savo rodiklius (BIP Ems–Dollart regionas, BIP Alpės, BIP Alpenrhein–Bodensee–Hochrhein).

| 74. | Kai kurios A krypties programos pateikia taip vadinamus tarpvalstybinio konteksto rodiklius (24), nepriklausančius nuo nustatytų tikslų, ir bendradarbiavimo intensyvumo rodiklius (25) (BIP Alpės, BIP Alpenrhein–Bodensee–Hochrhein, BIP Ems–Dollart regionas; BIP Ispanija–Portugalija juos numato, bet jie nebuvo plėtojami). Nors jie kinta pagal programą, jie yra labai bendro pobūdžio ir jų nauda programai yra ribota. Vis dėlto iniciatyvos A krypties bendresniu lygiu jie būtų galėję parodyti tam tikrą suinteresuotumą per plėtrą ir suderintą taikymą visoms šios krypties BIP. |
| --- | --- |

74.

Kai kurios A krypties programos pateikia taip vadinamus tarpvalstybinio konteksto rodiklius (24), nepriklausančius nuo nustatytų tikslų, ir bendradarbiavimo intensyvumo rodiklius (25) (BIP Alpės, BIP Alpenrhein–Bodensee–Hochrhein, BIP Ems–Dollart regionas; BIP Ispanija–Portugalija juos numato, bet jie nebuvo plėtojami). Nors jie kinta pagal programą, jie yra labai bendro pobūdžio ir jų nauda programai yra ribota. Vis dėlto iniciatyvos A krypties bendresniu lygiu jie būtų galėję parodyti tam tikrą suinteresuotumą per plėtrą ir suderintą taikymą visoms šios krypties BIP.

| 75. | Kitas trūkumas yra tai, kad neapibrėžti informacijos šaltiniai, kuriais remiantis skaičiuojami rodikliai, arba nenustatytas jų gavimo būdas. Dažnai neįmanoma apibrėžti ryšių tarp rodiklių iš apačios į viršų, tai yra nuo projektų iki bendrų BIP tikslų. |
| --- | --- |

75.

Kitas trūkumas yra tai, kad neapibrėžti informacijos šaltiniai, kuriais remiantis skaičiuojami rodikliai, arba nenustatytas jų gavimo būdas. Dažnai neįmanoma apibrėžti ryšių tarp rodiklių iš apačios į viršų, tai yra nuo projektų iki bendrų BIP tikslų.

| 76. | Galiausiai, nepaisant nustatytų spragų, keliose programose kartais visuotinai, kartais prioritetų, o kartais priemonių lygiu buvo atlikti paskaičiavimai. Tačiau buvo neįmanoma gauti darbo dokumentų, kurie suteiktų galimybę įsitikinti, kokiu būdu šie paskaičiavimai buvo atlikti. Taigi, kad šie skaičiais išreikšti tikslai būtų naudingi, reikia juos ex post palyginti su rezultatais ir padaryti atitinkamas išvadas. Jeigu neįmanoma atkurti sąlygos, kuriomis buvo nustatyti tikslai, minėto palyginimo išvados bus mažiau pagrįstos. |
| --- | --- |

76.

Galiausiai, nepaisant nustatytų spragų, keliose programose kartais visuotinai, kartais prioritetų, o kartais priemonių lygiu buvo atlikti paskaičiavimai. Tačiau buvo neįmanoma gauti darbo dokumentų, kurie suteiktų galimybę įsitikinti, kokiu būdu šie paskaičiavimai buvo atlikti. Taigi, kad šie skaičiais išreikšti tikslai būtų naudingi, reikia juos ex post palyginti su rezultatais ir padaryti atitinkamas išvadas. Jeigu neįmanoma atkurti sąlygos, kuriomis buvo nustatyti tikslai, minėto palyginimo išvados bus mažiau pagrįstos.

| 77. | Tikslų įgyvendinimo lygio matavimo klausimas paprastai iškeliamas pavėluotai. Bendras BIP tikslų pobūdis ir priemonių nevienarūšiškumas sudaro kliūtis adekvačių ir naudingų rodiklių nustatymui. Tačiau svarbu išsiaiškinti rodiklių padėtį ir juos atrinkti, pasiliekant tik tuos, kurie yra būtini BIP pažangos kontrolei atlikti ir sprendimams priimti bei BIP poveikiui nustatyti. |
| --- | --- |

77.

Tikslų įgyvendinimo lygio matavimo klausimas paprastai iškeliamas pavėluotai. Bendras BIP tikslų pobūdis ir priemonių nevienarūšiškumas sudaro kliūtis adekvačių ir naudingų rodiklių nustatymui. Tačiau svarbu išsiaiškinti rodiklių padėtį ir juos atrinkti, pasiliekant tik tuos, kurie yra būtini BIP pažangos kontrolei atlikti ir sprendimams priimti bei BIP poveikiui nustatyti.

| 78. | Tik dvi iš aštuonių nagrinėtų programų (BIP Alpenrhein–Bodensee–Hochrhein ir BIP Ems–Dollart regionas) turėjo informacinę projektų valdymo sistemą ir duomenų bazę, skirtą rinkti informaciją apie rodiklius. Sistemas atskirai plėtojo valstybių narių regionai, o tai gali tik padidinti BIP kontrolės įgyvendinimo išlaidas ir prisidėti prie pavėluoto įgyvendinimo. |
| --- | --- |

78.

Tik dvi iš aštuonių nagrinėtų programų (BIP Alpenrhein–Bodensee–Hochrhein ir BIP Ems–Dollart regionas) turėjo informacinę projektų valdymo sistemą ir duomenų bazę, skirtą rinkti informaciją apie rodiklius. Sistemas atskirai plėtojo valstybių narių regionai, o tai gali tik padidinti BIP kontrolės įgyvendinimo išlaidas ir prisidėti prie pavėluoto įgyvendinimo.

IŠVADA IR REKOMENDACIJOS

Išvada

| 79. | Palyginus su trūkumais, kuriuos tyrimo dėl Interreg I metu nustatė Audito Rūmai, sustiprėjo projektų ir bendradarbiavimo įgyvendinant BIP transeuropinis pobūdis (žr. 7 dalį). Tačiau vis dar nustatomi vėlavimo atvejai ir, nepaisant tam tikrų pastangų, iš dalies dėl neapibrėžto ir labai plataus gairėse ir BIP lygmeniu iškeltų tikslų pobūdžio į BI įtakos įvertinimo klausimą dar nerastas tinkamas atsakymas. |
| --- | --- |

79.

Palyginus su trūkumais, kuriuos tyrimo dėl Interreg I metu nustatė Audito Rūmai, sustiprėjo projektų ir bendradarbiavimo įgyvendinant BIP transeuropinis pobūdis (žr. 7 dalį). Tačiau vis dar nustatomi vėlavimo atvejai ir, nepaisant tam tikrų pastangų, iš dalies dėl neapibrėžto ir labai plataus gairėse ir BIP lygmeniu iškeltų tikslų pobūdžio į BI įtakos įvertinimo klausimą dar nerastas tinkamas atsakymas.

Gairėse daugiausiai dėmesio skiriama įgyvendinimo procedūroms, tačiau jos buvo parengtos per vėlai ir jose numatyti tikslai yra pernelyg abstraktūs

| 80. | Komisijos gairės apima transeuropinio projekto, kuris bus įgyvendinamas kiekvienoje BIP, apibrėžimą (žr. 13–14 dalis) ir reikalavimų dėl įgyvendinimo, kuriais siekiama skatinti bendradarbiavimą, sugriežtinimą. Tačiau bendradarbiavimo įgyvendinimo per tikras bendras struktūras, tokias kaip EEIG, klausimas nebuvo pakankamai nuodugniai išnagrinėtas. Šios struktūros gali atstovauti įvairiems regionams ir prisiimti atsakomybę už įgyvendinimą (žr. 15–16 dalis). |
| --- | --- |

80.

Komisijos gairės apima transeuropinio projekto, kuris bus įgyvendinamas kiekvienoje BIP, apibrėžimą (žr. 13–14 dalis) ir reikalavimų dėl įgyvendinimo, kuriais siekiama skatinti bendradarbiavimą, sugriežtinimą. Tačiau bendradarbiavimo įgyvendinimo per tikras bendras struktūras, tokias kaip EEIG, klausimas nebuvo pakankamai nuodugniai išnagrinėtas. Šios struktūros gali atstovauti įvairiems regionams ir prisiimti atsakomybę už įgyvendinimą (žr. 15–16 dalis).

| 81. | Komisija neturėjo ataskaitų apie konkrečią remtinų zonų situaciją ir padarytą pažangą, siekiant BI ar konkrečių BIP tikslų. Naujos gairės nenumato konkrečių ir įvertinamų tikslų. Jos yra daugiau veiklos rūšių sritis, kurioje valstybių narių regionams pasiūlyta dirbti kartu pagal temas, kurias jos privalo apibrėžti bendru susitarimu. Jeigu siekiant nustatyti konkrečius tikslus nebuvo pasirinktos temos BIP lygmeniu, įgyvendinant BI bus sumažinti ištekliai. Komisija neapibrėžė bendrų rodiklių, kuriais būtų galima Bendrijos lygmeniu išmatuoti iniciatyvos įgyvendinimo pažangą (žr. 17–25 dalis). |
| --- | --- |

81.

Komisija neturėjo ataskaitų apie konkrečią remtinų zonų situaciją ir padarytą pažangą, siekiant BI ar konkrečių BIP tikslų. Naujos gairės nenumato konkrečių ir įvertinamų tikslų. Jos yra daugiau veiklos rūšių sritis, kurioje valstybių narių regionams pasiūlyta dirbti kartu pagal temas, kurias jos privalo apibrėžti bendru susitarimu. Jeigu siekiant nustatyti konkrečius tikslus nebuvo pasirinktos temos BIP lygmeniu, įgyvendinant BI bus sumažinti ištekliai. Komisija neapibrėžė bendrų rodiklių, kuriais būtų galima Bendrijos lygmeniu išmatuoti iniciatyvos įgyvendinimo pažangą (žr. 17–25 dalis).

| 82. | A kryptyje dėl dabartinių NUTS nomenklatūros savybių nerastas problemos dėl kai kuriose valstybėse narėse esančių per didelių zonų, trukdančių efektyviam bendradarbiavimui, sprendimas (žr. 26 dalį). |
| --- | --- |

82.

A kryptyje dėl dabartinių NUTS nomenklatūros savybių nerastas problemos dėl kai kuriose valstybėse narėse esančių per didelių zonų, trukdančių efektyviam bendradarbiavimui, sprendimas (žr. 26 dalį).

| 83. | Komisijos gairės ir darbo dokumentai, skirti padėti valstybėms narėms parengti programas, buvo paskelbti per vėlai, jau prasidėjus BIP pasiūlymų rengimui valstybėse narėse. Dėl šios priežasties buvo vėluojama įgyvendinti BIP ir programos buvo nepakankamai kokybiškos (žr. 28–29 dalis). |
| --- | --- |

83.

Komisijos gairės ir darbo dokumentai, skirti padėti valstybėms narėms parengti programas, buvo paskelbti per vėlai, jau prasidėjus BIP pasiūlymų rengimui valstybėse narėse. Dėl šios priežasties buvo vėluojama įgyvendinti BIP ir programos buvo nepakankamai kokybiškos (žr. 28–29 dalis).

Būtina patobulinti BIP pasiūlymų tikrinimo tvarką

| 84. | Valstybių narių pateiktų pasiūlymų dėl programų nagrinėjimo kriterijai nebuvo pakankamai išsamūs ir parengti. BIP pasiūlymų nagrinėjimo procesas ne visuomet pasiekdavo pageidautiną rezultatą (žr. 31–33 dalis). |
| --- | --- |

84.

Valstybių narių pateiktų pasiūlymų dėl programų nagrinėjimo kriterijai nebuvo pakankamai išsamūs ir parengti. BIP pasiūlymų nagrinėjimo procesas ne visuomet pasiekdavo pageidautiną rezultatą (žr. 31–33 dalis).

| 85. | Programų pasiūlymų nagrinėjimo trukmė daug ilgesnė negu buvo numatyta. Šis vėlavimas trumpina laikotarpį, per kurį projektai gali būti plėtojami, ir ilgesniam ar trumpesniam laikui nutraukia valstybių narių remtinų regionų bendradarbiavimo procesą. Dėl vėlavimų buvo iš naujo skiriama 2000 metų įsipareigojimų asignavimai ir pirmus ketverius laikotarpio metus vangiai naudojami mokėjimų asignavimai (žr. 35–39 dalis). |
| --- | --- |

85.

Programų pasiūlymų nagrinėjimo trukmė daug ilgesnė negu buvo numatyta. Šis vėlavimas trumpina laikotarpį, per kurį projektai gali būti plėtojami, ir ilgesniam ar trumpesniam laikui nutraukia valstybių narių remtinų regionų bendradarbiavimo procesą. Dėl vėlavimų buvo iš naujo skiriama 2000 metų įsipareigojimų asignavimai ir pirmus ketverius laikotarpio metus vangiai naudojami mokėjimų asignavimai (žr. 35–39 dalis).

Pagrindinis pasirengimo įgyvendinimui ir įgyvendinimo pradžios bruožas yra bendradarbiavimas

| 86. | Išankstinis potencialių projektų pateikėjų konsultacijų procesas vyko daugelyje programų. Tačiau dėl to, kad nebuvo pasirinkta programa, šis procesas baigėsi nelabai tikslinga BIP (žr. 41–42 dalis). |
| --- | --- |

86.

Išankstinis potencialių projektų pateikėjų konsultacijų procesas vyko daugelyje programų. Tačiau dėl to, kad nebuvo pasirinkta programa, šis procesas baigėsi nelabai tikslinga BIP (žr. 41–42 dalis).

| 87. | Buvo sukurtos BIP įgyvendinimo institucijos ir finansiniai elementai. Akivaizdžiai pagerėjo partnerių bendradarbiavimas. Tačiau dar yra ką patobulinti: Vadovaujančioms institucijoms teko dirbtinis vaidmuo (žr. 43–44 dalis) viena vertus, dėl to, kad nebuvo tikrų bendrų struktūrų, atstovaujančių valstybėms narėms; kita vertus, nors turi vyrauti bendradarbiavimo dvasia, bet steigiant JTS to nebuvo, bei daugeliu atvejų nebuvo visokeriopai laikomasi finansavimo plano individualumo, kadangi valstybės narės perskirsto SF ir ypač Bendrijos iniciatyvoms skirtas lėšas, (žr. 45–50 dalis). |
| --- | --- |

87.

Buvo sukurtos BIP įgyvendinimo institucijos ir finansiniai elementai. Akivaizdžiai pagerėjo partnerių bendradarbiavimas. Tačiau dar yra ką patobulinti: Vadovaujančioms institucijoms teko dirbtinis vaidmuo (žr. 43–44 dalis) viena vertus, dėl to, kad nebuvo tikrų bendrų struktūrų, atstovaujančių valstybėms narėms; kita vertus, nors turi vyrauti bendradarbiavimo dvasia, bet steigiant JTS to nebuvo, bei daugeliu atvejų nebuvo visokeriopai laikomasi finansavimo plano individualumo, kadangi valstybės narės perskirsto SF ir ypač Bendrijos iniciatyvoms skirtas lėšas, (žr. 45–50 dalis).

Apskritai atliekami tyrimai yra integruoti, tačiau ne itin naudingi: jie nenaudojami apibrėžiant programos priemones;reikia didinti projektų pridedamąją vertę

| 88. | Kadangi ex ante vertintojai paprastai prisideda prie BIP rengimo ir sudarymo, jie negali pateikti nepriklausomos kritiškos nuomonės (žr. 52 dalį). |
| --- | --- |

88.

Kadangi ex ante vertintojai paprastai prisideda prie BIP rengimo ir sudarymo, jie negali pateikti nepriklausomos kritiškos nuomonės (žr. 52 dalį).

| 89. | Norint gauti analizes, kuriomis reikėtų remtis nustatant BIP prioritetus ir priemones, reikia įdėti daug darbo ir tai užima daug laiko. Tam būtinas ekspertų dalyvavimas. Nors paprastai analizės integruojamos remtinam regionui, jos vis dėlto nėra labai naudingos, ypač dėl to, kad jose pateikiami duomenys nėra skirti apibrėžti regiono pradinei situacijai, kuria remiantis rodikliai turėtų išmatuoti BIP poveikį. Jeigu „bottom up“ konsultacijų procesas skiriasi nuo šių analizių rezultatų, programos turėtų paaiškinti tokio skirtumo priežastis (žr. 55–57 dalis). |
| --- | --- |

89.

Norint gauti analizes, kuriomis reikėtų remtis nustatant BIP prioritetus ir priemones, reikia įdėti daug darbo ir tai užima daug laiko. Tam būtinas ekspertų dalyvavimas. Nors paprastai analizės integruojamos remtinam regionui, jos vis dėlto nėra labai naudingos, ypač dėl to, kad jose pateikiami duomenys nėra skirti apibrėžti regiono pradinei situacijai, kuria remiantis rodikliai turėtų išmatuoti BIP poveikį. Jeigu „bottom up“ konsultacijų procesas skiriasi nuo šių analizių rezultatų, programos turėtų paaiškinti tokio skirtumo priežastis (žr. 55–57 dalis).

| 90. | Be to, nurodytos bendro pobūdžio problemos ir jos neatsiranda dėl valstybių sienų egzistavimo, nors kai kurioms BIP priemonės (aplinkosauga, su BEPS susiję teritoriniai aspektai ir pan.) būtų pateisinamos dėl to, kad sienos tampa kliūtimi (žr. 58 dalį). |
| --- | --- |

90.

Be to, nurodytos bendro pobūdžio problemos ir jos neatsiranda dėl valstybių sienų egzistavimo, nors kai kurioms BIP priemonės (aplinkosauga, su BEPS susiję teritoriniai aspektai ir pan.) būtų pateisinamos dėl to, kad sienos tampa kliūtimi (žr. 58 dalį).

| 91. | Galiausiai, neapibrėžti priežastiniai ryšiai tarp šių analizių ir BIP prioritetų. Tikslai ir prioritetai bei priemones atsirado ne iš idėjų, kuriomis, numatant veiklos rūšis, siekiama išspręsti su sienomis susijusias specifines problemas, o iš kitų idėjų. Dėl programose numatomų priemonių įvairovės išteklius reikia skirstyti dideliam skaičiui prašytojų ir poveikis susilpnėja. BIP įgyvendinimo institucijų individualumas, jeigu jis skatina bendradarbiavimą, nesudarė sąlygų nustatyti konkrečią strategiją (žr. 59–63 dalis). |
| --- | --- |

91.

Galiausiai, neapibrėžti priežastiniai ryšiai tarp šių analizių ir BIP prioritetų. Tikslai ir prioritetai bei priemones atsirado ne iš idėjų, kuriomis, numatant veiklos rūšis, siekiama išspręsti su sienomis susijusias specifines problemas, o iš kitų idėjų. Dėl programose numatomų priemonių įvairovės išteklius reikia skirstyti dideliam skaičiui prašytojų ir poveikis susilpnėja. BIP įgyvendinimo institucijų individualumas, jeigu jis skatina bendradarbiavimą, nesudarė sąlygų nustatyti konkrečią strategiją (žr. 59–63 dalis).

| 92. | C krypties programos prasčiausiai apibrėžtos, kadangi jos apima daug neaiškiai apibrėžtų specifinių gairių ir nėra ex ante įvertinimo, kuris turėtų tiksliai nustatyti jų poreikius. Negalėjimas apibrėžti rodiklius taip pat rodo, kad Komisija nebuvo pakankamai pasiruošusi šios krypties pateikimui (žr. 24, 57, 62, 72 dalis). |
| --- | --- |

92.

C krypties programos prasčiausiai apibrėžtos, kadangi jos apima daug neaiškiai apibrėžtų specifinių gairių ir nėra ex ante įvertinimo, kuris turėtų tiksliai nustatyti jų poreikius. Negalėjimas apibrėžti rodiklius taip pat rodo, kad Komisija nebuvo pakankamai pasiruošusi šios krypties pateikimui (žr. 24, 57, 62, 72 dalis).

| 93. | A krypties BIP ir įprastų veiklos rūšių tarpusavio papildymas iš esmės priklauso nuo plataus BIP Interreg pobūdžio. BIP jis gali būti nagrinėjamas tik tuomet, jeigu jos yra konkretesnės (žr. 64 ir 65 dalis). |
| --- | --- |

93.

A krypties BIP ir įprastų veiklos rūšių tarpusavio papildymas iš esmės priklauso nuo plataus BIP Interreg pobūdžio. BIP jis gali būti nagrinėjamas tik tuomet, jeigu jos yra konkretesnės (žr. 64 ir 65 dalis).

| 94. | Dauguma pirmų patvirtintų projektų buvo parengti ir bus įgyvendinami bendradarbiavimo forma. Vis dėlto projektų indėlis į su valstybių sienomis susijusių problemų sprendimą ne visada yra didelis, kadangi kai kurie projektai apsiriboja keitimusi patirtimi arba nesusiję su sienomis. Audito Rūmai mano, kad ši pridėtinė vertė yra per maža, ir tai iš esmės priklauso nuo tikslų neapibrėžtumo ir kiekvienos BIP priemonių gausos (žr. 66–69 dalis). |
| --- | --- |

94.

Dauguma pirmų patvirtintų projektų buvo parengti ir bus įgyvendinami bendradarbiavimo forma. Vis dėlto projektų indėlis į su valstybių sienomis susijusių problemų sprendimą ne visada yra didelis, kadangi kai kurie projektai apsiriboja keitimusi patirtimi arba nesusiję su sienomis. Audito Rūmai mano, kad ši pridėtinė vertė yra per maža, ir tai iš esmės priklauso nuo tikslų neapibrėžtumo ir kiekvienos BIP priemonių gausos (žr. 66–69 dalis).

Turimos priemonės nėra tinkamos Bendrijos iniciatyvos programų poveikio, atsižvelgiant į jų tikslus, vertinimui

| 95. | BIP sudaro visuotiniai tikslai, tikslai prioritetų ir priemonių lygiais. Norint išspręsti specifines su valstybių sienomis susijusias problemas, šie tikslai neatsiranda iš atrankos ir neišryškėja jų abipusis ryšys (žr. 71–72 dalis). |
| --- | --- |

95.

BIP sudaro visuotiniai tikslai, tikslai prioritetų ir priemonių lygiais. Norint išspręsti specifines su valstybių sienomis susijusias problemas, šie tikslai neatsiranda iš atrankos ir neišryškėja jų abipusis ryšys (žr. 71–72 dalis).

| 96. | Daug rodiklių nepakankamai atspindi BIP tikslus arba jų visai neatspindi. Jie greičiau atsiranda iš įsipareigojimo, o ne iš poreikio išmatuoti pažangą, lyginant su nustatytais tikslais. Be to, turėtų būti apibrėžti kai kurie rodikliai ir tiksliai nurodyti informacijos šaltiniai. Buvo pamėginta skaičiais išreikšti kelis rodiklius, tačiau šie paskaičiavimai nėra pagrįsti baziniais tyrimais ir yra susiję su neesminiais tikslais. Daugeliu nagrinėtų atvejų dar nėra informacinių priemonių, kurios leistų rinkti statistinius duomenis, susijusius su rodikliais (žr. 73–78 dalis). |
| --- | --- |

96.

Daug rodiklių nepakankamai atspindi BIP tikslus arba jų visai neatspindi. Jie greičiau atsiranda iš įsipareigojimo, o ne iš poreikio išmatuoti pažangą, lyginant su nustatytais tikslais. Be to, turėtų būti apibrėžti kai kurie rodikliai ir tiksliai nurodyti informacijos šaltiniai. Buvo pamėginta skaičiais išreikšti kelis rodiklius, tačiau šie paskaičiavimai nėra pagrįsti baziniais tyrimais ir yra susiję su neesminiais tikslais. Daugeliu nagrinėtų atvejų dar nėra informacinių priemonių, kurios leistų rinkti statistinius duomenis, susijusius su rodikliais (žr. 73–78 dalis).

Rekomendacijos

| 97. | Dabartiniam laikotarpiui:






  a) | turi būti patobulintos ir supaprastintos kiekvienos BIP rodiklių sistemos, kad galima būtų naudingai išmatuoti jų poveikį, atsižvelgiant į taip pat nurodytus trūkumus; |
| --- | --- | --- |

97.

Dabartiniam laikotarpiui:

a)

turi būti patobulintos ir supaprastintos kiekvienos BIP rodiklių sistemos, kad galima būtų naudingai išmatuoti jų poveikį, atsižvelgiant į taip pat nurodytus trūkumus;

| b) | turi būti sugriežtinti atrankos kriterijai likusiems kiekvienos BIP naujiems projektams, kuriems gali būti skiriami asignavimai, reikalaujant, kad būtų pirmiausia pateikiamas konkrečių su valstybių sienomis susijusių problemų sprendimo būdas. |
| --- | --- |

b)

turi būti sugriežtinti atrankos kriterijai likusiems kiekvienos BIP naujiems projektams, kuriems gali būti skiriami asignavimai, reikalaujant, kad būtų pirmiausia pateikiamas konkrečių su valstybių sienomis susijusių problemų sprendimo būdas.

| 98. | Atnaujinant iniciatyvą po 2006 metų:






  a) | turi būti atliktas tyrimas, siekiant nustatyti, kokios yra problemos, susijusios su valstybių sienomis, ir kokios problemos, kurioms Interreg suteikia pridėtinę vertę, lyginant su įprastais 1 ir 2 tikslų veiksmais; |
| --- | --- | --- |

98.

Atnaujinant iniciatyvą po 2006 metų:

a)

turi būti atliktas tyrimas, siekiant nustatyti, kokios yra problemos, susijusios su valstybių sienomis, ir kokios problemos, kurioms Interreg suteikia pridėtinę vertę, lyginant su įprastais 1 ir 2 tikslų veiksmais;

| b) | atsižvelgdama į gautus duomenis apie remtinų zonų situaciją, Komisija turi nustatyti konkrečius tikslus kiekvienai Interreg krypčiai, kuriuos ji laiko prioritetiniais. Po to kiekvienai krypčiai ji turi pasiūlyti bendrą rodiklių sistemą, kurios pagalba galima būtų kontroliuoti padarytą pažangą; |
| --- | --- |

b)

atsižvelgdama į gautus duomenis apie remtinų zonų situaciją, Komisija turi nustatyti konkrečius tikslus kiekvienai Interreg krypčiai, kuriuos ji laiko prioritetiniais. Po to kiekvienai krypčiai ji turi pasiūlyti bendrą rodiklių sistemą, kurios pagalba galima būtų kontroliuoti padarytą pažangą;

| c) | turi būti apibrėžti išsamūs BIP pasiūlymų vertinimo kriterijai. Jie leistų imtis aktyvių veiksmų valstybių narių atžvilgiu, siekiant nuo pat pradžių pagerinti BIP pasiūlymų kokybę ir juose esančių duomenų tinkamumą; tai suteiktų galimybę per BI tikslų išaiškinimą projektams suteikti didesnę pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

c)

turi būti apibrėžti išsamūs BIP pasiūlymų vertinimo kriterijai. Jie leistų imtis aktyvių veiksmų valstybių narių atžvilgiu, siekiant nuo pat pradžių pagerinti BIP pasiūlymų kokybę ir juose esančių duomenų tinkamumą; tai suteiktų galimybę per BI tikslų išaiškinimą projektams suteikti didesnę pridėtinę vertę;

| d) | kiekvienai BIP prašomi atlikti tyrimai turi sudaryti pagrindą tikslų nustatymui ir pažangos įvertinimui; |
| --- | --- |

d)

kiekvienai BIP prašomi atlikti tyrimai turi sudaryti pagrindą tikslų nustatymui ir pažangos įvertinimui;

| e) | gairės, darbo dokumentai ir kiti duomenys, padedantys rengti BIP pasiūlymus, turėtų būti prieinami prieš pradedant juos rengti; |
| --- | --- |

e)

gairės, darbo dokumentai ir kiti duomenys, padedantys rengti BIP pasiūlymus, turėtų būti prieinami prieš pradedant juos rengti;

| f) | kadangi ne visuomet lengva suderinti padėjėjo sudarant BIP pasiūlymus ir programos turinio kritiško stebėtojo funkcijas, turi būti išaiškinti ex ante vertintojo vaidmuo ir jo vertinimo turinys; |
| --- | --- |

f)

kadangi ne visuomet lengva suderinti padėjėjo sudarant BIP pasiūlymus ir programos turinio kritiško stebėtojo funkcijas, turi būti išaiškinti ex ante vertintojo vaidmuo ir jo vertinimo turinys;

| g) | planavimo papildyme pateikti duomenys turi būti išnagrinėti taip, kad būtų supaprastintas jo turinys; |
| --- | --- |

g)

planavimo papildyme pateikti duomenys turi būti išnagrinėti taip, kad būtų supaprastintas jo turinys;

| h) | iniciatyvai skirtus finansinius išteklius neturi skirti valstybės narės, jie turi būti bendri; |
| --- | --- |

h)

iniciatyvai skirtus finansinius išteklius neturi skirti valstybės narės, jie turi būti bendri;

| i) | siekiant sudaryti sąlygas teisinių bendradarbiavimo dokumentų taikymui Interreg programose, turi būti tęsiami su minėtomis priemonėmis susiję pradėti darbai. |
| --- | --- |

i)

siekiant sudaryti sąlygas teisinių bendradarbiavimo dokumentų taikymui Interreg programose, turi būti tęsiami su minėtomis priemonėmis susiję pradėti darbai.

| 99. | Interreg BI siūlo partneriams iš valstybių narių dirbti kartu ir prisideda prie sienų atvėrimo. Visuose jos įgyvendinimo etapuose ji supažindina daug valstybių narių ir jų regionų. Ji nusipelnė, kad dar per 2000–2006 metų planavimo laikotarpį būtų įgyvendinti su rodikliais, poveikio įvertinimu ir atrankos kriterijais susiję darbai. Jeigu Komisija planuotų atnaujinti iniciatyvą po 2006 metų, numatant kitą laikotarpį taip pat reikėtų tęsti darbus, susijusius su įgyvendinimo koncepcija ir sąlygomis. |
| --- | --- |

99.

Interreg BI siūlo partneriams iš valstybių narių dirbti kartu ir prisideda prie sienų atvėrimo. Visuose jos įgyvendinimo etapuose ji supažindina daug valstybių narių ir jų regionų. Ji nusipelnė, kad dar per 2000–2006 metų planavimo laikotarpį būtų įgyvendinti su rodikliais, poveikio įvertinimu ir atrankos kriterijais susiję darbai. Jeigu Komisija planuotų atnaujinti iniciatyvą po 2006 metų, numatant kitą laikotarpį taip pat reikėtų tęsti darbus, susijusius su įgyvendinimo koncepcija ir sąlygomis.

Šią ataskaitą Audito Rūmai patvirtino Liuksemburge 2004 m. liepos 1 d. įvykusiame Audito Rūmų posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas

Juan Manuel FABRA VALLÉS

---

(1)  Pavyzdžiui, vienoje valstybės pusėje gali būti priimti sprendimai aplinkosaugos srityje (tarša, vandens ištekliai ir pan.), neatsižvelgiant į padėtį kitoje valstybės sienos pusėje; vienoje sienos pusėje gali būti sukurtos infrastruktūros (keliai, pastatai ir pan.), neatsižvelgiant į poreikius kitoje sienos pusėje; viešojo transporto priemonės gali sustoti prie valstybės sienos arba gali būti nederinamos ir t. t.

1

(2)  1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/1999, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų, 38 konstatuojamoji dalis, 20 ir 21 str. (OL L 161, 1999 6 26, p. 1).

2

(3)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 7 straipsnį 5,35 % 2000–2006 metų laikotarpio struktūrinių fondų įsipareigojimų asignavimų, kuriuos sudaro 195 milijardu eurų pagal 1999 metų kursą, skiriami BI (Interreg, Urban, Leader ir Equal) finansavimui. 20 straipsnis papildo, kad 2,5 % nuo 195 milijardų sumos skirti Interreg.

3

(4)  1994 finansinių metų metinė ataskaita, 4.61–4.72 ir 4.89 dalys (OL C 303, 1995 11 14).

4

(5)  Žr. dokumentą „Bendrijos iniciatyva Interreg II 1994–1999: pirmasis įvertinimas“, 2000 m. sausio mėn. ir Darbo dokumentas Nr. 6 (2000 m. gegužės 5 d.) – „Ex ante vertinimas ir Interreg rodikliai (A kryptis)“. Pastarojo dokumento taikymo sritis buvo išplėsta B krypties darbo dokumente Nr. 7.

5

(6)  2000 m. balandžio 28 d. Komisijos komunikatas valstybėms narėms, kuriuo nustatomos Bendrijos iniciatyvos kryptys dėl transeuropinio bendradarbiavimo ir kuris skirtas skatinti harmoningą ir subalansuotą Europos teritorijos vystymą – Interreg III (OL C 143, 2000 5 23, p. 6) ir 2001 m. gegužės 7 d. Europos Komisijos komunikatas valstybėms narėms „Tarpregioninis bendradarbiavimas“ – Bendrijos iniciatyvos Interreg III C kryptis (OL C 141, 2001 5 15, p. 2).

6

(7)  Nors šalių kandidačių ir trečiųjų šalių regionai dalyvauja įgyvendinant kai kurias Interreg BIP (žr. kai kurių BIP pavadinimus 1 žemėlapyje, užbrūkšniuotus regionus 2 žemėlapyje ir kai kuriuos regionus bei šalis 3 žemėlapyje), finansinė parama pagal BI jiems nesuteikiama. Ši parama suteikiama ne pagal Bendrijos SF priemones.

7

1 žemėlapyje

2 žemėlapyje

3 žemėlapyje

(8)  Anksčiau kiekvienai valstybei narei, susijusiai su BIP, buvo skiriamos atskiros įgyvendinimo ir galutinių paramos gavėjų institucijos.

8

(9)  Anksčiau BIP apėmė tiek finansavimo planų ir banko sąskaitų, į kurias pervedamos Bendrijos lėšos, kiek yra su BIP susijusių valstybių narių.

9

(10)  Žr. 2002 finansinių metų metinę ataskaitą, 7.46–7.59 dalys (Pasienio regionų bendradarbiavimo programa Tacis) ir 8.51–8.57 dalys (Pasienio regionų bendradarbiavimo programa Phare) (OL C 286, 2003 11 28).

10

(11)  Giminingos sąvokos naudojama trijose iniciatyvos dalyse: pasienio bendradarbiavimas (A kryptis), tarpvalstybinis bendradarbiavimas (B kryptis) ir tarpregioninis bendradarbiavimas (C kryptis).

11

(12)  2000 m. balandžio 28 d. Komisijos komunikato valstybėms narėms 7 dalis.

12

(13)  1989–1993 metų pasienio BIP ex post vertinimas– iniciatyvos Interreg I vertinimą atliko Fère Consultants – 1996 m. rugpjūčio mėn. Projektą „Linkage Assistance and Cooperation for the European border regions“ (LACE) vykdė „Europos pasienio regionų asociacija“ (EPRA). EPRA buvo įkurta 1971 m. ir jos tikslas buvo atstovauti Europos pasienio regionams. Asociacijai priklauso beveik aštuoniasdešimt narių, apimančių 160 pasienio zonų prie Europos Sąjungos išorinių ir vidinių sienų Be kitu dokumentų ji parengė ir tokius dokumentus kaip „Cross-border cooperation on maritime borders“ (1998 m. birželio mėn.), „Pasienio bendradarbiavimo instituciniai aspektai“ (1999 m. kovo mėn.), „Interreg IIIA: programos valdymo modeliai“ (1999 m. lapkričio mėn.). Taip pat yra kitų dokumentų, tačiau jie priimti jau parengus gaires: „Pasienio finansinis valdymas“ (2000 m. sausio mėn.) ir „Operatyvinis orientavimo dokumentas Interreg IIIA programų rengimui ir valdymui“ (2000 m. birželio mėn.).

13

ex post

(14)  „Bendrijos iniciatyva Interreg II 1994–1999: pirmasis vertinimas“, 2000 m. sausio mėn., Europos Sąjunga – Regioninė politika.

14

(15)  Kalbama apie Darbo dokumentą Nr. 6 (2000 m. gegužės 5 d.) „Ex ante vertinimas ir rodikliai Interreg (A kryptis)“ ir Darbo dokumentą Nr. 7 (2000 m. spalio mėn.), į kurį perkeltas ankstesnio dokumento turinys ir kuris papildytas B krypčiai taikomomis nuostatomis. Ex ante vertinimas turi būti ypač naudingas vertinant strategijos ir tikslų atitikimą, atsižvelgiant į nustatytus privalumus ir trūkumus.

15

(16)  „Pagal struktūrinių fondų 1 ir 2 tikslus remiamos veiklos rūšys“, „Tarpregioninis bendradarbiavimas, įtraukiant valstybės institucijas ar atitinkamas institucijas, dalyvaujančias kitose Interreg programose“, „Tarpregioninis bendradarbiavimas miestų plėtros srityje“, „Tarpregioninis bendradarbiavimas įtraukiant regionus, kurie dalyvauja vienoje ar keliose iš trijų inovacinių regioninių veiklos rūšių 2000–2006 metams“ ir „Kitos tarpregioniniam bendradarbiavimui pritaikytos temos“.

16

(17)  „Trans-european co-operation initiative for balanced development“, 1998 3 6, DG XVI/A/1.

17

(18)  Žr. Specialią ataskaitą Nr. 7/2003 dėl veiklos planavimo įgyvendinimo 2000–2006 metais pagal struktūrinius fondus, 18–24 dalyse (OL C 174, 2003 7 23).

18

(19)  Dėl šio skirstymo valstybių ir vyriausybių vadovų susirinkime, kuris įvyko 1999 m. kovo 24–25 d. Berlyne, buvo priimtas sprendimas.

19

(20)  Ši sąvoka panaudota Komisijos darbo dokumente Nr. 6 (2000 m. gegužės 5 d.) „Ex ante vertinimas ir rodikliai Interreg (A kryptis)“ – p. 7. Ryšių trūkumas atitinka pasienio kliūčių daromą poveikį. Kaip pavyzdžius Komisija nurodo ryšių tarp valstybių nebuvimą, upių užterštumą abiejose sienos pusėse ir abipusio kvalifikacijos pripažinimo nebuvimą.

20

Ex ante

(21)  BEPS prioritetai susiję su: „decentralizuota erdvės plėtra ir nauju miesto ir kaimo ryšiu“, „vienoda galimybė naudotis infrastruktūromis ir žiniomis“ ir „apgalvotu gamtos ir kultūrinio paveldo atsargų valdymu“.

21

(22)  Konkrečiam remtinam regionui sunku palyginti finansinius išteklius, gautus pagal Interreg III, su ištekliais, gautais pagal 1 tikslo ir 2 tikslo veiklos programas, kadangi remtinos zonos nėra tos pačios, remtini regionai pagal Interreg nebūtinai privalo būti regionai, remtini pagal 1 ir 2 tikslus. Tačiau galima manyti, kad šių finansinių išteklių santykis svyruoja tarp 1/20 ir 1/50 A krypties Interreg programoms.

22

(23)  Buvo atlikta kelių projektų pavyzdžių, atrinktų iš pirmų projektų, kuriuos patvirtino už kiekvieną BIP atsakingos institucijos, kontrolė. Šių projektų išlaidos dar nebuvo deklaruotos.

23

(24)  Pavyzdžiui, sieną kertančių darbuotojų skaičius, įmonių, užsiimančių veikla abiejose sienos pusėse, skaičius, gyventojų, kalbančių kaimyninės šalies kalba, skaičius (procentais).

24

(25)  Pavyzdžiui, bendrų informacinių sistemų skaičius, pasienio tinklų skaičius.

25

---

Image

2 lentelė

Interreg III biudžeto vykdymas

| (milijonais EUR) |
| --- |
| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (negalutinis) |
| Įsipareigojimai |
| Pradiniai asignavimai | 818,0 | 777,0 | 762,9 | 688,9 |
| – perskirtos lėšos | – 818,0 (1) | | + 147,3 | + 188,0 |
| – perkėlimai | | –73,3 (2) | –46,7 (2) | |
| + perkelti asignavimai | | | + 109,4 (3) | |
| = turimi asignavimai a | | 703,7 | 972,8 | 876,9 |
| Įvykdyta b | | 594,3 | 972,8 | 876,9 |
| Perkeltini asignavimai a–b | | 109,4 (3) | 0,0 | 0,0 |
| Realizuotos sumos procentas b/a | 0 % | 84 % | 100 % (4) | 100 % (4) |
| Mokėjimai |
| Pradiniai asignavimai | 139,0 | 223,6 | 370,0 | 563,3 |
| – perkėlimai | | –22,7 (5) | | – 370,0 (5) |
| = turimi asignavimai a | | 200,9 | 370,0 | 193,3 |
| Įvykdyta b | | 82,9 | 267,5 | 182,2 |
| Panaikinti asignavimai a–b | 139,0 | 118,0 (5) | 102,5 (5) | 11,1 (5) |
| Realizuotos sumos procentas b/a | 0 % | 41 % (5) | 72 % (5) | 94 % (5) |
| Pastaba: žr. 2001 finansinių metų metinę ataskaitą, 3.7, 3.8 ir 3.34 punktus (OL C 295, 2002 11 28).

  Šaltinis: Apskaitos ataskaitos ir REGIO GD. |

(milijonais EUR)

2000

2001

2002

2003 (negalutinis)

Įsipareigojimai

Pradiniai asignavimai

818,0

777,0

762,9

688,9

– perskirtos lėšos

– 818,0 (1)

+ 147,3

+ 188,0

– perkėlimai

–73,3 (2)

–46,7 (2)

- perkelti asignavimai

+ 109,4 (3)

= turimi asignavimai a

703,7

972,8

876,9

Įvykdyta b

594,3

972,8

876,9

Perkeltini asignavimai a–b

109,4 (3)

0,0

0,0

Realizuotos sumos procentas b/a

0 %

84 %

100 % (4)

100 % (4)

Mokėjimai

Pradiniai asignavimai

139,0

223,6

370,0

563,3

– perkėlimai

–22,7 (5)

– 370,0 (5)

= turimi asignavimai a

200,9

370,0

193,3

Įvykdyta b

82,9

267,5

182,2

Panaikinti asignavimai a–b

139,0

118,0 (5)

102,5 (5)

11,1 (5)

Realizuotos sumos procentas b/a

0 %

41 % (5)

72 % (5)

94 % (5)

Pastaba: žr. 2001 finansinių metų metinę ataskaitą, 3.7, 3.8 ir 3.34 punktus (OL C 295, 2002 11 28).

Šaltinis: Apskaitos ataskaitos ir REGIO GD.

3 lentelė

BI Interreg III trijų krypčių pagrindiniai bruožai

| | Tikslas | Remtinos teritorijos | Prioritetinės sritys | Ištekliai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A kryptis:
  Pasienio bendradarbiavimas | Tarp kaimyninių pasienio regionų vystyti ekonominius ir socialinius pasienio centrus, vadovaujantis bendromis tvaraus teritorinio vystymo strategijomis | Teritorijos, esančios išilgai Bendrijos ir kai kurių jūrinių regionų, paminėtų Komisijos gairių priede, sausumos vidaus ir išorės sienų; greta šių teritorijų esančios zonos tam tikromis sąlygomis taip pat gali būti remiamos. Žr. 1 žemėlapį. | Pateiktos gairių priede, bet tai nėra apribotas sąrašas (miestų, kaimo ir pakrantės vietovių vystymas, MVĮ, iniciatyvos užimtumo srityje, darbo rinka ir socialinė atskirtis, pasidalijimas žmogiškaisiais ištekliais ir įranga, aplinkos apsauga, energetika, transportas, komunikacijos, teisinis ir administracijų bendradarbiavimas, žmonių ir institucijų potencialūs ištekliai ir t. t.). | Ne mažiau kaip 50 % nuo kiekvienos valstybės narės Interreg lėšų, t. y. 3 539,2 milijonai eurų 2003 m kainomis. Šią kryptį sudaro 53 BIP. |
| Projekto pavyzdžiai:






  — | Parengimas ir skatinimas naudotis dieniniu bilietu, kuris tinka naudoti visose bendrose pasienio teritorijos transporto priemonėse. |

Tikslas

Remtinos teritorijos

Prioritetinės sritys

Ištekliai

A kryptis:

Pasienio bendradarbiavimas

Tarp kaimyninių pasienio regionų vystyti ekonominius ir socialinius pasienio centrus, vadovaujantis bendromis tvaraus teritorinio vystymo strategijomis

Teritorijos, esančios išilgai Bendrijos ir kai kurių jūrinių regionų, paminėtų Komisijos gairių priede, sausumos vidaus ir išorės sienų; greta šių teritorijų esančios zonos tam tikromis sąlygomis taip pat gali būti remiamos. Žr. 1 žemėlapį.

Pateiktos gairių priede, bet tai nėra apribotas sąrašas (miestų, kaimo ir pakrantės vietovių vystymas, MVĮ, iniciatyvos užimtumo srityje, darbo rinka ir socialinė atskirtis, pasidalijimas žmogiškaisiais ištekliais ir įranga, aplinkos apsauga, energetika, transportas, komunikacijos, teisinis ir administracijų bendradarbiavimas, žmonių ir institucijų potencialūs ištekliai ir t. t.).

Ne mažiau kaip 50 % nuo kiekvienos valstybės narės Interreg lėšų, t. y. 3 539,2 milijonai eurų 2003 m kainomis. Šią kryptį sudaro 53 BIP.

Projekto pavyzdžiai:

—

Parengimas ir skatinimas naudotis dieniniu bilietu, kuris tinka naudoti visose bendrose pasienio teritorijos transporto priemonėse.

| — | Bendri turistinio pasienio regiono skatinimo veiksmai (gidų apmokymas, reklamos veikla, rezervacijos sistema). |
| --- | --- |

—

Bendri turistinio pasienio regiono skatinimo veiksmai (gidų apmokymas, reklamos veikla, rezervacijos sistema).

B kryptis

Tarpvalstybinis bendradarbiavimas

Pasiekti aukštesnio lygio teritorinę integraciją Europos regionų didelių grupių viduje, siekiant tvaraus, suderinto ir subalansuoto vystymosi Bendrijoje ir geresnės teritorinės integracijos ryšių su šalimis kandidatėmis ir kitomis kaimyninėmis šalimis požiūriu.

Didelės gairėse apibrėžtos geografinės teritorijos, apimančios daugelį Europos regionų, o tiksliau – visas valstybes nares. Žr. 2 žemėlapį.

Pateiktos gairių priede, bet tai nėra apibrėžtas sąrašas (teritorinio tarpvalstybinio vystymo strategijos, tvaraus ir veiksmingo transporto skatinimas, prieiga prie informacinės visuomenės, aplinkos apsaugos, kultūrinio paveldo ir gamtos išteklių skatinimas, integracijos tarp jūrinių regionų ir salų regionų skatinimas, ypač nuotolių regionų bendradarbiavimo skatinimas).

Ne mažiau kaip 14 % nuo kiekvienos valstybės narės Interreg lėšų, t. y. 1 313,6 milijonai eurų 2003 m kainomis. Šią kryptį sudaro 13 BIP.

Projekto pavyzdžiai :

| — | Keturių valstybių narių 14 partnerių vykdoma integruota veikla, skirta skatinti esamus greitųjų traukinių tinklus (vienas bilietų pardavimo punktas, pakaitomis vykstantys renginiai ir parodos, keliautojų poreikių ir pasitenkinimo apklausos, leidiniai ir t. t.). |
| --- | --- |

—

Keturių valstybių narių 14 partnerių vykdoma integruota veikla, skirta skatinti esamus greitųjų traukinių tinklus (vienas bilietų pardavimo punktas, pakaitomis vykstantys renginiai ir parodos, keliautojų poreikių ir pasitenkinimo apklausos, leidiniai ir t. t.).

| — | Trijų valstybių narių partnerių tarpusavyje vykdomi eksperimentai ir rengiami regiono žemės ūkio, miškų ir aplinkos apsaugos priemonių, skirtų kovai su žemės erozija, paviršinių vandenų ištekėjimu ir vandenų sulaikymu, modeliai. Pasiskirstymas į kitus du regionus ir kampanaijos, kuriais siekiama atkreipti dėmesį į šiuos klausimus, ypač rengiantis žemės panaudojimo planavimo integracijai. |
| --- | --- |

—

Trijų valstybių narių partnerių tarpusavyje vykdomi eksperimentai ir rengiami regiono žemės ūkio, miškų ir aplinkos apsaugos priemonių, skirtų kovai su žemės erozija, paviršinių vandenų ištekėjimu ir vandenų sulaikymu, modeliai. Pasiskirstymas į kitus du regionus ir kampanaijos, kuriais siekiama atkreipti dėmesį į šiuos klausimus, ypač rengiantis žemės panaudojimo planavimo integracijai.

C kryptis

Tarpregioninis bendradarbiavimas

Pagerinti regionų vystymo ir sanglaudos politikos bei priemonių efektyvumą sukūrus partnerių tinklą.

Visoje Bendrijos teritorijoje tarp regionų, nesančių greta skirtingų valstybių narių, partnerių. Žr. 3 žemėlapį.

Penkios tarpregioninio bendradarbiavimo temos (su 1 tikslu arba 2 tikslu, Interreg programomis, miestų plėtra, novatoriška regionų veikla ir, apskritai, bet kokia tarpregioninio bendradarbiavimo tema susijusi veikla).

Ne mažiau kaip 6 %. nuo kiekvienos valstybės narės Interreg lėšų, t. y. 307,5 milijonai eurų 2003 m kainomis. Šią kryptį sudaro keturios BIP.

Projekto pavyzdžiai:

| — | Struktūrinių fondų programų valdymo srityje 13 šalių 19 partnerių sukurtas tinklas, kad būtų galima keistis informacija ir patirtimi kaimo vystymo sektoriuje (konferencijos, seminarai, ypač skirti naujoms valstybėms narėms). |
| --- | --- |

—

Struktūrinių fondų programų valdymo srityje 13 šalių 19 partnerių sukurtas tinklas, kad būtų galima keistis informacija ir patirtimi kaimo vystymo sektoriuje (konferencijos, seminarai, ypač skirti naujoms valstybėms narėms).

4 lentelė

Audito metu tikrintos programos

| BIP | Rūšis – suma ERPF | Konkrečios aplinkybės | Remtinos teritorijos plotas 1 000 km2 |
| --- | --- | --- | --- |
| Ems-Dollart regionas (D ir NL) | A kryptis – 35,4 mln. eurų | Mažų apimčių programa | 19 |
| Alpės (F ir I) | A kryptis – 63,3 mln. eurų | Kalnai | 45 |
| Airija–Velsas (IRL ir UK) | A kryptis – 47,6 mln. eurų | Jūra | 27 |
| Ispanija–Portugalija (E ir P) | A kryptis – 806,9 mln. eurų
  Buvo atrinktos dvi antrinės programos, kurių suma ERPF lygi 330,2 mln. eurų | Didžiausių apimčių programa | 137 |
| Alpenrhein–Bodensee–Hochrhein (A, D, CH ir LI) | A kryptis – 17,5 mln. eurų | Mažų apimčių programa | 27 |
| Šiaurės vakarų Europa (ENO) (B, D, F, IRL, L, NL, UK) | B kryptis – 329,7 mln. eurų | Tarpvalstybinė kryptis | 787 |
| Vakarinis Viduržemio jūros regionas (MEDOCC) (E, F, I, P, UK) | B kryptis – 103,8 mln. eurų | Tarpvalstybinė kryptis | 545 |
| Šiaurės teritorija (ZN) (DK, D, S, SF) | C kryptis – 32,8 mln. eurų | Tarpregioninė kryptis | netaikoma (6) |

BIP

Rūšis – suma ERPF

Konkrečios aplinkybės

Remtinos teritorijos plotas 1 000 km2

Ems-Dollart regionas (D ir NL)

A kryptis – 35,4 mln. eurų

Mažų apimčių programa

19

Alpės (F ir I)

A kryptis – 63,3 mln. eurų

Kalnai

45

Airija–Velsas (IRL ir UK)

A kryptis – 47,6 mln. eurų

Jūra

27

Ispanija–Portugalija (E ir P)

A kryptis – 806,9 mln. eurų

Buvo atrinktos dvi antrinės programos, kurių suma ERPF lygi 330,2 mln. eurų

Didžiausių apimčių programa

137

Alpenrhein–Bodensee–Hochrhein (A, D, CH ir LI)

A kryptis – 17,5 mln. eurų

Mažų apimčių programa

27

Šiaurės vakarų Europa (ENO) (B, D, F, IRL, L, NL, UK)

B kryptis – 329,7 mln. eurų

Tarpvalstybinė kryptis

787

Vakarinis Viduržemio jūros regionas (MEDOCC) (E, F, I, P, UK)

B kryptis – 103,8 mln. eurų

Tarpvalstybinė kryptis

545

Šiaurės teritorija (ZN) (DK, D, S, SF)

C kryptis – 32,8 mln. eurų

Tarpregioninė kryptis

netaikoma (6)

5 lentelė

Rodiklių, skirtų nustatyti programų poveikį arba rezultatus bendru požiūriu, pavyzdžiai

Šioje lentelėje pateikti aštuonių BIP, dėl kurių buvo atliktas auditas, rodiklių, skirtų nustatyti jų poveikį ir rezultatus jų visumos ir (arba) antrinių tikslų lygmeniu, pavyzdžiai. Rezultato rodikliai taip pat yra numatyti ir žemesnių BIP lygmenų atveju. Jais pateikiama papildoma informacija, bet kaip nurodyta 75 punkte, jų sujungimas į aukštesnius lygmenis nebuvo apibrėžtas.

| BIP | Bendro pobūdžio tikslas | Poveikio arba bendro rezultato nustatymas | Prioritetai arba veiklos kryptys ar antriniai tikslai | Poveikio arba bendro rezultato nustatymas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ems–Dollart regionas (A kryptis) | Skatinti tvarią ekonominę ir socialinę integraciją bei Ems–Dollar regiono vystymąsi siekiant optimaliai panaudoti žmonių, ekonomines ir aplinkos potencialias galimybes, kuriomis iki šiol nesinaudojama dėl pasienio egzistavimo | — | 1. | Skatinti kokybišką augimą |

BIP

Bendro pobūdžio tikslas

Poveikio arba bendro rezultato nustatymas

Prioritetai arba veiklos kryptys ar antriniai tikslai

Poveikio arba bendro rezultato nustatymas

Ems–Dollart regionas (A kryptis)

Skatinti tvarią ekonominę ir socialinę integraciją bei Ems–Dollar regiono vystymąsi siekiant optimaliai panaudoti žmonių, ekonomines ir aplinkos potencialias galimybes, kuriomis iki šiol nesinaudojama dėl pasienio egzistavimo

—

1.

Skatinti kokybišką augimą

| 2. | Struktūrų lygmeniu sukurti tinklus |
| --- | --- |

2.

Struktūrų lygmeniu sukurti tinklus

| 3. | Plėtoti žmogiškuosius išteklius |
| --- | --- |

3.

Plėtoti žmogiškuosius išteklius

| 4. | Skatinti susitikimus ir kalbų mokymąsi bei keitimąsi patirtimi |
| --- | --- |

4.

Skatinti susitikimus ir kalbų mokymąsi bei keitimąsi patirtimi

| 5. | Pasinaudoti informacijos ir komunikavimo srityje esančiomis potencialiomis galimybėmis |
| --- | --- |

5.

Pasinaudoti informacijos ir komunikavimo srityje esančiomis potencialiomis galimybėmis

| 6. | Skatinti judrumą ir prieigą |
| --- | --- |

6.

Skatinti judrumą ir prieigą

Rezultato rodikliai:

| 1. | Projektų skaičius |
| --- | --- |

1.

Projektų skaičius

| 2. | Tinklų skaičius |
| --- | --- |

2.

Tinklų skaičius

| 3. | Partnerių skaičius |
| --- | --- |

3.

Partnerių skaičius

| 4. | Sukurtų ir išsaugotų darbo vietų skaičius |
| --- | --- |

4.

Sukurtų ir išsaugotų darbo vietų skaičius

| 5. | Išmokusių kaimyninės šalies kalbą asmenų skaičius |
| --- | --- |

5.

Išmokusių kaimyninės šalies kalbą asmenų skaičius

| 6. | Lygių galimybių principo laikymasis |
| --- | --- |

6.

Lygių galimybių principo laikymasis

| 7. | Projekto ilgaamžiškumas |
| --- | --- |

7.

Projekto ilgaamžiškumas

Panaudojant rodiklius negalima nustatyti, ar buvo pasiekti bendro pobūdžio ar antriniai tikslai.

Alpės (A kryptis)

Prisidėti prie pasienio teritorijos tvaraus vystymosi mažinant dėl pasienio atsiradusių kliūčių skaičių

| 1. | Didinti užimtumo galimybes; |
| --- | --- |

1.

Didinti užimtumo galimybes;

| 2. | Sustabdyti masišką emigraciją iš kaimo ir kalnuotų vietovių; |
| --- | --- |

2.

Sustabdyti masišką emigraciją iš kaimo ir kalnuotų vietovių;

| 3. | Rodikliai, kuriais nustatomas bendradarbiavimo iniciatyvų skaičius |
| --- | --- |

3.

Rodikliai, kuriais nustatomas bendradarbiavimo iniciatyvų skaičius

| 1. | Bendrai valdyti teritorijas siekiant tvaraus vystymosi; |
| --- | --- |

1.

Bendrai valdyti teritorijas siekiant tvaraus vystymosi;

| 2. | Sustiprinti pasienio identitetą Europos pilietybės klausimu; |
| --- | --- |

2.

Sustiprinti pasienio identitetą Europos pilietybės klausimu;

| 3. | Skatinti pasienio teritorijų konkurencingumą |
| --- | --- |

3.

Skatinti pasienio teritorijų konkurencingumą

| 1. | Veiklos kaime išsivystymo lygmuo |
| --- | --- |

1.

Veiklos kaime išsivystymo lygmuo

| 2. | Turistų lankymosi laikotarpio pasiskirstymas laike ir erdvėje |
| --- | --- |

2.

Turistų lankymosi laikotarpio pasiskirstymas laike ir erdvėje

| 3. | Du rodikliai, kuriais vertinamas bendrovių bendradarbiavimas |
| --- | --- |

3.

Du rodikliai, kuriais vertinamas bendrovių bendradarbiavimas

| 4. | Didesnis bendrovių, kurioms suteikti sertifikatai, ir produktų, kuriems suteiktas kokybės ženklas, skaičius |
| --- | --- |

4.

Didesnis bendrovių, kurioms suteikti sertifikatai, ir produktų, kuriems suteiktas kokybės ženklas, skaičius

Bendruoju tikslu apsiribojama panaudoti A krypties bendrąjį tikslą. Tvarus vystymasis vertinamas tik iš dalies. Trečiojo antrinio tikslo rodikliai tam tikru požiūriu yra pritaikyti, bet neapibrėžti.

Airija–Velsas (A kryptis)

Pasiekti tvaraus vystymosi tikslą palaipsniui vietos lygmeniu vystant ekonomikos, socialiniu ir aplinkos apsaugos aspektu regioną, kuris yra orientuotas į ateitį ir patrauklus savo gyvenimo kokybe, socialine lygybe ir aplinkosauga bei turimais ryšių tinklais ; sukurti regioną, prisitaikiusį prie konkurencijos reikalavimų pasaulio ekonomikos lygmeniu. Šiuos tikslus bus galima pasiekti intensyviau palaikant ryšius su viešuoju, privačiu sektoriais ir kurie padės sukurti modernioje ekonomikoje geresnės kokybės darbo vietas.

—

| 1. | Skatinti pasienio teritorijos ekonominį, socialinį ir techninį vystymąsi. |
| --- | --- |

1.

Skatinti pasienio teritorijos ekonominį, socialinį ir techninį vystymąsi.

| 2. | Pasiekti tvarų augimą pagerinus bendrą pasienio teritorijos kokybę. |
| --- | --- |

2.

Pasiekti tvarų augimą pagerinus bendrą pasienio teritorijos kokybę.

Pavyzdžiui, pirmasis antrinis tikslas turėtų būti vertinamas panaudojant rezultato rodiklius:

| 1. | Bendras sukurtų ir išsaugotų darbo vietų skaičius |
| --- | --- |

1.

Bendras sukurtų ir išsaugotų darbo vietų skaičius

| 2. | Apmokymuose dalyvaujančių asmenų skaičius |
| --- | --- |

2.

Apmokymuose dalyvaujančių asmenų skaičius

| 3. | Projektų, susijusių su informacinėmis ir ryšių technologijomis, procentinė dalis |
| --- | --- |

3.

Projektų, susijusių su informacinėmis ir ryšių technologijomis, procentinė dalis

Dėl antro antrinio tikslo:

| 1. | Bendrų sporto renginių skaičius |
| --- | --- |

1.

Bendrų sporto renginių skaičius

| 2. | Bendrų turizmo skatinimo iniciatyvų skaičius |
| --- | --- |

2.

Bendrų turizmo skatinimo iniciatyvų skaičius

| 3. | Tyrimų jūros ir aplinkos apsaugos srityje skaičius |
| --- | --- |

3.

Tyrimų jūros ir aplinkos apsaugos srityje skaičius

Tikslai yra sudėtingi ir platūs. Rodikliai yra labai mažai susiję su tikslais ir BIP poveikiu.

Ispanija–Portugalija (A kryptis)

Skatinti suderintą ir subalansuotą pasienio teritorijų vystymąsi, pasinaudojant įvairiomis galimybėmis pergalvoti pasienio teritorijos su periferinėmis ekonomikomis vietą Europos Bendrijos valstybėse narėse

—

Pavyzdžiui, pirmos krypties tikslai yra:

| 1. | Sudaryti palankias sąlygas ekonomikos ir rinkos integracija; |
| --- | --- |

1.

Sudaryti palankias sąlygas ekonomikos ir rinkos integracija;

| 2. | Padidinti investicijų srautų, ekonominių ryšių ir lankytojų tarp dviejų šalių skaičių |
| --- | --- |

2.

Padidinti investicijų srautų, ekonominių ryšių ir lankytojų tarp dviejų šalių skaičių

| 3. | Planuoti teritorijų panaudojimą siekiant pagerinti jų konkurencingumą |
| --- | --- |

3.

Planuoti teritorijų panaudojimą siekiant pagerinti jų konkurencingumą

| 4. | Skatinti teritorijų integraciją ir kaimo vietovių vystymą |
| --- | --- |

4.

Skatinti teritorijų integraciją ir kaimo vietovių vystymą

Dėl pirmos veiklos krypties buvo atrinkti šie poveikio rodikliai:

| 1. | Asmenų ir turto srautai |
| --- | --- |

1.

Asmenų ir turto srautai

| 2. | Kanalizacijos tinklo apimčių lygis |
| --- | --- |

2.

Kanalizacijos tinklo apimčių lygis

| 3. | Geležinkelio ir kitokio pobūdžio sujungimas tarp pagrindinių miesto centrų |
| --- | --- |

3.

Geležinkelio ir kitokio pobūdžio sujungimas tarp pagrindinių miesto centrų

Bendras tikslas yra plataus pobūdžio ir jį lydi daug antrinių tikslų. Atsižvelgiant į tikslų apimtį rodikliai yra nepakankami.

Alpenrhein–Bodensee–Hochrhein (A kryptis)

Skatinti tvarų regiono vystymąsi ir parengti arba intensyviau panaudoti tarpvalstybinius tinklus

Rezultato rodikliai

| 1. | Finansuojamų projektų skaičius |
| --- | --- |

1.

Finansuojamų projektų skaičius

| 2. | Finansuojamų bendradarbiavimų skaičius |
| --- | --- |

2.

Finansuojamų bendradarbiavimų skaičius

| 3. | Tyrimų ir esminių planavimo dokumentų skaičius |
| --- | --- |

3.

Tyrimų ir esminių planavimo dokumentų skaičius

| 4. | Remiamų tinklų skaičius |
| --- | --- |

4.

Remiamų tinklų skaičius

| 5. | Projektų dėl infrastruktūrų gerinimo skaičius |
| --- | --- |

5.

Projektų dėl infrastruktūrų gerinimo skaičius

| 1. | Ekonominis vystymasis |
| --- | --- |

1.

Ekonominis vystymasis

| 2. | Aplinkos apsaugos ir teritorijos išsivystymas |
| --- | --- |

2.

Aplinkos apsaugos ir teritorijos išsivystymas

| 3. | Išsivystymas sociokultūriniu požiūriu |
| --- | --- |

3.

Išsivystymas sociokultūriniu požiūriu

Dėl kiekvieno prioriteto atrinktais rezultato rodikliais siekiama įvertinti projektų tam tikrose srityse skaičių, pavyzdžiui, projektų, kuriais siekiama užtikrinti regiono skatinimą, skaičių ir projektų naujovių perdavimo srityje skaičių

Tikslai yra labai bendro pobūdžio ir rodikliai jų neįvertina.

Šiaurės Vakarų Europa (B kryptis)

Pagal novatorišką ir integruotą tarpvalstybinio bendradarbiavimo teritoriniais klausimais metodą prisidėti prie darnesnio, labiau subalansuoto ir pagrįsto Europos bei ypač ŠVE teritorijos vystymo

Rezultato rodikliai:

| 1. | Kiekvieno prioriteto atveju nustatytas projektų skaičius |
| --- | --- |

1.

Kiekvieno prioriteto atveju nustatytas projektų skaičius

| 2. | Erdvės valdymo tarpvalstybinių dokumentų skaičius |
| --- | --- |

2.

Erdvės valdymo tarpvalstybinių dokumentų skaičius

| 3. | Viešajame ir privačiame sektoriuje sukurtų nuolatinių darbuotojų tinklų skaičius |
| --- | --- |

3.

Viešajame ir privačiame sektoriuje sukurtų nuolatinių darbuotojų tinklų skaičius

| 4. | Bendradarbiavimo tarp ministerijų stipriai su erdvės valdymu susijusiais klausimais mechanizmų skaičius |
| --- | --- |

4.

Bendradarbiavimo tarp ministerijų stipriai su erdvės valdymu susijusiais klausimais mechanizmų skaičius

21 tikslas, iš kurių, pavyzdžiui, dėl prioriteto „regiono išorės ir vidaus prieiga“:

| 1. | užtikrinti tvarią tarpusavio sąsają tarp EŠO ir likusio pasaulio |
| --- | --- |

1.

užtikrinti tvarią tarpusavio sąsają tarp EŠO ir likusio pasaulio

| 2. | prisidėti prie teritorinės sanglaudos tvarios transporto sistemos būdu |
| --- | --- |

2.

prisidėti prie teritorinės sanglaudos tvarios transporto sistemos būdu

| 3. | sudaryti palankesnes sąlygas įgyti žinias ir susipažinti su informacija |
| --- | --- |

3.

sudaryti palankesnes sąlygas įgyti žinias ir susipažinti su informacija

| 4. | pagerinti pagrindą, kuriuo remiantis gali būti priimami sprendimai |
| --- | --- |

4.

pagerinti pagrindą, kuriuo remiantis gali būti priimami sprendimai

Prioriteto „regiono išorės ir vidaus prieiga“ poveikio rodikliai:

| 1. | Galimybė patekti į teritoriją (išorės ir vidaus požiūriu) |
| --- | --- |

1.

Galimybė patekti į teritoriją (išorės ir vidaus požiūriu)

| 2. | Pažanga transporto priemonių srityje (modal split), ypač „eurokoridoriuose“ |
| --- | --- |

2.

Pažanga transporto priemonių srityje (modal split), ypač „eurokoridoriuose“

| 3. | Kamščių mažinimas |
| --- | --- |

3.

Kamščių mažinimas

| 4. | Novatoriškų metodų skaičius |
| --- | --- |

4.

Novatoriškų metodų skaičius

| 5. | Tarpvalstybinio bendradarbiavimo tinklų skaičius |
| --- | --- |

5.

Tarpvalstybinio bendradarbiavimo tinklų skaičius

| 6. | Nedidelių investicijų suma |
| --- | --- |

6.

Nedidelių investicijų suma

Bendras tikslas yra plataus pobūdžio ir lydimas rodiklių, kuriais neįvertinamas jo poveikis. Yra daug antrinių tikslų. Buvo apibrėžti atitinkami rodikliai, bet dėl jų gausos rodiklius yra sunku tvarkyti.

Vakarinis Viduržemio jūros regionas (B kryptis)

Didinti Medoc erdvės teritorinį konkurencingumą ; stiprinti bendradarbiavimo erdvės sanglaudą, rengiant nuoseklesnę teritorinio vystymo politiką svarbesnės tarpinstitucinės integracijos dėka; skirti dėmesį ir užmegzti išsamesnį bei dažnesnį tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir vadovaujantis tvaraus vystymo Europos pagal programą remtinų regionų lygmeniu bei su trečiosiomis Viduržemio jūros baseino pakrantės šalimis

Rezultato rodikliai:

| 1. | Projektuose dalyvaujančių organizacijų skaičius |
| --- | --- |

1.

Projektuose dalyvaujančių organizacijų skaičius

| 2. | Vykdomų strateginių ir kosminių analizių skaičius |
| --- | --- |

2.

Vykdomų strateginių ir kosminių analizių skaičius

| 3. | Tinklų, kuriuose dalyvauja viešosios organizacijos, skaičius |
| --- | --- |

3.

Tinklų, kuriuose dalyvauja viešosios organizacijos, skaičius

| 4. | Projektų, kuriuose dalyvauja daugiau kaip dvi šalys arba ne mažiau kaip viena trečioji šalis, skaičius |
| --- | --- |

4.

Projektų, kuriuose dalyvauja daugiau kaip dvi šalys arba ne mažiau kaip viena trečioji šalis, skaičius

Prioritetinės veiklos kryptys:

| 1. | Viduržemio jūros regionas |
| --- | --- |

1.

Viduržemio jūros regionas

| 2. | Teritorinio vystymo strategija ir miestų sistemos |
| --- | --- |

2.

Teritorinio vystymo strategija ir miestų sistemos

| 3. | Transporto ir informacinės visuomenės sistemos |
| --- | --- |

3.

Transporto ir informacinės visuomenės sistemos

| 4. | Aplinkos apsauga, paveldo ir tvaraus vystymosi vertė |
| --- | --- |

4.

Aplinkos apsauga, paveldo ir tvaraus vystymosi vertė

Rodiklių dėl 1 veiklos krypties pavyzdžiai:

| — | Finansuojamų Viduržemio jūros regiono planavimo projektų skaičius |
| --- | --- |

—

Finansuojamų Viduržemio jūros regiono planavimo projektų skaičius

| — | Susitarimų tarp abiejų Viduržemio jūros pakrančių savivaldybių skaičius |
| --- | --- |

—

Susitarimų tarp abiejų Viduržemio jūros pakrančių savivaldybių skaičius

| — | Apmokytų asmenų skaičius |
| --- | --- |

—

Apmokytų asmenų skaičius

| — | Abiejų Viduržemio jūros regiono pakrančių bendrų daugelio įmonių portalų skaičius |
| --- | --- |

—

Abiejų Viduržemio jūros regiono pakrančių bendrų daugelio įmonių portalų skaičius

| — | Padidėjęs administracijų ir įmonių naudojimosi naujomis technologijomis rodiklis |
| --- | --- |

—

Padidėjęs administracijų ir įmonių naudojimosi naujomis technologijomis rodiklis

Bendras tikslas yra labai bendro pobūdžio ir jo negalima įvertinti atrinktais rodikliais.

Šiaurės teritorija (C kryptis)

Regioninio vystymosi ir sanglaudos politikos bei priemonių veiksmingumo pagerinimas įkūrus tinklą, ypač menkiau išsivysčiusių ir pertvarkytų regionų atveju.

—

—

—

C krypties tikslai ir BIP dar nėra pakankamai apibrėžti. Dar neparengti rodikliai.

Image

Image

Image

---

(1)  2000 m. sumos perskirtos 2002–2006 m. sumoms, nes 2000 m. nebuvo priimta nei viena Interreg BIC.

(2)  Perkelta į „novatoriškus veiksmus“ dėl uždelsimo priimti kai kurias BIP ar dėl kai kurių valstybių narių vėlavimo. 2001 m.: Graikija-Albanija (A kryptis), Graikija-BJRM (A kryptis), Italija-Albanija (A kryptis), Italija-Adrijos jūros regionas (A kryptis), Karibai (B kryptis), Reunionas (B kryptis) ir Pietų zona (C kryptis). 2002 m.: Graikija-Italija (A kryptis), Graikija-Turkija (A kryptis), Archimed (B kryptis) ir Vakarinė Viduržemio jūros regiono dalis (B kryptis).

(3)  Asignavimai perkelti iš 2001 m. į 2002 m. dėl uždelsimo priimti kai kurias BIP: Airija-Šiaurės Airija (A kryptis), Graikija-Kipras (A kryptis), Ispanija-Atlanto vandenyno regionas (B kryptis), Šiaurės Vakarų Europa (B kryptis) ir Vakarų zona (C kryptis).

(4)  100 % lygis, vadovaujantis automatiniu metinių asignavimų dalių mechanizmu kiekvienų metų balandžio 30 d. (1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1260/1999).

(5)  Perkeltų asignavimų mokėjimams ir panaikintų asignavimų suma, taip pat realizuotos sumos procentas yra nedideli. Ši padėtis susiklostė dėl Komisijos uždelsimo priimti BIP ir dėl laiko, būtino atrinkti ir pradėti vykdyti pirmuosius projektus (žr. 35–39 dalis). 2001, 2002 ir 2003 m. atlikti mokėjimai beveik 70 % atitinka išmokėtus 7 % automatinius avansus, kuriais iš ERPF finansuojamos patvirtintos BIP.

Pastaba: žr. 2001 finansinių metų metinę ataskaitą, 3.7, 3.8 ir 3.34 punktus (OL C 295, 2002 11 28).

Šaltinis: Apskaitos ataskaitos ir REGIO GD.

(6)  Europos Sąjungos teritorija yra suskirstyta į keturias dalis, kurių kiekvienai taikomas vienas C krypties BIP. Pakanka, kad projekto vadovas gyventų BIP remtinoje teritorijoje tam, kad visos šio projekto išlaidos būtų priskirtos prie šio BIP, nors kiti partneriai gyventų už remtinos zonos ribų. Taigi duomenys apie remtinos teritorijos plotą nėra tinkama informacija.

(7)  Žodžiu „poveikis“ nusakomas ilgalaikis poveikis, o sąvoka „rezultatas“ susijusi su tiesioginiu ir greitu poveikiu.

---

KOMISIJOS ATSAKYMAI

SANTRAUKA

| III. | Atsižvelgdama į gausias tarpvalstybines programas, atitinkamų vietovių įvairialypiškumą ir į prioritetinį tikslą – vystyti tarpvalstybinius ekonominius ir socialinius centrus, Komisija, nustatydama savo gaires, pasirinko „bottom up“ kelią. Dėl to A ir C standartų gairėse prioritetinės sritys išdėstomos santykinai plačiai ir nepadrikai. Pridėtinė vertė čia yra ta, kad vystomas tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir dėl to atsiranda katalizuojantis poveikis. Indikatoriai turėtų parodyti šioje srityje padarytą pažangą. Tačiau daugeliui veiksmų esant nematerialaus pobūdžio, yra sunku įvardyti tikslą nurodančius indikatorius.
  Dar prieš gairių paskelbimą, Komisija palaikė pastovius ryšius su svarbiausiais asmenimis, kurie jau buvo susipažinę su pagrindiniais jų principais. |
| --- | --- |

III.

Atsižvelgdama į gausias tarpvalstybines programas, atitinkamų vietovių įvairialypiškumą ir į prioritetinį tikslą – vystyti tarpvalstybinius ekonominius ir socialinius centrus, Komisija, nustatydama savo gaires, pasirinko „bottom up“ kelią. Dėl to A ir C standartų gairėse prioritetinės sritys išdėstomos santykinai plačiai ir nepadrikai. Pridėtinė vertė čia yra ta, kad vystomas tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir dėl to atsiranda katalizuojantis poveikis. Indikatoriai turėtų parodyti šioje srityje padarytą pažangą. Tačiau daugeliui veiksmų esant nematerialaus pobūdžio, yra sunku įvardyti tikslą nurodančius indikatorius.

Dar prieš gairių paskelbimą, Komisija palaikė pastovius ryšius su svarbiausiais asmenimis, kurie jau buvo susipažinę su pagrindiniais jų principais.

| IV. | Nors tobulumui ribų nėra, Komisija mano, kad pakankamai gerai paruošė procedūros etapus ir pašalino pagrindinius trūkumus tiek, kiek leido derybų situacija. Vėluojama buvo visų pirma dėl to, kad reikėjo laiko pašalinti šiuos trūkumus, nes visos susijusios valstybės turėjo duoti savo sutikimą. Vėlinimasis programų pradžiai padarė tik nežymią įtaką. |
| --- | --- |

IV.

Nors tobulumui ribų nėra, Komisija mano, kad pakankamai gerai paruošė procedūros etapus ir pašalino pagrindinius trūkumus tiek, kiek leido derybų situacija. Vėluojama buvo visų pirma dėl to, kad reikėjo laiko pašalinti šiuos trūkumus, nes visos susijusios valstybės turėjo duoti savo sutikimą. Vėlinimasis programų pradžiai padarė tik nežymią įtaką.

| V. | Sukūrus bendras valdymo struktūras, turinčias teisinį statusą, būtų lengviau įgyvendinti bendradarbiavimo programas. Trečiajame pranešime apie ekonominę ir socialinę sanglaudą Komisija paskelbė ketinimą siūlyti Tarybai naują teisinį instrumentą Europos bendradarbiavimo struktūros forma. |
| --- | --- |

V.

Sukūrus bendras valdymo struktūras, turinčias teisinį statusą, būtų lengviau įgyvendinti bendradarbiavimo programas. Trečiajame pranešime apie ekonominę ir socialinę sanglaudą Komisija paskelbė ketinimą siūlyti Tarybai naują teisinį instrumentą Europos bendradarbiavimo struktūros forma.

| VI. | Kelias „bottom up“ kelia ekspertų analizėse neįvardytą, bet vietos ir regioninės valdžios išreikštą nerimą, kuris ir lemia prioritetų pasirinkimus ir strategiją. Kadangi bendras BIP tikslas – prisidėti vystant tarpvalstybinius ekonominius ir socialinius centrus, bet koks projektas, kuris palengvintų tokį bendradarbiavimą, gali dalyvauti įgyvendinant šį tikslą. |
| --- | --- |

VI.

Kelias „bottom up“ kelia ekspertų analizėse neįvardytą, bet vietos ir regioninės valdžios išreikštą nerimą, kuris ir lemia prioritetų pasirinkimus ir strategiją. Kadangi bendras BIP tikslas – prisidėti vystant tarpvalstybinius ekonominius ir socialinius centrus, bet koks projektas, kuris palengvintų tokį bendradarbiavimą, gali dalyvauti įgyvendinant šį tikslą.

| VII. | Komisija supranta, kad yra sunku rasti tinkamų indikatorių, nes pridėtinė Interreg iniciatyvos vertė pasižymi savo įvairove. Atskirų Interreg III programų indikatorių grupės padeda sėkmingai pradėti šias programas.
  Komisija paskatino valstybes nares sukurti kompiuterizuotas projektų valdymo sistemas ir duomenų bazes, kuriose būtų kaupiama su indikatoriais susijusi informacija. |
| --- | --- |

VII.

Komisija supranta, kad yra sunku rasti tinkamų indikatorių, nes pridėtinė Interreg iniciatyvos vertė pasižymi savo įvairove. Atskirų Interreg III programų indikatorių grupės padeda sėkmingai pradėti šias programas.

Komisija paskatino valstybes nares sukurti kompiuterizuotas projektų valdymo sistemas ir duomenų bazes, kuriose būtų kaupiama su indikatoriais susijusi informacija.

| VIII. | Pateikus įvertinančias pusiaukelės išvadas, Komisija dažnai primindavo programų valdymo institucijoms, kad reikėtų pagerinti indikatorių sistemas. Komisija, įgyvendindama supaprastinimo sistemą, pakvietė valstybes nares supaprastinti ir apriboti rezultatus parodančių indikatorių skaičių. |
| --- | --- |

VIII.

Pateikus įvertinančias pusiaukelės išvadas, Komisija dažnai primindavo programų valdymo institucijoms, kad reikėtų pagerinti indikatorių sistemas. Komisija, įgyvendindama supaprastinimo sistemą, pakvietė valstybes nares supaprastinti ir apriboti rezultatus parodančių indikatorių skaičių.

| IX. | Komisija mano, kad pridėtinė vertė bus didesnė, jei BIP prisidės sukuriant tarpvalstybinius ekonominius centrus, o ne tik bus naudojamas sprendžiant pačiose valstybėse kylančias problemas. Pasirinkus šį kelią atsiranda galimybė nustatyti standartinius indikatorius, nors šioje srityje visada galima siekti pažangos. |
| --- | --- |

IX.

Komisija mano, kad pridėtinė vertė bus didesnė, jei BIP prisidės sukuriant tarpvalstybinius ekonominius centrus, o ne tik bus naudojamas sprendžiant pačiose valstybėse kylančias problemas. Pasirinkus šį kelią atsiranda galimybė nustatyti standartinius indikatorius, nors šioje srityje visada galima siekti pažangos.

| X. | Komisija pateiks gaires ir metodologinius dokumentus gerokai prieš prasidedant kitam programavimo laikotarpiui. Komisija svarsto, koks būtų įvertinimo ex ante vaidmuo rengiant naujus reglamentuojančius teisės aktus. |
| --- | --- |

X.

Komisija pateiks gaires ir metodologinius dokumentus gerokai prieš prasidedant kitam programavimo laikotarpiui. Komisija svarsto, koks būtų įvertinimo ex ante vaidmuo rengiant naujus reglamentuojančius teisės aktus.

| XI. | Komisija, ruošdamasi kitam programavimo laikotarpiui, išanalizuos Audito Rūmų rekomendaciją. Ji šiuo metu rengia teisinius bendradarbiavimo instrumentus. |
| --- | --- |

XI.

Komisija, ruošdamasi kitam programavimo laikotarpiui, išanalizuos Audito Rūmų rekomendaciją. Ji šiuo metu rengia teisinius bendradarbiavimo instrumentus.

INTRODUCTION

| 4. | (a) | The Commission would point out that the recommendation made in 4(a) has been taken into account in the guidelines for Interreg III. It would refer to the Court’s observations at 7(b). |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

The Commission would point out that the recommendation made in 4(a) has been taken into account in the guidelines for Interreg III. It would refer to the Court’s observations at 7(b).

THE COMMISSION GUIDELINES

| 12. | The Commission shares the Court’s view that it is important that guidelines are adopted before the preparation of programmes starts.
  On the question of making available the guidelines for Interreg III, the Commission would refer to its reply to paragraph 28. On the question of specific operational and measurable objectives and targeted measures, it would refer to its replies in paragraphs 17 to 25. |
| --- | --- |

12.

The Commission shares the Court’s view that it is important that guidelines are adopted before the preparation of programmes starts.

On the question of making available the guidelines for Interreg III, the Commission would refer to its reply to paragraph 28. On the question of specific operational and measurable objectives and targeted measures, it would refer to its replies in paragraphs 17 to 25.

| 15. | (b) | Cross-border institutions had been involved in Interreg programmes in some regions. However, the different national legal situations meant that the Commission could not prescribe cooperation structures and the guidelines therefore limited themselves to requiring joint governing bodies. |
| --- | --- | --- |

15.

(b)

Cross-border institutions had been involved in Interreg programmes in some regions. However, the different national legal situations meant that the Commission could not prescribe cooperation structures and the guidelines therefore limited themselves to requiring joint governing bodies.

| 16. | In its guidelines the Commission gives European economic interest groupings (EEIGs) as one of the avenues to be explored; this was done in a number of programmes but the results were rather disappointing, as is stated in paragraph 44. The Final Report on the ex post evaluation of Interreg II published in December 2003 has since confirmed that the EEIG instrument is not geared towards cooperation between public law based authorities and that it is very time and resource consuming to set up and created practical difficulties in operation.
  On completion of the work carried out in the wake of the study on legal cooperation instruments, the Commission envisaged, in the proposals contained in the third report on economic and social cohesion, creating a legal instrument to facilitate the management of cooperation programmes. |
| --- | --- |

16.

In its guidelines the Commission gives European economic interest groupings (EEIGs) as one of the avenues to be explored; this was done in a number of programmes but the results were rather disappointing, as is stated in paragraph 44. The Final Report on the ex post evaluation of Interreg II published in December 2003 has since confirmed that the EEIG instrument is not geared towards cooperation between public law based authorities and that it is very time and resource consuming to set up and created practical difficulties in operation.

On completion of the work carried out in the wake of the study on legal cooperation instruments, the Commission envisaged, in the proposals contained in the third report on economic and social cohesion, creating a legal instrument to facilitate the management of cooperation programmes.

| 17. | (a) | Cross-border programmes have similar objectives to those of traditional Structural Fund programmes, but with the specific feature set out in point 9 of the guidelines, namely the development of cross-border economic and social centres. This can only be achieved by developing as many links as possible between neighbouring socio-economic fabrics which, because of borders, have no links. The fundamental problem for border areas is the limited exchanges between actors on the two sides of the border. |
| --- | --- | --- |

17.

(a)

Cross-border programmes have similar objectives to those of traditional Structural Fund programmes, but with the specific feature set out in point 9 of the guidelines, namely the development of cross-border economic and social centres. This can only be achieved by developing as many links as possible between neighbouring socio-economic fabrics which, because of borders, have no links. The fundamental problem for border areas is the limited exchanges between actors on the two sides of the border.

| (b) | The intangible nature of a great many Interreg operations make it difficult to quantify the impact. The Commission would refer to its remarks in paragraph 21(a). |
| --- | --- |

(b)

The intangible nature of a great many Interreg operations make it difficult to quantify the impact. The Commission would refer to its remarks in paragraph 21(a).

| 18. | The Commission believes that the analyses at its disposal were adequate for defining the general objectives in the guidelines. |
| --- | --- |

18.

The Commission believes that the analyses at its disposal were adequate for defining the general objectives in the guidelines.

| 19. | The Interreg III guidelines state the general aims and objectives to be pursued. It is, however, the situation in a particular border region that should determine the specific types of action that need to be covered by a programme. |
| --- | --- |

19.

The Interreg III guidelines state the general aims and objectives to be pursued. It is, however, the situation in a particular border region that should determine the specific types of action that need to be covered by a programme.

| 20. | The definition of the concrete objectives and priorities for the programmes by the Member States’ authorities on the bases of the Interreg guidelines is in line with the principle of subsidiarity. |
| --- | --- |

20.

The definition of the concrete objectives and priorities for the programmes by the Member States’ authorities on the bases of the Interreg guidelines is in line with the principle of subsidiarity.

| 21. | Given the diverse situations the Commission preferred not to set common indicators ex ante; instead it suggested examples of indicators to Member States. Defining indicators is a process which must be carried out on an ongoing basis and in partnership between the Commission, the management authorities and the monitoring and steering committees.






  (a) | Some of the most important benefits of Interreg are not quantifiable. One of the main ones is to create, often for the first time, a context where cooperation between individuals, public and private institutions and enterprises across borders can take place.
  The greater the intangible content of projects, the greater the difficulty of developing indicators. The Commission has concentrated on developing indicators to measure the concrete results of cross-border and transnational cooperation in particular programmes. The current sets of indicators in individual Interreg III programmes represent a start in this direction. |
| --- | --- | --- |

21.

Given the diverse situations the Commission preferred not to set common indicators ex ante; instead it suggested examples of indicators to Member States. Defining indicators is a process which must be carried out on an ongoing basis and in partnership between the Commission, the management authorities and the monitoring and steering committees.

(a)

Some of the most important benefits of Interreg are not quantifiable. One of the main ones is to create, often for the first time, a context where cooperation between individuals, public and private institutions and enterprises across borders can take place.

The greater the intangible content of projects, the greater the difficulty of developing indicators. The Commission has concentrated on developing indicators to measure the concrete results of cross-border and transnational cooperation in particular programmes. The current sets of indicators in individual Interreg III programmes represent a start in this direction.

| (b) | Despite the inherent difficulty of quantifying effects that are largely intangible, the Commission aimed in its documents to give examples of indicators that could be used in practice. In the light of the experience gained in using the indicators, the Commission recognises that there is room for improvement in the guidance on indicators. |
| --- | --- |

(b)

Despite the inherent difficulty of quantifying effects that are largely intangible, the Commission aimed in its documents to give examples of indicators that could be used in practice. In the light of the experience gained in using the indicators, the Commission recognises that there is room for improvement in the guidance on indicators.

| (c) | The Commission was aware of the needs in terms of interregional cooperation (strand C). Over the period 1994 to 1999, it had organised five calls for proposals which had attracted over 1 500 applications each representing a number of partners. In response to these calls it financed and monitored some 150 cooperation projects. On the basis of this experience the Commission decided to focus this type of cooperation on improving the effectiveness of regional development and cohesion policies and instruments. The Commission would emphasise the usefulness of this type of cooperation in an enlarged, 25-member Union with many bodies and authorities conducting policies or managing regional development measures. |
| --- | --- |

(c)

The Commission was aware of the needs in terms of interregional cooperation (strand C). Over the period 1994 to 1999, it had organised five calls for proposals which had attracted over 1 500 applications each representing a number of partners. In response to these calls it financed and monitored some 150 cooperation projects. On the basis of this experience the Commission decided to focus this type of cooperation on improving the effectiveness of regional development and cohesion policies and instruments. The Commission would emphasise the usefulness of this type of cooperation in an enlarged, 25-member Union with many bodies and authorities conducting policies or managing regional development measures.

| 22. | The Commission adopted the approach of a basket of options from which the Member States could choose because of the diversity of situations in the regions. Both in the guidelines and during the negotiations the Member States were recommended, inter alia, because of the limited funds available, to focus the actions in each programme on certain prioritised measures deriving from the socio-economic analysis of the situation in the regions concerned.
  Only NUTS III areas along the border could be included. Such regions may be disadvantaged in comparison with the average of the NUTS II regions to which they belong. For example the NUTS III areas on the Bavarian-Czech border face a different socio-economic situation than the average of the NUTS II areas of Niederbayern or Oberpfalz, which are close to the 2001 EU15 average. |
| --- | --- |

22.

The Commission adopted the approach of a basket of options from which the Member States could choose because of the diversity of situations in the regions. Both in the guidelines and during the negotiations the Member States were recommended, inter alia, because of the limited funds available, to focus the actions in each programme on certain prioritised measures deriving from the socio-economic analysis of the situation in the regions concerned.

Only NUTS III areas along the border could be included. Such regions may be disadvantaged in comparison with the average of the NUTS II regions to which they belong. For example the NUTS III areas on the Bavarian-Czech border face a different socio-economic situation than the average of the NUTS II areas of Niederbayern or Oberpfalz, which are close to the 2001 EU15 average.

| 24. | The Commission wanted to leave the decentralised public authorities the choice of areas in which they wished to cooperate to improve their development policies and instruments. This allows steering committees to select the projects best suited to the regional development and cohesion objectives. |
| --- | --- |

24.

The Commission wanted to leave the decentralised public authorities the choice of areas in which they wished to cooperate to improve their development policies and instruments. This allows steering committees to select the projects best suited to the regional development and cohesion objectives.

| 25. | In concentrating operations, preference is given to projects with a heavy cooperation content, whatever the area, for the reasons explained in paragraphs 17 and 22 for cross-border projects and 24 for interregional projects. Sectoral concentration is appropriate in regions which have marked sectoral problems but not for a territory confronted with the general problem of weak socio-economic links because of the border. In this area at least it is the intangible nature of the effects of cooperation, in particular, which limits the possibilities of precise indicators for evaluation purposes. |
| --- | --- |

25.

In concentrating operations, preference is given to projects with a heavy cooperation content, whatever the area, for the reasons explained in paragraphs 17 and 22 for cross-border projects and 24 for interregional projects. Sectoral concentration is appropriate in regions which have marked sectoral problems but not for a territory confronted with the general problem of weak socio-economic links because of the border. In this area at least it is the intangible nature of the effects of cooperation, in particular, which limits the possibilities of precise indicators for evaluation purposes.

| 26. | The Commission was concerned not to complicate programme management, as any definition of areas not based on NUTS III would make analyses and the organisation of partnership more difficult and would also lead to disputes about the geographical eligibility of projects. |
| --- | --- |

26.

The Commission was concerned not to complicate programme management, as any definition of areas not based on NUTS III would make analyses and the organisation of partnership more difficult and would also lead to disputes about the geographical eligibility of projects.

| 28. | The Commission discussed drafts of the guidelines with the Committee for the Development and Conversion of Regions on 30 November and 13 and 20 December 1999. Before the formal approval of the guidelines the Commission services were also in regular contact with the regions and gave advice on the drafting of programmes. Drafts of the specific guidance on ex ante evaluation and indicators for Interreg III were available to Member States in the Technical Group on Evaluation as early as November 1999. |
| --- | --- |

28.

The Commission discussed drafts of the guidelines with the Committee for the Development and Conversion of Regions on 30 November and 13 and 20 December 1999. Before the formal approval of the guidelines the Commission services were also in regular contact with the regions and gave advice on the drafting of programmes. Drafts of the specific guidance on ex ante evaluation and indicators for Interreg III were available to Member States in the Technical Group on Evaluation as early as November 1999.

| 29. | As stated in paragraph 28 the content of the guidelines was known well before they were finally published. The Commission does not therefore believe that the date of publication affected the quality of the proposals. |
| --- | --- |

29.

As stated in paragraph 28 the content of the guidelines was known well before they were finally published. The Commission does not therefore believe that the date of publication affected the quality of the proposals.

THE COMMISSION'S PROCEDURE FOR EXAMINING CIP PROPOSALS

| 32. | The second phase of the examination of proposals involved inter-service consultations and culminated in a position paper. This was drawn up in accordance with internal instructions intended to ensure that the programmes were of good quality. It served as a basis for negotiations with the Member States’ authorities. All the comments made during the inter-service consultation and all correspondence with the Member States were filed in the computer system and in hard copy. Desk officers systematically followed up the points raised in the position papers and discussed in the negotiation meetings. |
| --- | --- |

32.

The second phase of the examination of proposals involved inter-service consultations and culminated in a position paper. This was drawn up in accordance with internal instructions intended to ensure that the programmes were of good quality. It served as a basis for negotiations with the Member States’ authorities. All the comments made during the inter-service consultation and all correspondence with the Member States were filed in the computer system and in hard copy. Desk officers systematically followed up the points raised in the position papers and discussed in the negotiation meetings.

| 33. | The Commission had to find a balanced solution in partnership with the Member States.






  (a) | The first version of the Spain-Portugal CIP provided only for the creation of secretariats working separately just for the subprogrammes. The corrected version of the programme, which was judged admissible, added the creation of a genuine JTS for support for the overall management of the programme (in the managing authority) and of the subprogrammes as regards operations coming under the responsibility of the central authorities of the two countries.
  In order not to delay programme start-up, the Commission accepted this proposal which it felt was not ideal but was an improvement. Subsequently the Commission took a number of steps to ask for the position of the JTS to be improved. |
| --- | --- | --- |

33.

The Commission had to find a balanced solution in partnership with the Member States.

(a)

The first version of the Spain-Portugal CIP provided only for the creation of secretariats working separately just for the subprogrammes. The corrected version of the programme, which was judged admissible, added the creation of a genuine JTS for support for the overall management of the programme (in the managing authority) and of the subprogrammes as regards operations coming under the responsibility of the central authorities of the two countries.

In order not to delay programme start-up, the Commission accepted this proposal which it felt was not ideal but was an improvement. Subsequently the Commission took a number of steps to ask for the position of the JTS to be improved.

| (b) | The Spain-Portugal programme proposal was found inadmissible after the check of the first proposal of 18 December 2000. The proposal was found admissible on 14 February 2001 after additional documentation had been supplied.
  The comments of the coordination unit on the admissibility of the MEDOC programme were of a qualitative nature and could not be used to justify declaring the programme proposal inadmissible. The comments were of a type to be considered in the context of the position paper. |
| --- | --- |

(b)

The Spain-Portugal programme proposal was found inadmissible after the check of the first proposal of 18 December 2000. The proposal was found admissible on 14 February 2001 after additional documentation had been supplied.

The comments of the coordination unit on the admissibility of the MEDOC programme were of a qualitative nature and could not be used to justify declaring the programme proposal inadmissible. The comments were of a type to be considered in the context of the position paper.

| 34. | The Commission considers that the internal instructions were adequate to ensure a consistent and transparent treatment of the programmes, while allowing the necessary flexibility to deal with the wide variety of programme areas and of quality in the programme proposals. It also considers that the Member States received adequate instructions for drafting proposals (see reply to paragraph 28). Further instructions would have run counter to the principle of subsidiarity and to the need to keep rules as simple as possible. |
| --- | --- |

34.

The Commission considers that the internal instructions were adequate to ensure a consistent and transparent treatment of the programmes, while allowing the necessary flexibility to deal with the wide variety of programme areas and of quality in the programme proposals. It also considers that the Member States received adequate instructions for drafting proposals (see reply to paragraph 28). Further instructions would have run counter to the principle of subsidiarity and to the need to keep rules as simple as possible.

| 36. | The exceeding of the time limit for the approval of programmes was largely due to delays in programme authorities’ revision of their proposals, which first had to be agreed with their partners (see the Court’s observation in paragraph 37(c)). Within the Commission, too, it was a considerable challenge to process a large volume of dossiers at the same time, with nearly half of the programme proposals arriving within the space of a few weeks around the deadline for submission.
  As stated in its reply to paragraph 19 of Special Report No 7/2003 (see FN 19), the Commission believes that the regulation time limits were not very realistic, particularly for Interreg. |
| --- | --- |

36.

The exceeding of the time limit for the approval of programmes was largely due to delays in programme authorities’ revision of their proposals, which first had to be agreed with their partners (see the Court’s observation in paragraph 37(c)). Within the Commission, too, it was a considerable challenge to process a large volume of dossiers at the same time, with nearly half of the programme proposals arriving within the space of a few weeks around the deadline for submission.

As stated in its reply to paragraph 19 of Special Report No 7/2003 (see FN 19), the Commission believes that the regulation time limits were not very realistic, particularly for Interreg.

| 37 | (c) | The Commission would refer to its reply to paragraph 36. |
| --- | --- | --- |

37

(c)

The Commission would refer to its reply to paragraph 36.

| 38. | The Commission has announced that programme complements will be dropped for the next programming period. |
| --- | --- |

38.

The Commission has announced that programme complements will be dropped for the next programming period.

| 39. | Many actors were still occupied with projects under the old Interreg II programmes, which could be implemented until the end of 2001. This reduced in practice the potential for new projects under the new programmes and therefore also reduced the effect of the delay in the publication of the guidelines and in the approval of programmes. The Commission would also refer to its communication of 20 September 2002 (COM(2002) 528) on the evolution of budget execution of the Structural Funds, in particular outstanding commitments (RAL). |
| --- | --- |

39.

Many actors were still occupied with projects under the old Interreg II programmes, which could be implemented until the end of 2001. This reduced in practice the potential for new projects under the new programmes and therefore also reduced the effect of the delay in the publication of the guidelines and in the approval of programmes. The Commission would also refer to its communication of 20 September 2002 (COM(2002) 528) on the evolution of budget execution of the Structural Funds, in particular outstanding commitments (RAL).

COOPERATION DURING PREPARATION AND IMPLEMENTATION

| 41. | Due to the specificities of the three strands, the involvement of the various partners was different. As laid down in the guidelines (paragraphs 22 and 23), cross-border cooperation programmes were to be drawn up by the regional or local authorities in partnership with the national authorities, whereas transnational cooperation programmes were to be drawn up by the national authorities in close cooperation with the regional or local authorities. |
| --- | --- |

41.

Due to the specificities of the three strands, the involvement of the various partners was different. As laid down in the guidelines (paragraphs 22 and 23), cross-border cooperation programmes were to be drawn up by the regional or local authorities in partnership with the national authorities, whereas transnational cooperation programmes were to be drawn up by the national authorities in close cooperation with the regional or local authorities.

| 42. | The Commission would refer to its replies to paragraphs 59 to 63. |
| --- | --- |

42.

The Commission would refer to its replies to paragraphs 59 to 63.

| 44. | An attempt was made in the north-west Region Interreg III B programme to set up a transnational association in the form of a European Economic Interest Grouping to host the managing authority and the joint technical secretariat of the programme. However, it was found during the negotiations that not all Member States provide for this type of institution with public responsibilities in their legislative systems. Concerning a possible new legal instrument for cooperation in the new period, the Commission refers to its reply to at point 16. |
| --- | --- |

44.

An attempt was made in the north-west Region Interreg III B programme to set up a transnational association in the form of a European Economic Interest Grouping to host the managing authority and the joint technical secretariat of the programme. However, it was found during the negotiations that not all Member States provide for this type of institution with public responsibilities in their legislative systems. Concerning a possible new legal instrument for cooperation in the new period, the Commission refers to its reply to at point 16.

| 45. | The guidelines state that the joint technical secretariat should assist the managing authority with the implementation and operational management of the programmes. Emphasis is placed on effectiveness and operational aspects, while the strategic aspects are left to the managing authority and the monitoring committee. For this reason, a JTS set up in a single location and consisting of representatives of the Member States concerned is, as a rule, better adapted to the guidelines. |
| --- | --- |

45.

The guidelines state that the joint technical secretariat should assist the managing authority with the implementation and operational management of the programmes. Emphasis is placed on effectiveness and operational aspects, while the strategic aspects are left to the managing authority and the monitoring committee. For this reason, a JTS set up in a single location and consisting of representatives of the Member States concerned is, as a rule, better adapted to the guidelines.

| 48. | In the guidelines the Commission had suggested that the system of financial management should allow a transfer from the ERDF, but preferably also national co-financing (point 25 of the guidelines). |
| --- | --- |

48.

In the guidelines the Commission had suggested that the system of financial management should allow a transfer from the ERDF, but preferably also national co-financing (point 25 of the guidelines).

CONSISTENCY BETWEEN THE INITIAL ANALYSIS AND CHOICE OF MEASURES AND THE ADDED VALUE OF THE FIRST PROJECTS TO BE ADOPTED

| 52. | The Commission would refer to methodology working document No 2 ‘Ex ante evaluation of Structural Fund operations’ which recommends an independent and objective evaluation, underlines the principle of proportionality, advocates an interactive link between ex ante evaluation and preparation of the strategy and proposes that the work of the evaluators be transmitted to the Commission either as an annex or as a document or series of separate documents. |
| --- | --- |

52.

The Commission would refer to methodology working document No 2 ‘Ex ante evaluation of Structural Fund operations’ which recommends an independent and objective evaluation, underlines the principle of proportionality, advocates an interactive link between ex ante evaluation and preparation of the strategy and proposes that the work of the evaluators be transmitted to the Commission either as an annex or as a document or series of separate documents.

| 54. | The cooperation projects managed as ERDF innovative actions were completed at the end of 2002, i.e. after strand C was launched. Although there was no external evaluation of these projects, the experience acquired helped the secretariats responsible for implementing the CIPs of this strand. |
| --- | --- |

54.

The cooperation projects managed as ERDF innovative actions were completed at the end of 2002, i.e. after strand C was launched. Although there was no external evaluation of these projects, the experience acquired helped the secretariats responsible for implementing the CIPs of this strand.

| 56. | (a) | The Commission would refer to its replies to paragraphs 57 and 63 to 66. |
| --- | --- | --- |

56.

(a)

The Commission would refer to its replies to paragraphs 57 and 63 to 66.

| (b) | The Commission would refer to its reply to paragraph 63. |
| --- | --- |

(b)

The Commission would refer to its reply to paragraph 63.

| 57. | In focusing strand C on the objective of improving the effectiveness of regional development policies and instruments, the Commission believes that it is for the decentralised public authorities to identify areas of cooperation. |
| --- | --- |

57.

In focusing strand C on the objective of improving the effectiveness of regional development policies and instruments, the Commission believes that it is for the decentralised public authorities to identify areas of cooperation.

| 58. | It is quite right that descriptions should present development-related problems, because the main problem created by borders is that of the inadequate intensity of economic and social relations between neighbouring actors, which is an obstacle to development. This is a tricky problem which takes time to resolve, as it involves developing cooperation between administrations and organisations of all kinds on both sides of the border. The missing links therefore concern a great many sectors of activity. On this point see the reply to paragraph 17.






  (b) | The examples show the differences in cooperation needs between different programmes. They also confirm the Commission’s opinion that regions should have considerable scope to choose for themselves the types of cooperation they find most urgent. |
| --- | --- | --- |

58.

It is quite right that descriptions should present development-related problems, because the main problem created by borders is that of the inadequate intensity of economic and social relations between neighbouring actors, which is an obstacle to development. This is a tricky problem which takes time to resolve, as it involves developing cooperation between administrations and organisations of all kinds on both sides of the border. The missing links therefore concern a great many sectors of activity. On this point see the reply to paragraph 17.

(b)

The examples show the differences in cooperation needs between different programmes. They also confirm the Commission’s opinion that regions should have considerable scope to choose for themselves the types of cooperation they find most urgent.

It is true that the bottom-up approach, which the Commission considers essential in regional development, is potentially at odds with the principle of concentrating financial resources ‘on a limited number of topics and measures’ (point 11 of the guidelines). In particular, for programmes where there is long experience of cooperation and a limited development gap (at old internal borders), the tendency is to cover a large number of topics in order to take cooperation further, rather than concentrate on a limited number of topics.

| 60. | The strand A Interreg programmes differ from traditional operation programmes in that they are directed at cooperation and use rather innovative mechanisms to achieve this goal. In view of the problems facing these areas as set out in paragraphs 17, 21, 22 and 58, it is normal that the topics covered should be the same as in traditional programmes. |
| --- | --- |

60.

The strand A Interreg programmes differ from traditional operation programmes in that they are directed at cooperation and use rather innovative mechanisms to achieve this goal. In view of the problems facing these areas as set out in paragraphs 17, 21, 22 and 58, it is normal that the topics covered should be the same as in traditional programmes.

| 61. | What distinguishes strand B from strand A is that those who devised these programmes followed the recommendations of the ESDP to structure their cooperation. As a result virtually all the strand B CIPs have a structure related to the ESDP priorities, namely polycentric spatial development and a new urban-rural relationship, clarity of access to infrastructure and knowledge and wise management of the natural and cultural heritage. The Commission does, however, acknowledge that some of these CIPs could have been more targeted, but this is not always possible in trans-national partnership. |
| --- | --- |

61.

What distinguishes strand B from strand A is that those who devised these programmes followed the recommendations of the ESDP to structure their cooperation. As a result virtually all the strand B CIPs have a structure related to the ESDP priorities, namely polycentric spatial development and a new urban-rural relationship, clarity of access to infrastructure and knowledge and wise management of the natural and cultural heritage. The Commission does, however, acknowledge that some of these CIPs could have been more targeted, but this is not always possible in trans-national partnership.

| 62. | The Commission would refer to its reply to paragraph 57. |
| --- | --- |

62.

The Commission would refer to its reply to paragraph 57.

| 63. | There are at least four reasons why strategy and priorities do not flow solely from the SWOT analyses: 1. the territories concerned do not come under a single public authority; 2. the statistics do not relate to all the territories concerned; 3. as the major problem is the weakness of cooperation links as explained in paragraph 17, the best way of identifying what steps needs to be taken is by a bottom-up approach; 4. the programmes are the outcome of a negotiation process between partners in different Member States trying to find a consensus.
  The Commission considers that, for the four reasons given above, for cross-border CIPs a bottom-up approach gives better results. This inevitably means less targeting than with a top-down approach, but it must still take into account programme strategy and priorities. It is also closer to the concerns of authorities which are responsible for development matters and of local actors. The steps referred to at 3 and 4 should be explained in the CIPs and integrated in the SWOT analysis.
  Finally, in the field of cross-border cooperation, even with more targeting the problems connected with borders would not all be resolved, some of them (e.g. differences between taxation and social security systems) are outside the scope of the ERDF or can only be addressed in part (e.g. judicial and administrative cooperation — See Annex II, point 7). Applying solutions in these areas is the sole responsibility of the Member States.
  As regards transnational CIPs, the Commission can go along with the Court’s analysis and its criticism of inadequate targeting. The Member States concerned were, in some areas, not sufficiently involved in identifying projects which genuinely created structures for the territories concerned. In future consideration should be given, for this strand, to developing more top-down working methods involving national administrations. |
| --- | --- |

63.

There are at least four reasons why strategy and priorities do not flow solely from the SWOT analyses: 1. the territories concerned do not come under a single public authority; 2. the statistics do not relate to all the territories concerned; 3. as the major problem is the weakness of cooperation links as explained in paragraph 17, the best way of identifying what steps needs to be taken is by a bottom-up approach; 4. the programmes are the outcome of a negotiation process between partners in different Member States trying to find a consensus.

The Commission considers that, for the four reasons given above, for cross-border CIPs a bottom-up approach gives better results. This inevitably means less targeting than with a top-down approach, but it must still take into account programme strategy and priorities. It is also closer to the concerns of authorities which are responsible for development matters and of local actors. The steps referred to at 3 and 4 should be explained in the CIPs and integrated in the SWOT analysis.

Finally, in the field of cross-border cooperation, even with more targeting the problems connected with borders would not all be resolved, some of them (e.g. differences between taxation and social security systems) are outside the scope of the ERDF or can only be addressed in part (e.g. judicial and administrative cooperation — See Annex II, point 7). Applying solutions in these areas is the sole responsibility of the Member States.

As regards transnational CIPs, the Commission can go along with the Court’s analysis and its criticism of inadequate targeting. The Member States concerned were, in some areas, not sufficiently involved in identifying projects which genuinely created structures for the territories concerned. In future consideration should be given, for this strand, to developing more top-down working methods involving national administrations.

| 64. | Complementarity lies principally in the cross-border cooperation aspect which comes on top of the traditional and economic and social development. For instance, two border regions will include the financing of business support in their regional programmes and, by way of complement, the exchange of experience in financing such services in Interreg. |
| --- | --- |

64.

Complementarity lies principally in the cross-border cooperation aspect which comes on top of the traditional and economic and social development. For instance, two border regions will include the financing of business support in their regional programmes and, by way of complement, the exchange of experience in financing such services in Interreg.

| 65. | For strand B, complementarity is achieved in that the CIPs finance transnational projects which are too complex for mainstream financing. For strand C complementarity derives from the objective of improving regional policies and instruments, some of which are used for implementing mainstream actions. |
| --- | --- |

65.

For strand B, complementarity is achieved in that the CIPs finance transnational projects which are too complex for mainstream financing. For strand C complementarity derives from the objective of improving regional policies and instruments, some of which are used for implementing mainstream actions.

| 66. | The selection committee must be in a position to base its decisions on its appraisal of the quality of the projects, as it is possible, with the quantified criteria, to quickly identify the strengths and weaknesses of each project and to discuss them in the steering committee. The Commission agrees with the Court that defining minimum quality would improve the selection system for certain programmes. |
| --- | --- |

66.

The selection committee must be in a position to base its decisions on its appraisal of the quality of the projects, as it is possible, with the quantified criteria, to quickly identify the strengths and weaknesses of each project and to discuss them in the steering committee. The Commission agrees with the Court that defining minimum quality would improve the selection system for certain programmes.

| 67. | The trans-European nature of projects is one of the principal requirements of the guidelines. The Court is quite right in underlining that some strand A projects financed by Interreg are not carried out jointly by partners on both sides of a border. This is authorised by the guidelines where significant impact can be demonstrated on the other side of the border. |
| --- | --- |

67.

The trans-European nature of projects is one of the principal requirements of the guidelines. The Court is quite right in underlining that some strand A projects financed by Interreg are not carried out jointly by partners on both sides of a border. This is authorised by the guidelines where significant impact can be demonstrated on the other side of the border.

| 68. | The Commission considers that exchange of experience is a way for the bodies involved in these exchanges to improve their know-how. In some cases they may then be in a position to carry out more effectively local development actions financed, for instance, under mainstream or Interreg financed cross-border programmes. This applies to improvement in business support and the prevention of coastal erosion. |
| --- | --- |

68.

The Commission considers that exchange of experience is a way for the bodies involved in these exchanges to improve their know-how. In some cases they may then be in a position to carry out more effectively local development actions financed, for instance, under mainstream or Interreg financed cross-border programmes. This applies to improvement in business support and the prevention of coastal erosion.

| 69. | The Commission believes that projects for the exchange of experience are often a prerequisite for the development of innovative action and better use of public funds. As regards the observation on the lack of targeting, the Commission would refer to its reply to paragraph 63. |
| --- | --- |

69.

The Commission believes that projects for the exchange of experience are often a prerequisite for the development of innovative action and better use of public funds. As regards the observation on the lack of targeting, the Commission would refer to its reply to paragraph 63.

THE FEASIBILITY OF MEASURING PROGRESS EX POST

| 71. | As explained in the reply to paragraph 63, the bottom-up approach means taking into account the opinions of partners in determining objectives and not only the SWOT analysis. In addition, the general objective of cross-border CIPs of developing cooperation between administrations and organisations of all kinds on both sides of the border (see paragraph 63) and the intangible nature of a good many of the activities chosen make it difficult to quantify exactly the impact of the operation (see paragraphs 21 and 22). |
| --- | --- |

71.

As explained in the reply to paragraph 63, the bottom-up approach means taking into account the opinions of partners in determining objectives and not only the SWOT analysis. In addition, the general objective of cross-border CIPs of developing cooperation between administrations and organisations of all kinds on both sides of the border (see paragraph 63) and the intangible nature of a good many of the activities chosen make it difficult to quantify exactly the impact of the operation (see paragraphs 21 and 22).

| 73. | Commission staff are in the process of analysing in detail the mid-term evaluation reports; this exercise will help to remedy the problems and shortcomings detected by the Court concerning the relevance of the indicators. What the Commission has seen so far is that one point criticised in a good many reports is that project partners can each determine their own indicators; in its official reaction to the reports the Commission will recommend that project partners be required to use the indicators stipulated in the programming documents (programme and complement). The lack of accuracy of the measurement of impact is mainly due to the intangible nature of the large number of activities financed. |
| --- | --- |

73.

Commission staff are in the process of analysing in detail the mid-term evaluation reports; this exercise will help to remedy the problems and shortcomings detected by the Court concerning the relevance of the indicators. What the Commission has seen so far is that one point criticised in a good many reports is that project partners can each determine their own indicators; in its official reaction to the reports the Commission will recommend that project partners be required to use the indicators stipulated in the programming documents (programme and complement). The lack of accuracy of the measurement of impact is mainly due to the intangible nature of the large number of activities financed.

| 74. | The context indicators proper serve to define the starting situation, giving a snapshot of the region to which reference can be made to see whether the programme has had any impact on this situation. It is true that these indicators are not necessarily influenced by the operation, and that their value as far as the programme is concerned can be limited. Many earlier Interreg evaluations found that impact objectives cannot be quantified if this starting situation is not known. The Commission notes that a first step has been taken, but that harmonious application to all the CIPs would have been of more use. |
| --- | --- |

74.

The context indicators proper serve to define the starting situation, giving a snapshot of the region to which reference can be made to see whether the programme has had any impact on this situation. It is true that these indicators are not necessarily influenced by the operation, and that their value as far as the programme is concerned can be limited. Many earlier Interreg evaluations found that impact objectives cannot be quantified if this starting situation is not known. The Commission notes that a first step has been taken, but that harmonious application to all the CIPs would have been of more use.

| 75. | As regards quantifiable indicators, i.e. of outputs and outcomes, as a rule it is the beneficiaries who state in their reports what has been achieved or, for some indicators, it is the joint secretariat.
  It is only to be expected that contributions to overall objectives made by specific projects should be difficult to determine. |
| --- | --- |

75.

As regards quantifiable indicators, i.e. of outputs and outcomes, as a rule it is the beneficiaries who state in their reports what has been achieved or, for some indicators, it is the joint secretariat.

It is only to be expected that contributions to overall objectives made by specific projects should be difficult to determine.

| 77. | The Commission urged Member States to select only a limited number of relevant indicators. It reminded Member States of this recommendation in the simplification exercise (Communication of 25 April 2003 (C(2003) 1255)). |
| --- | --- |

77.

The Commission urged Member States to select only a limited number of relevant indicators. It reminded Member States of this recommendation in the simplification exercise (Communication of 25 April 2003 (C(2003) 1255)).

| 78. | The Commission urged Member Stats to put in place computerised project management systems and databases to compile information for use as indicators. |
| --- | --- |

78.

The Commission urged Member Stats to put in place computerised project management systems and databases to compile information for use as indicators.

CONCLUSION AND RECOMMENDATIONS

| 79. | The delays in the publication of guidelines and in the approval of programmes did not have any decisive effect on the quality of programmes (see replies to paragraphs 28, 29 and 36 to 39). As regards evaluation, some progress was made through the increased quantification of objectives, even though this progress was limited because of the intangible nature of many of them (see the reply to paragraph 21). |
| --- | --- |

79.

The delays in the publication of guidelines and in the approval of programmes did not have any decisive effect on the quality of programmes (see replies to paragraphs 28, 29 and 36 to 39). As regards evaluation, some progress was made through the increased quantification of objectives, even though this progress was limited because of the intangible nature of many of them (see the reply to paragraph 21).

| 80. | The Commission guidelines have produced significant advances in the CIP management system compared with the previous period. Further progress is expected on the basis of current experience and exchanges between management bodies under the Interact programme. The Commission is also planning to propose that the Council should introduce for the next programming period a new legal instrument to facilitate the creation of joint structures. |
| --- | --- |

80.

The Commission guidelines have produced significant advances in the CIP management system compared with the previous period. Further progress is expected on the basis of current experience and exchanges between management bodies under the Interact programme. The Commission is also planning to propose that the Council should introduce for the next programming period a new legal instrument to facilitate the creation of joint structures.

| 81. | On the matter of the analyses available, the Commission would refer to its replies to the observations in paragraph 18. As stated in paragraphs 17 and 58, the general objective of cross-border cooperation is the development of a cross-border economy by developing cross-border socio-economic centres out of the two economies separated by the border. This means that any opportunity for developing cooperation between administrations and socio-economic actors located on either side of the border should be promoted. Hence the guidelines deliberately provide a relatively wide field of action. In some CIPs, however, specific cross-border problems were identified, by reference to which targeted and measurable objectives were defined and resources were concentrated on these objectives. These two approaches are not therefore mutually exclusive, as is shown by the examples of targeting on specific problems that the Court quotes in paragraph 58. |
| --- | --- |

81.

On the matter of the analyses available, the Commission would refer to its replies to the observations in paragraph 18. As stated in paragraphs 17 and 58, the general objective of cross-border cooperation is the development of a cross-border economy by developing cross-border socio-economic centres out of the two economies separated by the border. This means that any opportunity for developing cooperation between administrations and socio-economic actors located on either side of the border should be promoted. Hence the guidelines deliberately provide a relatively wide field of action. In some CIPs, however, specific cross-border problems were identified, by reference to which targeted and measurable objectives were defined and resources were concentrated on these objectives. These two approaches are not therefore mutually exclusive, as is shown by the examples of targeting on specific problems that the Court quotes in paragraph 58.

| 82. | The Commission would refer to its replies to paragraphs 26 and 55. |
| --- | --- |

82.

The Commission would refer to its replies to paragraphs 26 and 55.

| 83. | As the Member States were aware of the essential aspects of the guidelines before they were published and as the Commission was in regular contact with the regions while the proposals were being prepared, the Commission does not think that programmes suffered in quality because of the delay in publishing the guidelines. It would refer to its reply to paragraph 28. |
| --- | --- |

83.

As the Member States were aware of the essential aspects of the guidelines before they were published and as the Commission was in regular contact with the regions while the proposals were being prepared, the Commission does not think that programmes suffered in quality because of the delay in publishing the guidelines. It would refer to its reply to paragraph 28.

| 84. | The Commission organised systematic assessment of the quality of the proposals and monitored the action taken on its observations. Where, on occasion, it was unable to impose its demands, this was because it was involved in complex negotiations with a set of partners who also had to negotiate the adjustments requested between themselves. |
| --- | --- |

84.

The Commission organised systematic assessment of the quality of the proposals and monitored the action taken on its observations. Where, on occasion, it was unable to impose its demands, this was because it was involved in complex negotiations with a set of partners who also had to negotiate the adjustments requested between themselves.

| 85. | The delays that occurred were not only when the Commission was examining the proposals. They were also the result of the time taken by Member States, who had to talk to each other and reach agreement on the improvements requested by the Commission. As explained in paragraphs 37 and 38, as a rule they took longer in doing this than the Commission did in examining the proposals.
  As regards the low take-up of payment appropriations, the Commission would refer to its reply to paragraph 39. |
| --- | --- |

85.

The delays that occurred were not only when the Commission was examining the proposals. They were also the result of the time taken by Member States, who had to talk to each other and reach agreement on the improvements requested by the Commission. As explained in paragraphs 37 and 38, as a rule they took longer in doing this than the Commission did in examining the proposals.

As regards the low take-up of payment appropriations, the Commission would refer to its reply to paragraph 39.

| 86. | Because of the search for the essential consensus in programmes involving a number of Member States and the very purpose of the programmes, CIPs are targeted at enhanced cooperation and not at predetermined sectors of activity. The Commission would also refer to its replies to paragraphs 58 and 59. |
| --- | --- |

86.

Because of the search for the essential consensus in programmes involving a number of Member States and the very purpose of the programmes, CIPs are targeted at enhanced cooperation and not at predetermined sectors of activity. The Commission would also refer to its replies to paragraphs 58 and 59.

| 87. | The Commission believes that improvements are still necessary in terms of shared structures, and it is reassuring to note that in most cases there is a single financial plan, despite the fact that the resources allocated to the structural funds are distributed by Member States. |
| --- | --- |

87.

The Commission believes that improvements are still necessary in terms of shared structures, and it is reassuring to note that in most cases there is a single financial plan, despite the fact that the resources allocated to the structural funds are distributed by Member States.

| 88. | The Commission would refer to its reply to paragraph 52. |
| --- | --- |

88.

The Commission would refer to its reply to paragraph 52.

| 89. | As the Commission explained in paragraph 63, the bottom-up approach brings out concerns not identified by expert analysis. These concerns of regional and local authorities are used in cross-border areas in addition to expert studies to determine strategy and priorities. It is difficult to measure the impact of CIPs because of the intangible nature of cooperation objectives (see the reply to paragraph 73). The Commission pays attention to the analysis of the starting situation. It is for this reason that it proposed context indicators. |
| --- | --- |

89.

As the Commission explained in paragraph 63, the bottom-up approach brings out concerns not identified by expert analysis. These concerns of regional and local authorities are used in cross-border areas in addition to expert studies to determine strategy and priorities. It is difficult to measure the impact of CIPs because of the intangible nature of cooperation objectives (see the reply to paragraph 73). The Commission pays attention to the analysis of the starting situation. It is for this reason that it proposed context indicators.

| 90. | The principal objective of cross-border CIPs is to develop cross-border economic and social centres through joint strategies for sustainable territorial development and not only to resolve problems directly linked to borders. The main concern is to overcome the major handicap of these areas which lies in the weak links between actors who are located close to each other but in different Member States. Programmes do, none the less, seek to resolve certain specific problems linked to the existence of borders. |
| --- | --- |

90.

The principal objective of cross-border CIPs is to develop cross-border economic and social centres through joint strategies for sustainable territorial development and not only to resolve problems directly linked to borders. The main concern is to overcome the major handicap of these areas which lies in the weak links between actors who are located close to each other but in different Member States. Programmes do, none the less, seek to resolve certain specific problems linked to the existence of borders.

| 91. | The priorities and measures are directed at resolving the major problem of limited links between actors, and not only to seek out specific problems which would justify sectoral targeting of actions. Targeting does exist, but it concerns the processes which generate cooperation and not sectors of activity, given that the key objective is to generate cross-border economic centres. |
| --- | --- |

91.

The priorities and measures are directed at resolving the major problem of limited links between actors, and not only to seek out specific problems which would justify sectoral targeting of actions. Targeting does exist, but it concerns the processes which generate cooperation and not sectors of activity, given that the key objective is to generate cross-border economic centres.

| 92. | The objective set by the Commission in its guidelines for strand C, namely ‘improving regional development policies and instruments’, responds to a need which can be identified only by the public authorities concerned by comparing their own policies with those of their counterparts in other Member States. The bottom-up approach is therefore fully justified. It is, of course, difficult to provide a theoretical definition of relevant indicators for such an objective. The Commission and the Member States therefore agreed to define indicators pragmatically after examining the first series of selected projects. |
| --- | --- |

92.

The objective set by the Commission in its guidelines for strand C, namely ‘improving regional development policies and instruments’, responds to a need which can be identified only by the public authorities concerned by comparing their own policies with those of their counterparts in other Member States. The bottom-up approach is therefore fully justified. It is, of course, difficult to provide a theoretical definition of relevant indicators for such an objective. The Commission and the Member States therefore agreed to define indicators pragmatically after examining the first series of selected projects.

| 93. | Complementarity is to be found principally in the cross-border cooperation element which is additional to traditional economic development. |
| --- | --- |

93.

Complementarity is to be found principally in the cross-border cooperation element which is additional to traditional economic development.

| 94. | The wide range of measures financed derives from the bottom-up approach. In this connection the Commission believes that exchange of experience is a way of improving the know-how of the bodies involved and, in some cases, a prerequisite for the development of innovative actions and better use of public funds. |
| --- | --- |

94.

The wide range of measures financed derives from the bottom-up approach. In this connection the Commission believes that exchange of experience is a way of improving the know-how of the bodies involved and, in some cases, a prerequisite for the development of innovative actions and better use of public funds.

| 95. | As explained in the reply to paragraph 63, the bottom-up approach involves taking account of the partners’ opinions in determining objectives and not just the SWOT analysis. In addition, the general objective of cross-border CIPs is to develop cooperation between administrations and organisations of all kinds located on the two sides of the border (see paragraph 58). |
| --- | --- |

95.

As explained in the reply to paragraph 63, the bottom-up approach involves taking account of the partners’ opinions in determining objectives and not just the SWOT analysis. In addition, the general objective of cross-border CIPs is to develop cooperation between administrations and organisations of all kinds located on the two sides of the border (see paragraph 58).

| 96. | The Commission acknowledges that in many cases there are too many indicators. But certain intangible objectives, which are a feature of Interreg programmes, cannot easily be measured by quantifiable indicators. |
| --- | --- |

96.

The Commission acknowledges that in many cases there are too many indicators. But certain intangible objectives, which are a feature of Interreg programmes, cannot easily be measured by quantifiable indicators.

| 97. | The Interact programme is an indication of the importance the Commission and the Member States attach to improving the design and implementation of these programmes by exchanging methods and experience between managers, Member States and the Commission.






  (a) | The Commission is looking into the problems with indicators in the mid-term reviews (see reply to paragraph 73). |
| --- | --- | --- |

97.

The Interact programme is an indication of the importance the Commission and the Member States attach to improving the design and implementation of these programmes by exchanging methods and experience between managers, Member States and the Commission.

(a)

The Commission is looking into the problems with indicators in the mid-term reviews (see reply to paragraph 73).

| (b) | The Court itself observes (paragraph 67) that most of the projects selected so far satisfy the trans-European criterion. The Commission does not believe that projects should be concerned solely with resolving specific border-related problems (see paragraphs 58 and 63). |
| --- | --- |

(b)

The Court itself observes (paragraph 67) that most of the projects selected so far satisfy the trans-European criterion. The Commission does not believe that projects should be concerned solely with resolving specific border-related problems (see paragraphs 58 and 63).

| 98. | (a) | The Interact programme also helps to prepare the future. However, the Commission believes that in view of the different situations which exist, the analyses must be conducted border by border within a wide-ranging partnership on the responsibility of the authorities in charge of the cross-border programmes and not on the Commission’s responsibility. |
| --- | --- | --- |

98.

(a)

The Interact programme also helps to prepare the future. However, the Commission believes that in view of the different situations which exist, the analyses must be conducted border by border within a wide-ranging partnership on the responsibility of the authorities in charge of the cross-border programmes and not on the Commission’s responsibility.

| (b) | For all the objectives of the forthcoming programming period 2007 to 2013, the Commission will propose that the Council adopt strategic EU guidelines for cohesion policy. These guidelines will serve as a framework for preparing and implementing fund programming, including the European territorial cooperation objective. |
| --- | --- |

(b)

For all the objectives of the forthcoming programming period 2007 to 2013, the Commission will propose that the Council adopt strategic EU guidelines for cohesion policy. These guidelines will serve as a framework for preparing and implementing fund programming, including the European territorial cooperation objective.

| (e) | The Commission will present the guidelines and methodology documents before the next programming period gets under way. |
| --- | --- |

(e)

The Commission will present the guidelines and methodology documents before the next programming period gets under way.

| (g) | The Commission has announced that programme complements will be dropped in the next programming period. |
| --- | --- |

(g)

The Commission has announced that programme complements will be dropped in the next programming period.

| (h) | The Commission will consider the Court’s recommendation when preparing the new period. |
| --- | --- |

(h)

The Commission will consider the Court’s recommendation when preparing the new period.

| (i) | The Commission will propose a specific Council regulation on this subject. |
| --- | --- |

(i)

The Commission will propose a specific Council regulation on this subject.

---