# Az Európai Unió C 319/2004

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 319 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 47. évfolyam2004. december 23. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 319

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

47. évfolyam2004. december 23.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Információ |
| | Bizottság |
| 2004/C 319/1 | Euro átváltási árfolyamok | 1 |
| 2004/C 319/2 | Az EK-Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a vonalhajózási társaságok (konzorciumok) között létrejött megállapodások, döntések és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 1992. február 25-i 479/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke szerinti értesítés (
  1
  ) | 2 |
| 2004/C 319/3 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.3671 – De Raekt/ING/VGG) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 5 |
| 2004/C 319/4 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3598 – REPSOL/BOREALIS POLÍMEROS) (
  1
  ) | 6 |
| 2004/C 319/5 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3602 – JABIL/PHILIPS CONSUMER ELECTRONICS POLAND) (
  1
  ) | 6 |
| | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | EFTA Felügyeleti Hatóság |
| 2004/C 319/6 | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2004. február 25-i határozata a nemzetközi kereskedőtársaságokról (Izland) | 7 |
| 2004/C 319/7 | Felhívás észrevételek megtételére a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének a (2) bekezdése szerint az Entra Eiendom AS (a továbbiakban: Entra) társaság megalapítása vonatkozásában megállapított bejegyzési illetékek és dokumentumadók alól mentesítés formájában nyújtott állami támogatással kapcsolatban | 17 |
| 2004/C 319/8 | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2004. június 30-i 148/04/COL határozata a környezetvédelmi adóra vonatkozó intézkedésekről (Norvégia) | 30 |
| 2004/C 319/9 | Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata (2004. szeptember 9.) Izlandnak a vírusos vérfertőzés (VHS), illetve a fertőző vérképzőszervi elhalás (IHN) halbetegségekre vonatkozó helyzetéről | 62 |
| 2004/C 319/0 | Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata (2004. szeptember 9.) a lazacok fertőző vérszegénységével (ISA) fertőzött norvég gazdaságokról valamennyi hal eltávolítását célzó, Norvégia által benyújtott terv elfogadásáról | 65 |
| 2004/C 319/1 | Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata (2004. szeptember 9.) Norvégia egész partvonalának a Bonamia ostreae és a Marteilia refringens betegségek tekintetében mentes zónaként való elismeréséről | 67 |
| | EFTA-bíróság |
| 2004/C 319/2 | A Fesil ASA és a Finnfjord Smelteverk AS által, 2004. augusztus 31-én az EFTA Felügyeleti Hatóság ellen benyújtott kereset (E-5/04. sz. ügy) | 70 |
| 2004/C 319/3 | A Prosessindustriens Landsforening, Borregaard, Elkem ASA, Norsk Hydro ASA, Eramet Norway AS, Norske Skogindustrier ASA, Södra Cell Folla AS, Tinfos Titan & Iron KS és a Yara International ASA által 2004. augusztus 31-én az EFTA Felügyeleti Hatóság ellen benyújtott kereset (E-6/04. sz. ügy) | 71 |
| 2004/C 319/4 | A Norvég Királyság által 2004. szeptember 1-jén az EFTA Felügyeleti Hatóság ellen benyújtott kereset (E-7/04. sz. ügy) | 72 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Információ

Bizottság

2004/C 319/1

Euro átváltási árfolyamok

1

2004/C 319/2

Az EK-Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a vonalhajózási társaságok (konzorciumok) között létrejött megállapodások, döntések és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 1992. február 25-i 479/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke szerinti értesítés (
  1
  )

1

2

2004/C 319/3

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.3671 – De Raekt/ING/VGG) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

5

2004/C 319/4

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3598 – REPSOL/BOREALIS POLÍMEROS) (
  1
  )

1

6

2004/C 319/5

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3602 – JABIL/PHILIPS CONSUMER ELECTRONICS POLAND) (
  1
  )

1

6

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

EFTA Felügyeleti Hatóság

2004/C 319/6

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2004. február 25-i határozata a nemzetközi kereskedőtársaságokról (Izland)

7

2004/C 319/7

Felhívás észrevételek megtételére a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének a (2) bekezdése szerint az Entra Eiendom AS (a továbbiakban: Entra) társaság megalapítása vonatkozásában megállapított bejegyzési illetékek és dokumentumadók alól mentesítés formájában nyújtott állami támogatással kapcsolatban

17

2004/C 319/8

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2004. június 30-i 148/04/COL határozata a környezetvédelmi adóra vonatkozó intézkedésekről (Norvégia)

30

2004/C 319/9

Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata (2004. szeptember 9.) Izlandnak a vírusos vérfertőzés (VHS), illetve a fertőző vérképzőszervi elhalás (IHN) halbetegségekre vonatkozó helyzetéről

62

2004/C 319/0

Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata (2004. szeptember 9.) a lazacok fertőző vérszegénységével (ISA) fertőzött norvég gazdaságokról valamennyi hal eltávolítását célzó, Norvégia által benyújtott terv elfogadásáról

65

2004/C 319/1

Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata (2004. szeptember 9.) Norvégia egész partvonalának a Bonamia ostreae és a Marteilia refringens betegségek tekintetében mentes zónaként való elismeréséről

67

EFTA-bíróság

2004/C 319/2

A Fesil ASA és a Finnfjord Smelteverk AS által, 2004. augusztus 31-én az EFTA Felügyeleti Hatóság ellen benyújtott kereset (E-5/04. sz. ügy)

70

2004/C 319/3

A Prosessindustriens Landsforening, Borregaard, Elkem ASA, Norsk Hydro ASA, Eramet Norway AS, Norske Skogindustrier ASA, Södra Cell Folla AS, Tinfos Titan & Iron KS és a Yara International ASA által 2004. augusztus 31-én az EFTA Felügyeleti Hatóság ellen benyújtott kereset (E-6/04. sz. ügy)

71

2004/C 319/4

A Norvég Királyság által 2004. szeptember 1-jén az EFTA Felügyeleti Hatóság ellen benyújtott kereset (E-7/04. sz. ügy)

72

| | III   Közlemények |
| --- | --- |
| | Bizottság |
| 2004/C 319/5 | Pályázati felhívás – EAC 65/04 – Tempus III: Útmutató pályázók számára 2004/2005 | 73 |
| 2004/C 319/6 | Felhívás az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság élelmiszerekben és állati takarmányokban előforduló szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testületében (KONTAM-testület) való tagságra vonatkozó szándéknyilatkozat benyújtására | 75 |

III   Közlemények

Bizottság

2004/C 319/5

Pályázati felhívás – EAC 65/04 – Tempus III: Útmutató pályázók számára 2004/2005

73

2004/C 319/6

Felhívás az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság élelmiszerekben és állati takarmányokban előforduló szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testületében (KONTAM-testület) való tagságra vonatkozó szándéknyilatkozat benyújtására

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Információ

Bizottság

| 23.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 319/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 319/1

---

Euro átváltási árfolyamok (1)

2004. december 22.

(2004/C 319/01)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3384 |
| JPY | Japán yen | 139,18 |
| DKK | Dán korona | 7,4351 |
| GBP | Angol font | 0,69905 |
| SEK | Svéd korona | 9,0245 |
| CHF | Svájci frank | 1,5436 |
| ISK | Izlandi korona | 83,59 |
| NOK | Norvég korona | 8,2830 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9559 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5788 |
| CZK | Cseh korona | 30,563 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar Forint | 245,71 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6895 |
| MTL | Máltai líra | 0,4329 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,0908 |
| ROL | Román lej | 37 946 |
| SIT | Szlovén tolar | 239,73 |
| SKK | Szlovák korona | 38,750 |
| TRL | Török líra | 1 860 200 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,7442 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,6478 |
| HKD | Hong Kong-i dollár | 10,4143 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,8735 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,1940 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 410,27 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 7,5985 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3384

JPY

Japán yen

139,18

DKK

Dán korona

7,4351

GBP

Angol font

0,69905

SEK

Svéd korona

9,0245

CHF

Svájci frank

1,5436

ISK

Izlandi korona

83,59

NOK

Norvég korona

8,2830

BGN

Bulgár leva

1,9559

CYP

Ciprusi font

0,5788

CZK

Cseh korona

30,563

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar Forint

245,71

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6895

MTL

Máltai líra

0,4329

PLN

Lengyel zloty

4,0908

ROL

Román lej

37 946

SIT

Szlovén tolar

239,73

SKK

Szlovák korona

38,750

TRL

Török líra

1 860 200

AUD

Ausztrál dollár

1,7442

CAD

Kanadai dollár

1,6478

HKD

Hong Kong-i dollár

10,4143

NZD

Új-zélandi dollár

1,8735

SGD

Szingapúri dollár

2,1940

KRW

Dél-Koreai won

1 410,27

ZAR

Dél-Afrikai rand

7,5985

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 23.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 319/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 319/2

---

Az EK-Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a vonalhajózási társaságok (konzorciumok) között létrejött megállapodások, döntések és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 1992. február 25-i 479/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke szerinti értesítés (1)

(2004/C 319/02)

(EGT vonatkozású szöveg)

A 479/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikkének megfelelőn a Bizottság felhívja az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az EK-Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a tengeri szállítás területén létrejött megállapodások csoportjaira történő alkalmazásáról szóló (EK) bizottsági rendelet csatolt tervezetére vonatkozóan. Az észrevételeket ezen értesítés közzétételétől számított hat héten belül kell elküldeni a következő címre:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Unit COMP/D2, Office J70 2/55 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 295 01 0 28 |
| E-mail: april.spallin@cec.eu.int |

European Commission

Directorate-General for Competition

Unit COMP/D2, Office J70 2/55

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 295 01 0 28

E-mail: april.spallin@cec.eu.int

---

(1)  HL L 55., 1992.2.29., 3. o. NB: a 479/92/EGK rendelet címe pontosításra került az Európai Közösséget létrehozó szerződés cikkeinek az Amszterdami Szerződés 12. cikke szerinti újraszámozására tekintettel; eredetileg a Szerződés 85. cikkének (3) bekezdésére történt a hivatkozás.

---

Előzetes tervezet

A BIZOTTSÁG .../.../EK RENDELETE

(...)

a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a vonalhajózási társaságok (konzorciumok) között létrejött megállapodások, döntések és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 823/2000/EK rendelet módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Szerződés 85. cikke (3) bekezdésének a vonalhajózási társaságok (konzorciumok) között létrejött megállapodások, döntések és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 1992. február 25-i 479/92/EGK tanácsi rendeletre (1),

e rendelet tervezetének közzétételét követően (2),

a versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 823/2000/EK bizottsági rendelet (3) bizonyos feltételek mellett általános mentességet engedélyez a vonalhajózási konzorciumoknak a Szerződés 81. cikke (1) bekezdésében foglalt tilalom alól. |
| --- | --- |

(1)

A 823/2000/EK bizottsági rendelet (3) bizonyos feltételek mellett általános mentességet engedélyez a vonalhajózási konzorciumoknak a Szerződés 81. cikke (1) bekezdésében foglalt tilalom alól.

| (2) | A Bizottság 823/2000/EK rendelete 2005. április 25-én hatályát veszti. A Bizottságnak a csoportmentesség alkalmazásában szerzett tapasztalata alapján úgy tűnik, hogy a konzorciumok esetében a csoportmentesség engedélyezése továbbra is indokolt. A 823/2000/EK rendelet alkalmazhatóságát ezért további öt évvel ki lehet terjeszteni. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 823/2000/EK rendelete 2005. április 25-én hatályát veszti. A Bizottságnak a csoportmentesség alkalmazásában szerzett tapasztalata alapján úgy tűnik, hogy a konzorciumok esetében a csoportmentesség engedélyezése továbbra is indokolt. A 823/2000/EK rendelet alkalmazhatóságát ezért további öt évvel ki lehet terjeszteni.

| (3) | A 823/2000/EK rendeletben biztosított csoportmentesség kiterjed mind a vonalhajózási konferenciákon belül, mind pedig az ilyen konferenciákon kívül működő konzorciumokra. Ezért szorosan kapcsolódik a Szerződés 85. és 86. cikkének tengeri szállításra történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1986. december 22-i 4056/86/EGK tanácsi rendelethez (4), amely csoportmentességet biztosít a vonalhajózási konferenciáknak. A Bizottság nemrégiben elindította a 4056/86/EGK tanácsi rendelet felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

(3)

A 823/2000/EK rendeletben biztosított csoportmentesség kiterjed mind a vonalhajózási konferenciákon belül, mind pedig az ilyen konferenciákon kívül működő konzorciumokra. Ezért szorosan kapcsolódik a Szerződés 85. és 86. cikkének tengeri szállításra történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1986. december 22-i 4056/86/EGK tanácsi rendelethez (4), amely csoportmentességet biztosít a vonalhajózási konferenciáknak. A Bizottság nemrégiben elindította a 4056/86/EGK tanácsi rendelet felülvizsgálatát.

| (4) | A 4056/86/EGK rendelet folyamatban lévő felülvizsgálati eljárása veszélyeztetésének elkerülése érdekében nem szükséges és nem is helyénvaló a rendeletben jelentős módosítást bevezetni az említett felülvizsgálat vége előtt. |
| --- | --- |

(4)

A 4056/86/EGK rendelet folyamatban lévő felülvizsgálati eljárása veszélyeztetésének elkerülése érdekében nem szükséges és nem is helyénvaló a rendeletben jelentős módosítást bevezetni az említett felülvizsgálat vége előtt.

| (5) | Bizonyos tekintetben azonban a 823/2000/EK rendelet rendelkezései nincsenek eléggé összhangban az ágazatban jelenleg alkalmazott gyakorlattal. Ezért indokolt néhány apróbb módosítás bevezetése annak érdekében, hogy a 823/2000/EK rendelet jobban megfeleljen a céljának. |
| --- | --- |

(5)

Bizonyos tekintetben azonban a 823/2000/EK rendelet rendelkezései nincsenek eléggé összhangban az ágazatban jelenleg alkalmazott gyakorlattal. Ezért indokolt néhány apróbb módosítás bevezetése annak érdekében, hogy a 823/2000/EK rendelet jobban megfeleljen a céljának.

| (6) | Különösen a 823/2000/EK bizottsági rendelet úgy rendelkezik, hogy a konzorciumi megállapodásoknak jogot kell biztosítaniuk a tagvállalkozások számára a konzorciumból való kilépésre bármilyen pénzügyi vagy egyéb szankció nélkül, a felmondási idővel kapcsolatos bizonyos feltételek betartása mellett. A gyakorlat azt mutatja, hogy nem egyértelmű ennek a rendelkezésnek az értelmezése abban az esetben, ha a konzorciumi megállapodás hatálybalépésének időpontja korábbi, mint a szolgáltatás tényleges megkezdésének időpontja, például, ha a vízi járművek nem állnak rendelkezésre vagy még építés alatt vannak. Ezért külön rendelkezést kell előírni erre a helyzetre. |
| --- | --- |

(6)

Különösen a 823/2000/EK bizottsági rendelet úgy rendelkezik, hogy a konzorciumi megállapodásoknak jogot kell biztosítaniuk a tagvállalkozások számára a konzorciumból való kilépésre bármilyen pénzügyi vagy egyéb szankció nélkül, a felmondási idővel kapcsolatos bizonyos feltételek betartása mellett. A gyakorlat azt mutatja, hogy nem egyértelmű ennek a rendelkezésnek az értelmezése abban az esetben, ha a konzorciumi megállapodás hatálybalépésének időpontja korábbi, mint a szolgáltatás tényleges megkezdésének időpontja, például, ha a vízi járművek nem állnak rendelkezésre vagy még építés alatt vannak. Ezért külön rendelkezést kell előírni erre a helyzetre.

| (7) | Indokolt, hogy a konzorciumok biztosítékra tartanak igényt egy már létező szolgáltatással kapcsolatban vállalt új befektetésekkel kapcsolatban. Egy konzorciumi megállapodásban részes felek számára ezért egy „kilépést tiltó” záradék megkötésének lehetőségét akkor is alkalmazni kell, amikor egy már létező konzorciumi megállapodásban részes felek megegyeztek egy jelentős új beruházás végrehajtásáról és az ilyen új beruházás költségei indokolják egy új „kilépést tiltó” záradék megkötését. |
| --- | --- |

(7)

Indokolt, hogy a konzorciumok biztosítékra tartanak igényt egy már létező szolgáltatással kapcsolatban vállalt új befektetésekkel kapcsolatban. Egy konzorciumi megállapodásban részes felek számára ezért egy „kilépést tiltó” záradék megkötésének lehetőségét akkor is alkalmazni kell, amikor egy már létező konzorciumi megállapodásban részes felek megegyeztek egy jelentős új beruházás végrehajtásáról és az ilyen új beruházás költségei indokolják egy új „kilépést tiltó” záradék megkötését.

| (8) | A 823/2000/EK rendelet úgy rendelkezik, hogy a mentesség bizonyos feltételek teljesülése esetén alkalmazható, beleértve azt, hogy abban a konferenciában, amelyben a konzorcium működik, a tagok között tényleges árverseny létezik annak köszönhetően, hogy a tagokat a konferencia-megállapodás kifejezetten felhatalmazza arra, hogy bármely, a konferencia-díjszabásban szereplő fuvardíjszabásra vonatkozóan önálló díjszabást állapítsanak meg. A Bizottság figyelmét felhívták arra, hogy az önálló fuvardíjszabás már nem ítélhető meg úgy, mint egy gyakori, általános piaci magatartás. Ehelyett az egyéni bizalmas szerződések ma sokkal nagyobb jelentőséggel bírnak a különféle üzletágakban. Az ilyen bizalmas szerződések is tényleges versenyt idézhetnek elő a vonalhajózási konferenciák tagjai között. Az egyéni bizalmas szerződések létezését is ezért úgy kell tekinteni, mint ami a konferencia tagjai között létező tényleges árversenyt jelzi. |
| --- | --- |

(8)

A 823/2000/EK rendelet úgy rendelkezik, hogy a mentesség bizonyos feltételek teljesülése esetén alkalmazható, beleértve azt, hogy abban a konferenciában, amelyben a konzorcium működik, a tagok között tényleges árverseny létezik annak köszönhetően, hogy a tagokat a konferencia-megállapodás kifejezetten felhatalmazza arra, hogy bármely, a konferencia-díjszabásban szereplő fuvardíjszabásra vonatkozóan önálló díjszabást állapítsanak meg. A Bizottság figyelmét felhívták arra, hogy az önálló fuvardíjszabás már nem ítélhető meg úgy, mint egy gyakori, általános piaci magatartás. Ehelyett az egyéni bizalmas szerződések ma sokkal nagyobb jelentőséggel bírnak a különféle üzletágakban. Az ilyen bizalmas szerződések is tényleges versenyt idézhetnek elő a vonalhajózási konferenciák tagjai között. Az egyéni bizalmas szerződések létezését is ezért úgy kell tekinteni, mint ami a konferencia tagjai között létező tényleges árversenyt jelzi.

| (9) | A 823/2000/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(9)

A 823/2000/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 823/2000/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk a következő 6. és 7. pontokkal egészül ki:
  „6.   »szolgáltatás kezdete«: az az időpont, amikor az első vízi jármű a szolgáltatás keretében hajózik, vagy amikor jelentős új beruházás történt, az az időpont, amikor az első vízi jármű ebből a jelentős új beruházásból közvetlenül származó feltételek mellett hajózik;
  7.   »jelentős új beruházás«: olyan beruházás, amely vízi járművek építését, vásárlását vagy hosszú távú bérletét eredményezi, amelyeket kifejezetten a szolgáltatás működtetéséhez terveztek, illetve ehhez szükségesek és alapvetők, és amelyek a konzorcium által nyújtott tengeri szállítási szolgáltatással kapcsolatban a konzorcium tagjai által megvalósított teljes beruházásnak legalább a felét kiteszik.” |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk a következő 6. és 7. pontokkal egészül ki:

„6.   »szolgáltatás kezdete«: az az időpont, amikor az első vízi jármű a szolgáltatás keretében hajózik, vagy amikor jelentős új beruházás történt, az az időpont, amikor az első vízi jármű ebből a jelentős új beruházásból közvetlenül származó feltételek mellett hajózik;

7.   »jelentős új beruházás«: olyan beruházás, amely vízi járművek építését, vásárlását vagy hosszú távú bérletét eredményezi, amelyeket kifejezetten a szolgáltatás működtetéséhez terveztek, illetve ehhez szükségesek és alapvetők, és amelyek a konzorcium által nyújtott tengeri szállítási szolgáltatással kapcsolatban a konzorcium tagjai által megvalósított teljes beruházásnak legalább a felét kiteszik.”

| 2. | Az 5. cikk a) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | abban a konferenciában, amelyben a konzorcium mûködik, a tagok között tényleges árverseny létezik annak köszönhetően, hogy a tagokat a konferencia-megállapodás törvényi vagy más kötelezettség értelmében kifejezetten felhatalmazza arra, hogy bármely, a konferencia-díjszabásban szereplő fuvardíjszabásra vonatkozóan önálló díjszabást állapítsanak meg és/vagy egyéni bizalmas szerződéseket kössenek; vagy” |
| --- | --- | --- |

2.

Az 5. cikk a) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„a)

abban a konferenciában, amelyben a konzorcium mûködik, a tagok között tényleges árverseny létezik annak köszönhetően, hogy a tagokat a konferencia-megállapodás törvényi vagy más kötelezettség értelmében kifejezetten felhatalmazza arra, hogy bármely, a konferencia-díjszabásban szereplő fuvardíjszabásra vonatkozóan önálló díjszabást állapítsanak meg és/vagy egyéni bizalmas szerződéseket kössenek; vagy”

| 3. | A 8. cikk b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | a konzorciumi megállapodásnak jogot kell biztosítania a tagvállalkozások számára a konzorciumból való kilépésre bármilyen pénzügyi vagy egyéb szankció, különösen olyan kötelezettségvállalás nélkül, hogy a kérdéses üzletágban vagy ágakban meg kell szüntetniük minden szállítási tevékenységet, akár párosul ez a kötelezettségvállalás azzal a feltétellel, hogy a tevékenységet később, csak bizonyos idő elteltével folytathatják, akár nem. Ez a jog legfeljebb hathónapos felmondási idő mellett érvényesíthető, amely a konzorciumi megállapodás vagy a közös tengeri szolgáltatásban végrehajtott jelentős új beruházásra vonatkozó megállapodás hatálybalépésének időpontjától eltelt 18 hónapos kezdeti időszak után kezdődhet. Ha a megállapodás hatálybalépésének időpontja korábbi, mint a szolgáltatás kezdetének időpontja, akkor a kezdeti időszak nem haladja meg a 24 hónapot a konzorciumi megállapodás hatálybalépésének időpontjától kezdődően vagy az arra vonatkozó megállapodás hatálybalépésének időpontjától kezdődően, hogy jelentős új beruházást valósítanak meg a közös tengeri szolgáltatásban.
  Szorosan integrált konzorcium esetén azonban, amelynek közös a nettó bevételalapja és/vagy kifejezetten a konzorcium létrehozása céljából vízi járművek vásárlásával vagy bérletével nagyarányú befektetést eszközölt, a felmondási idő legfeljebb hat hónap, amely a konzorciumi megállapodás vagy a közös tengeri szolgáltatásban végrehajtott jelentős új beruházásra vonatkozó megállapodás hatálybalépésének időpontját követő 30 hónapos kezdeti időszak után kezdődhet. Ha a megállapodás hatálybalépésének időpontja korábbi, mint a szolgáltatás kezdetének időpontja, akkor a kezdeti időszak nem haladja meg a 36 hónapot a konzorciumi megállapodás hatálybalépésének időpontjától kezdődően vagy az arra vonatkozó megállapodás hatálybalépésének időpontjától kezdődően, hogy jelentős új beruházást valósítanak meg a közös tengeri szolgáltatásban.” |
| --- | --- | --- |

3.

A 8. cikk b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„b)

a konzorciumi megállapodásnak jogot kell biztosítania a tagvállalkozások számára a konzorciumból való kilépésre bármilyen pénzügyi vagy egyéb szankció, különösen olyan kötelezettségvállalás nélkül, hogy a kérdéses üzletágban vagy ágakban meg kell szüntetniük minden szállítási tevékenységet, akár párosul ez a kötelezettségvállalás azzal a feltétellel, hogy a tevékenységet később, csak bizonyos idő elteltével folytathatják, akár nem. Ez a jog legfeljebb hathónapos felmondási idő mellett érvényesíthető, amely a konzorciumi megállapodás vagy a közös tengeri szolgáltatásban végrehajtott jelentős új beruházásra vonatkozó megállapodás hatálybalépésének időpontjától eltelt 18 hónapos kezdeti időszak után kezdődhet. Ha a megállapodás hatálybalépésének időpontja korábbi, mint a szolgáltatás kezdetének időpontja, akkor a kezdeti időszak nem haladja meg a 24 hónapot a konzorciumi megállapodás hatálybalépésének időpontjától kezdődően vagy az arra vonatkozó megállapodás hatálybalépésének időpontjától kezdődően, hogy jelentős új beruházást valósítanak meg a közös tengeri szolgáltatásban.

Szorosan integrált konzorcium esetén azonban, amelynek közös a nettó bevételalapja és/vagy kifejezetten a konzorcium létrehozása céljából vízi járművek vásárlásával vagy bérletével nagyarányú befektetést eszközölt, a felmondási idő legfeljebb hat hónap, amely a konzorciumi megállapodás vagy a közös tengeri szolgáltatásban végrehajtott jelentős új beruházásra vonatkozó megállapodás hatálybalépésének időpontját követő 30 hónapos kezdeti időszak után kezdődhet. Ha a megállapodás hatálybalépésének időpontja korábbi, mint a szolgáltatás kezdetének időpontja, akkor a kezdeti időszak nem haladja meg a 36 hónapot a konzorciumi megállapodás hatálybalépésének időpontjától kezdődően vagy az arra vonatkozó megállapodás hatálybalépésének időpontjától kezdődően, hogy jelentős új beruházást valósítanak meg a közös tengeri szolgáltatásban.”

| 4. | A 14. cikkben a „2005. április 25-i” időpont helyébe a „2010. április 25.” lép. |
| --- | --- |

4.

A 14. cikkben a „2005. április 25-i” időpont helyébe a „2010. április 25.” lép.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. április 26-án lép hatályba.

Rendelkezéseit 2010. április 25-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, ....

a Bizottság részéről

[...]

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 55., 1992.2.29., 3. o. A legutóbb az 1/2003/EK rendelettel (HL L 1., 2003.1.4., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C....

2

(3)  HL L 100., 2000.4.20., 24. o. A legutóbb a 463/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 23. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 378., 1986.12.31., 24. o.

4

---

| 23.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 319/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 319/5

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.3671 – De Raekt/ING/VGG)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(2004/C 319/03)

(EGT vonatkozású szöveg)

| 1. | 2004. december 16-án a Bizottság, a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott a De Raekt B.V. („De Raekt”, Hollandia) és az ING Groep N.V. („ING Group”, Hollandia) csoporthoz tartozó ING Corporate Investments Participaties B.V. („ING CIP”, Hollandia) vállalatok tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbiek közös irányítást szereznek a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint a Van Gansewinkel Groep B.V. („VGG”, Hollandia) vállalat felett értékpapírok vásárlása útján. |
| --- | --- |

1.

2004. december 16-án a Bizottság, a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott a De Raekt B.V. („De Raekt”, Hollandia) és az ING Groep N.V. („ING Group”, Hollandia) csoporthoz tartozó ING Corporate Investments Participaties B.V. („ING CIP”, Hollandia) vállalatok tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbiek közös irányítást szereznek a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint a Van Gansewinkel Groep B.V. („VGG”, Hollandia) vállalat felett értékpapírok vásárlása útján.

| 2. | Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:






  — | De Raekt vállalat esetében: magán holding vállalat; |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:

—

De Raekt vállalat esetében: magán holding vállalat;

| — | ING CIP vállalat esetében: kockázati tőkenyújtó társaság; |
| --- | --- |

—

ING CIP vállalat esetében: kockázati tőkenyújtó társaság;

| — | VGG vállalat esetében: hulladékkezelés szektorban nyújtott szolgáltatások. |
| --- | --- |

—

VGG vállalat esetében: hulladékkezelés szektorban nyújtott szolgáltatások.

| 3. | A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. A Bizottság, a Tanács 139/2004/EK (2) rendelete alá tartozó, bizonyos összefonódásokra vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. A Bizottság, a Tanács 139/2004/EK (2) rendelete alá tartozó, bizonyos összefonódásokra vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.3671 – De Raekt/ING/VGG a következő címre:





  Európai Bizottság |
| --- | --- |
| Verseny Főigazgatóság, |
| Fúziós Iktatási Osztály |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.3671 – De Raekt/ING/VGG a következő címre:

Európai Bizottság

Verseny Főigazgatóság,

Fúziós Iktatási Osztály

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  Elérhető a Verseny Főigazgatóság honlapján:

http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation/consultation/simplified_tru.pdf.

---

| 23.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 319/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 319/6

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.3598 – REPSOL/BOREALIS POLÍMEROS)

(2004/C 319/04)

(EGT vonatkozású szöveg)

2004. november 19-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek; |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek;

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32004M3598. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32004M3598. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 23.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 319/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 319/6

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.3602 – JABIL/PHILIPS CONSUMER ELECTRONICS POLAND)

(2004/C 319/05)

(EGT vonatkozású szöveg)

2004. november 17-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek; |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek;

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32004M3602. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32004M3602. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

EFTA Felügyeleti Hatóság

| 23.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 319/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 319/7

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG

2004. február 25-i

határozata a nemzetközi kereskedőtársaságokról

(IZLAND)

(2004/C 319/06)

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁGA,

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (1), és különösen annak 26. jegyzőkönyve 61–63. cikkére,

TEKINTETTEL az EFTA-államok között létrejött, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (2), és különösen annak 3. jegyzőkönyve (3) I. részének 1. és 24. cikkére,

TEKINTETTEL az állami támogatással kapcsolatos eljárási és érdemi szabályokra (4), és különösen azok 17B. fejezetére (5),

TEKINTETTEL a Hatóságnak a formális vizsgálati eljárás indításáról szóló határozatára (6),

MIVEL:

I.   A TÉNYEK

1.   Az eljárás

| | |
| --- | --- |

2.   Az intézkedések bemutatása: az ITC-kre vonatkozó adóügyi jogszabályok Izlandon

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

A 31/1999 törvény az ITC-k által folytatható tevékenységeket a következőkre korlátozza:

| — | a saját nevükben külföldi, Izlandon kívül működő egységekkel folytatott kereskedelem, vagy közvetítés ilyen kereskedelemben olyan termékekkel, amelyek nem tartoznak az EGT-megállapodás hatálya alá, és amelyek nem Izlandról származnak; |
| --- | --- |

—

a saját nevükben külföldi, Izlandon kívül működő egységekkel folytatott kereskedelem, vagy közvetítés ilyen kereskedelemben olyan termékekkel, amelyek nem tartoznak az EGT-megállapodás hatálya alá, és amelyek nem Izlandról származnak;

| — | az izlandi joghatóságon kívül eső külföldi gazdasági egységek között szolgáltatások kereskedelme közvetítőként; |
| --- | --- |

—

az izlandi joghatóságon kívül eső külföldi gazdasági egységek között szolgáltatások kereskedelme közvetítőként;

| — | olyan holdingtársaságként folytatott tevékenység, amely hivatalosan külföldön bejegyzett külföldi gazdasági egységeket vagy immateriális javakat – mint például védjegyeket, szabadalmakat, formatervezési mintaoltalmi jogokat és kiadói jogokat – birtokol és azokba fektet be; |
| --- | --- |

—

olyan holdingtársaságként folytatott tevékenység, amely hivatalosan külföldön bejegyzett külföldi gazdasági egységeket vagy immateriális javakat – mint például védjegyeket, szabadalmakat, formatervezési mintaoltalmi jogokat és kiadói jogokat – birtokol és azokba fektet be;

| — | repülőgép vagy – a halászhajókon kívüli – hajó birtoklása vagy felügyelete és lajstromba vétele Izlandon, amennyiben az ilyen repülőgépet vagy hajót kizárólag olyan tevékenységre használják fel, amelyet az ITC is folytathat; |
| --- | --- |

—

repülőgép vagy – a halászhajókon kívüli – hajó birtoklása vagy felügyelete és lajstromba vétele Izlandon, amennyiben az ilyen repülőgépet vagy hajót kizárólag olyan tevékenységre használják fel, amelyet az ITC is folytathat;

| — | repülőgép vagy – a halászhajókon kívüli – hajó birtoklása vagy felügyelete és lajstromba vétele Izlandon, és ezek bérbe adása vagy haszonbérletbe adása külföldi gazdasági egységeknek az izlandi joghatóságon kívül eső szállítmányozás céljára. |
| --- | --- |

—

repülőgép vagy – a halászhajókon kívüli – hajó birtoklása vagy felügyelete és lajstromba vétele Izlandon, és ezek bérbe adása vagy haszonbérletbe adása külföldi gazdasági egységeknek az izlandi joghatóságon kívül eső szállítmányozás céljára.

| — | saját nevében nem folytathat árukereskedelmet sem izlandi, sem Izlandon kívüli partnerekkel, és az ilyen kereskedelemben közvetítőként sem vehet részt, és nem folytathat Izlandon az áruk részleges vagy teljes feldolgozására irányuló tevékenységet sem. |
| --- | --- |

—

saját nevében nem folytathat árukereskedelmet sem izlandi, sem Izlandon kívüli partnerekkel, és az ilyen kereskedelemben közvetítőként sem vehet részt, és nem folytathat Izlandon az áruk részleges vagy teljes feldolgozására irányuló tevékenységet sem.

| | |
| --- | --- |

3.   Az izlandi kormány által benyújtott észrevételek

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

II.   A VIZSGÁLAT

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerint:

Ha e megállapodás másként nem rendelkezik, összeegyeztethetetlen az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a Szerződő Felek közötti kereskedelmet.

| | |
| --- | --- |

1.   Bizonyos vállalkozások előnyére szolgáló célzott előny

| | |
| --- | --- |

2.   Állami erőforrások

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

3.   A verseny torzulása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

4.   Új támogatás

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

5.   Az EGT-megállapodás működésével való összeegyeztethetőség

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

6.   A már kifizetett támogatás visszafizetése

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

7.   Következtetés

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

| | |
| --- | --- |

| 1. | Az ITC-ket támogató, a 31/1999 és a 29/1999 törvénnyel és a kapcsolódó jogszabállyal hatályba léptetett izlandi adóintézkedések az EGT-megállapodás 61. cikke értelmében állami támogatásnak minősülnek. Az ITC-kre alkalmazandó izlandi adórendszer az EGT-megállapodás érvényesülésével nem egyeztethető össze. |
| --- | --- |

1.

Az ITC-ket támogató, a 31/1999 és a 29/1999 törvénnyel és a kapcsolódó jogszabállyal hatályba léptetett izlandi adóintézkedések az EGT-megállapodás 61. cikke értelmében állami támogatásnak minősülnek. Az ITC-kre alkalmazandó izlandi adórendszer az EGT-megállapodás érvényesülésével nem egyeztethető össze.

| 2. | Izland hatályon kívül helyezi az 1. pontban említett adóintézkedéseket. |
| --- | --- |

2.

Izland hatályon kívül helyezi az 1. pontban említett adóintézkedéseket.

| 3. | Izland minden szükséges lépést megtesz annak érdekében, hogy az 1. pontban említett, és a kedvezményezettnek jogellenesen juttatott támogatást behajtsa a kedvezményezettől, az érintett hatóságoknak korábban kifizetett összegek levonásával együtt.
  A behajtást késlekedés nélkül, és a nemzeti jogszabályok eljárásaival összhangban hajtják végre, amennyiben e jogszabályok lehetővé teszik a határozat azonnali és hatékony végrehajtását. A behajtandó támogatás tartalmazza a kedvezményezett részére való rendelkezésre bocsátása napjától a behajtás napjáig felszámított kamatot. A kamatot a Hatóság által megállapított referencia-kamatláb alapján kell számítani, és nem tartalmazza azt a kamatot, amelyet az érintett hatóságok számoltak fel. |
| --- | --- |

3.

Izland minden szükséges lépést megtesz annak érdekében, hogy az 1. pontban említett, és a kedvezményezettnek jogellenesen juttatott támogatást behajtsa a kedvezményezettől, az érintett hatóságoknak korábban kifizetett összegek levonásával együtt.

A behajtást késlekedés nélkül, és a nemzeti jogszabályok eljárásaival összhangban hajtják végre, amennyiben e jogszabályok lehetővé teszik a határozat azonnali és hatékony végrehajtását. A behajtandó támogatás tartalmazza a kedvezményezett részére való rendelkezésre bocsátása napjától a behajtás napjáig felszámított kamatot. A kamatot a Hatóság által megállapított referencia-kamatláb alapján kell számítani, és nem tartalmazza azt a kamatot, amelyet az érintett hatóságok számoltak fel.

| 4. | Izland az e határozatról való értesítést követő két hónapon belül tájékoztatja a Hatóságot a határozatnak való megfelelés céljából meghozott intézkedésekről. |
| --- | --- |

4.

Izland az e határozatról való értesítést követő két hónapon belül tájékoztatja a Hatóságot a határozatnak való megfelelés céljából meghozott intézkedésekről.

| 5. | Ennek a határozatnak Izland a címzettje. Az izlandi kormányt a határozat egy példányát tartalmazó levélben kell tájékozatni. |
| --- | --- |

5.

Ennek a határozatnak Izland a címzettje. Az izlandi kormányt a határozat egy példányát tartalmazó levélben kell tájékozatni.

| 6. | E határozat angol nyelven hiteles. |
| --- | --- |

6.

E határozat angol nyelven hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2004. február 25-én.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Hannes HAFSTEIN

elnök

Einar BULL

a testület tagja

---

(1)  A továbbiakban: az EGT-megállapodás.

1

(2)  A továbbiakban: a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás.

2

(3)  Meg kell jegyezni, hogy a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyvének módosításai, az EFTA-államok 2001. december 10-i, az EFTA-államok között létrejött, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyvének módosításáról szóló megállapodást követően, 2003. augusztus 28-án léptek hatályba. Ezek a módosítások az EK-Szerződés ex 93. cikke alkalmazása részletes szabályainak megállapításairól szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendeletet beépítették a 3. jegyzőkönyvbe.

3

(4)  A legutóbb a 2003. november 5-i 198/03/COL hatósági határozattal módosított, az EFTA Felügyeleti Hatósága által 1994. január 19-én elfogadott és kibocsátott, az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének alkalmazására és értelmezésére, valamint a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyvének 1. cikkére vonatkozó iránymutatások, HL L 231., 1994. szeptember 3., 32. EGT-kiegészítés, még nem tették közzé.

4

(5)  Az állami támogatásnak a közvetlen üzleti adózásra vonatkozó szabályai alkalmazásának 17B. fejezete, a Hatóság 1999. június 30-i 149/99/COL határozata szerint, HL L 137., 2000. június 8., 11. oldal, 26. EGT-kiegészítés.

5

(6)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2001. december 6-i 392/01/COL határozata, HL C 87., 2002. április 11., 10. oldal.

6

(7)  Az állami támogatásokról szóló iránymutatások 17.B.3.1. fejezete.

7

(8)  Hasonlóképpen lásd például a Hollandia által a nemzetközi finanszírozási tevékenységek esetében alkalmazott állami támogatásról szóló, 2003. február 17-i tanácsi határozatot, HL L 180., 2003.7.18., 52. oldal, (82) bekezdés.

8

(9)  173/73. sz. ügy Olaszország kontra Bizottság [1974] ECR 709.

9

(10)  Ezzel kapcsolatban lásd Ruíz-Jarabo főügyész véleményét a C-6/97. sz. ügyben, Olasz Köztársaság kontra Bizottság [1999] ECR I-2981, (27) bekezdés.

10

(11)  Az állami támogatásokról szóló iránymutatások 17B.3.2. fejezete.

11

(12)  T-55/99. sz. ügy, Confederación Española de Transporte de Mercancías (CETM) kontra Bizottság [2000] ECR II-3207, (53) bekezdés.

12

(13)  Az állami támogatásokról szóló iránymutatások 17B.3. fejezete.

13

(14)  Ezzel kapcsolatban lásd a Spanyolország által 1993-ban az egyes újonnan alapított vizcayai (Spanyolország) cégek esetében alkalmazott állami támogatásokról szóló, 2001. december 20-i bizottsági határozatot, HL L 40., 2003.2.14., 11. oldal, (64) bekezdés.

14

(15)  Az állami támogatásokról szóló iránymutatások 12. fejezete, amely a de minimis szabállyal foglalkozik. Ezt a fejezetet az EFTA Felügyeleti Hatóságának 2003. november 5-i 198/03/COL határozata törölte. A 2002. június 25-i 88/2002 EGT-vegyesbizottsági határozat (HL L 266., 2002.10.3., 56. o.) az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendeletet (HL L 10., 2001.1.13., 30. o.) beépítette az EGT-megállapodás XV. mellékletébe.

15

(16)  Lásd a C-142/87 számú ügyet Belgium kontra Bizottság („Tubemeuse”) [1990] ECR I-959, (43) bekezdés és a C-278/92. sz., C-279/92. sz. és C-280/92. sz. egyesített ügyet Spanyolország kontra Bizottság [1994] ECR I-4103, (40)–(42) bekezdés

16

(17)  730/79. sz. ügy, Philip Morris kontra Bizottság [1980] ECR 2671.

17

---

| 23.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 319/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 319/17

---

Felhívás észrevételek megtételére a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének a (2) bekezdése szerint az Entra Eiendom AS (a továbbiakban: Entra) társaság megalapítása vonatkozásában megállapított bejegyzési illetékek és dokumentumadók alól mentesítés formájában nyújtott állami támogatással kapcsolatban

(2004/C 319/07)

A 2004. június 16-i 132/04/COL határozattal, amelynek szövege a hiteles nyelvi változatban ennek az összefoglalónak a végén megtalálható, az EFTA Felügyeleti Hatóság eljárást kezdeményezett az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás (Felügyeleti és Bírósági Megállapodás) 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének a (2) bekezdése szerint. A norvég kormányt tájékoztatták az e határozatról készült másolat útján.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság ezúton figyelmezteti az EFTA-államokat, az EU tagállamait valamint az érdekelt feleket, hogy ezen értesítés közzétételétől számított egy hónapon belül az alábbi címen tegyék meg a kérdéses intézkedéssel kapcsolatos észrevételeiket:

| EFTA Felügyeleti Hatóság |
| --- |
| 74, Rue de Trèves/Trierstraat 74 |
| B-1040 Brüsszel |

EFTA Felügyeleti Hatóság

74, Rue de Trèves/Trierstraat 74

B-1040 Brüsszel

Az észrevételeket továbbítják a norvég kormánynak. Az észrevételeket előterjesztő érdekelt felek írásban kérhetik – kérésük okát megnevezve –, hogy személyazonosságukat bizalmasan kezeljék.

ÖSSZEFOGLALÁS

Eljárás

2002. május 22-én az EFTA Felügyeleti Hatóság felkérte a norvég kormányt, hogy küldjön információt az Entra Eiendom A/S ingatlanközvetítő társaságnak nyújtott állítólagos állami támogatásról. Ezt a norvég kormány és a Hatóság közötti további levelezés követte.

A támogatási intézkedés leírása

1999. június 4-én a norvég kormány előterjesztette a Parlamentnek az „állami beruházásokkal és állami tulajdonnal foglalkozó igazgatóság” elnevezésű állami szerv újjászervezését és az Entra korlátolt felelősségű társaság megalapítását.

Az állam részvények kibocsátásáért cserébe ingatlanokat, tőkét és személyzetet (aktívák és passzívák) ruházott át az Entrára 2000. július 1-jei hatállyal. A norvég kormány a tulajdonjogot és a szóban forgó ingatlanok jogcímét átruházta az Entrára és azokat az Entra neve alatt bejegyeztette. A társaság 100 százalékban a norvég állam tulajdonában van. Az ingatlanportfolió mintegy 120 ingatlanból áll, amelyek alapterülete összesen 880 000 m2-t tesz ki.

Norvégiában minden ingatlant az 1935. június 7-i 1935. évi 2. törvény (nyilvántartási törvény) alapján létrehozott ingatlan-nyilvántartásban rögzítenek. Az 1975. évi 59. törvény (a fogyasztási adóról szóló törvény) 7. paragrafusa (1) bekezdése szerint az ingatlan tulajdonjoga átruházásának bejegyzésekor dokumentumadót kell fizetni. Az 1982. évi 86. törvény (az eljárási díjakról szóló törvény) szerint az ingatlan-nyilvántartásban szereplő jogcím átruházásának bejegyzésekor bejegyzési illetéket kell fizetni.

A parlamentnek 1999. június 4-én előterjesztett törvény értelmében az ingatlan-nyilvántartásba, illetve egyéb nyilvántartásokba történő ismételt bejegyzést névváltozásként kell feltüntetni. Ennek következtében az Entrának nem kellett dokumentumadót és bejegyzési illetéket fizetnie. A kormány megítélése szerint ez az eljárás összhangban van az állami intézmények korábbi újjászervezésével.

A beküldött információk alapján az Entra által megszerzett ingatlanok tulajdonjogának átruházása vonatkozásában fizetendő adók/díjak összege megközelítőleg 80,6 millió NOK (kb. 10,4 millió EUR).

Értékelés

Az Entra különleges jogszabályi rendelkezések útján mentesült a dokumentumadók és bejegyzési illetékek megfizetése alól. A Hatóság úgy véli, hogy ez pénzügyi előnyt testesít meg. A norvég jognak nincsen olyan egyéb rendelkezése, amely előírja, hogy az ilyen ügyletek mentesülnek a tulajdonjog megváltozásának bejegyzésekor szokásos dokumentumadó és bejegyzési illeték fizetésének általános szabálya alól.

A norvég kormány szerint az Entrának az intézkedésből nem származik előnye a hasonló helyzetben lévő magánvállalkozásokhoz képest. Egy különleges törvényi rendelkezés szerint az állami intézkedés bizonyos vállalkozásoknak az előnyben részesítése a többi, célkitűzéseik tekintetében hasonló jogi és konkrét helyzetben lévő vállalkozáshoz képest. A Hatóság továbbra sincs meggyőződve arról, hogy az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdése nem vonatkozik a dokumentumadó, illetve a bejegyzési illeték alól való, a magánvállalkozásokkal történő összehasonlítást követő mentesítésre.

A norvég kormány továbbá úgy véli, hogy a dokumentumadó és a bejegyzési illeték alól történő mentesítés, illetve azoknak a meg nem fizetése nem jelent előnyt, mivel a tőkeszerkezet, a társaság szilárd pénzügyi helyzete és a nyitó mérleg szerinti összértéke változatlan maradna. A Hatóság előzetes véleménye azonban az, hogy a vállalkozás köteles befizetni a dokumentumadót és a bejegyzési illetéket, továbbá az ilyen kötelezettség alól való mentesítés az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdése értelmében a vállalkozás számára nyújtott előny. Ezt az előnyt a nyitó mérlegben történt feltüntetési módja miatt nem lehet nem létezőnek tekinteni.

A Hatóság továbbá azon az állásponton van, hogy az adóbevétel csökkenése tulajdonképpen az állami források pénzügyi kiadások formájában történő felhasználását jelenti.

A norvég hatóságok szerint a kérdéses intézkedés egy általános intézkedés, amely kívül esik a 61. cikk (1) bekezdésének az alkalmazási területén. Ezzel összefüggésben a Hatóság szeretné hangsúlyozni, hogy azok az adóintézkedések, amelyek az EFTA-államokban működő összes vállalkozás számára nyitva állnak, elvben általános intézkedések. Egyes intézkedések megkülönböztető jellege nem jelenti szükségszerűen, hogy azokat állami támogatásnak kell tekinteni. Ez azon intézkedésekre vonatkozik, amelyek gazdasági megfontolások alapján az adórendszer zökkenőmentes működéséhez és hatékonyságához szükségesek. A Hatóság úgy véli, hogy a fogyasztási adóval kapcsolatos jelenlegi szabályozás és gyakorlat általános összefüggéseiből nem következik, hogy az Entra a dokumentumadó és a bejegyzési illeték tekintetében a Statsbygg (egyes részei) folytatásának tekintendő. Ezért az intézkedés a 61. cikk (1) bekezdése értelmében szelektívnek tekintendő.

A Hatóság továbbá megállapítja, hogy a társaság egész Norvégiában egy olyan piacon végzi tevékenységét, amely nyitva áll minden EGT-államból származó gazdasági szereplő számára. Következésképpen az intézkedés torzítja vagy torzítással fenyegeti a Szerződő Felek közötti versenyt és kereskedelmet.

Következtetések

A fenti megfontolások alapján a Hatóság kétségbe vonja az Entra Eiendom AS társaság megalapítása vonatkozásában megállapított dokumentumadók és bejegyzési illetékek alól való mentesítésnek az EGT-megállapodás működésével való összeegyeztethetőségét. Következésképpen a Hatóság köteles hivatalos vizsgálati eljárást kezdeményezni a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének a (2) bekezdése szerint.

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 132/04/COL

of 16 June 2004

to initiate the procedure provided for in Article 1 (2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement with regard to the exemptions from document duties and registration fees provided for in the establishment of Entra Eiendom as

(NORWAY)

THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY,

Having regard to the Agreement on the European Economic Area (1), in particular to Articles 61 to 63 and Protocol 26 thereof,

Having regard to the Agreement between the EFTA States on the establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (2), in particular to Article 24 and Article 1 in Part I of Protocol 3 thereof,

Having regard to the Authority's Guidelines (3) on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement,

Whereas:

I.   FACTS

1.   PROCEDURES AND CORRESPONDENCE

| | |
| --- | --- |

2.   THE ESTABLISHMENT OF ENTRA

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

3.   THE NORWEGIAN LEGISLATION AND PRACTICE CONCERNING DOCUMENT DUTIES AND REGISTRATION FEES ON THE REGISTRATION OF TRANSFER OF REAL ESTATE PROPERTY IN CONNECTION WITH REORGANISATION OF UNDERTAKINGS

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

3.1.   Introduction

| | |
| --- | --- |

3.2.   Exemptions based on the Registration Act construed in the light of the company legislation

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

3.3.   Exemptions based on special legislation

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

3.4.   Methods used to avoid excise duties

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

4.   THE NORWEGIAN GOVERNMENT'S ASSESSMENT OF WHETHER THE EXEMPTION OF DOCUMENT DUTIES AND REGISTRATION FEES IS IN COMPLIANCE WITH THE STATE AID PROVISIONS OF THE EEA AGREEMENT

| | |
| --- | --- |

4.1.   Assessment in connection with the establishment of Entra

| | |
| --- | --- |

4.2.   Arguments in the correspondence with the Authority

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

By letter dated 4 June 2003, the Ministry of Trade and Industry submitted additional information and arguments concerning i.a. the so called continuity principle, clarification concerning the measures used by private undertakings, why the non-payment does not constitute an advantage, information on the current law with regard to mergers and de-mergers and on exemption from the duty to pay registration fees. The Ministry reiterates the arguments in the letter dated 7 November 2002 as to why the non-payment does not constitute an advantage for Entra. In addition, the Ministry argues that the exemption is a general measure, which does not constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Point 9, Conclusion, of the letter dated 4 June 2003, reads:

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

„The common system regarding registration fee and document duty is that the continuity principle determines if conversion processes, both public and private, may be done as a name change in relation to inter alia the rules on registration fee and document duty. The purpose of the continuity principle is to facilitate the implementation of mergers, de-mergers and restructurings, which is regarded as socio-economically desirable. The special legislation and the reimbursement of accrued document duty resulting from the reorganisation of hydropower/ electricity companies are a result of the same considerations. Thus, the practice is a general measure, which according to well-established case law does not constitute State aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement.”

| | |
| --- | --- |

II.   APPRECIATION

1.   The existence of State aid

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:

„Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.”

To be considered as state aid under Article 61(1) of the EEA Agreement, a tax measure must fulfil the following four criteria:

| 1. | The measure must confer the beneficiaries an advantage that reduces the costs they normally bear in the course of the business. |
| --- | --- |

1.

The measure must confer the beneficiaries an advantage that reduces the costs they normally bear in the course of the business.

| 2. | The advantage must be granted by the State or through State resources. |
| --- | --- |

2.

The advantage must be granted by the State or through State resources.

| 3. | The measure must be specific or selective in that it favours „certain undertakings or the production of certain goods”. |
| --- | --- |

3.

The measure must be specific or selective in that it favours „certain undertakings or the production of certain goods”.

| 4. | The measure must affect competition and trade between the Contracting Parties. |
| --- | --- |

4.

The measure must affect competition and trade between the Contracting Parties.

Condition 1:   The measure must confer on the beneficiaries an advantage that reduces the costs they normally bear in the course of the business.

| | |
| --- | --- |

Condition 2:   The advantage must be granted by the State or through State resources.

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Condition 3:   The measure must be specific or selective in that it favours „certain undertakings or the production of certain goods”.

| | |
| --- | --- |

Firstly, the Authority makes reference to Chapter 17B.3.1 of the Authority's State Aid Guidelines on direct business taxation concerning the specificity or selectivity of tax measures, which reads:

„Tax measures, which are open to all economic agents operating within the EFTA State, are in principle general measures. They must be effectively open to all firms on an equal access basis, and they may not de facto be reduced in scope through, for example, the discretional power of the State to grant them or through other factors that restrict their practical effect.”

| | |
| --- | --- |

According to the case law of the Court of Justice, it is possible to draw a distinction between:

| — | differentiated treatment that results from the application, to specific situations, of the same principles as those underlying the ordinary rules (no aid) |
| --- | --- |

—

differentiated treatment that results from the application, to specific situations, of the same principles as those underlying the ordinary rules (no aid)

| — | differentiated treatment, which, favouring certain undertakings, departs from the internal logic of the ordinary rules (aid) (19). |
| --- | --- |

—

differentiated treatment, which, favouring certain undertakings, departs from the internal logic of the ordinary rules (aid) (19).

19

| | |
| --- | --- |

Condition 4:   The measure must affect or threaten to affect competition and trade between the Contracting Parties.

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

2.   Compatibility of the aid

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

3.   The character of the aid

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

4.   Conclusion

| | |
| --- | --- |

HAS ADOPTED THIS DECISION:

| 1. | The Authority has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement with regard to the exemptions from document duties and registration fees provided for in the establishment of Entra Eiendom AS. |
| --- | --- |

1.

The Authority has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement with regard to the exemptions from document duties and registration fees provided for in the establishment of Entra Eiendom AS.

| 2. | The Norwegian Government is invited, pursuant to Article 6 in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, to submit its comments on the opening of the formal investigation procedure within two months from notification of this decision. |
| --- | --- |

2.

The Norwegian Government is invited, pursuant to Article 6 in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, to submit its comments on the opening of the formal investigation procedure within two months from notification of this decision.

| 3. | The Norwegian Government shall be informed by means of a letter containing a copy of this decision. |
| --- | --- |

3.

The Norwegian Government shall be informed by means of a letter containing a copy of this decision.

| 4. | The EC Commission shall be informed, in accordance with Protocol 27(d) of the EEA Agreement, by means of a copy of this decision. |
| --- | --- |

4.

The EC Commission shall be informed, in accordance with Protocol 27(d) of the EEA Agreement, by means of a copy of this decision.

| 5. | Other EFTA States, EC Member States, and interested parties shall be informed by the publishing of this decision in its authentic language version, accompanied by a meaningful summary in languages other than the authentic language version, in the EEA Section of the Official Journal of the European Communities and the EEA Supplement thereto, inviting them to submit comments within one month from the date of the publication. |
| --- | --- |

5.

Other EFTA States, EC Member States, and interested parties shall be informed by the publishing of this decision in its authentic language version, accompanied by a meaningful summary in languages other than the authentic language version, in the EEA Section of the Official Journal of the European Communities and the EEA Supplement thereto, inviting them to submit comments within one month from the date of the publication.

| 6. | This decision is authentic in the English language. |
| --- | --- |

6.

This decision is authentic in the English language.

Done at Brussels, 16 June 2004

For the EFTA Surveillance Authority

Hannes HAFSTEIN

President

Einar M. BULL

College Member

---

(1)  Hereinafter referred to as the EEA Agreement.

1

(2)  Hereinafter referred to as the Surveillance and Court Agreement.

2

(3)  Procedural and Substantive Rules in the Field of State Aid (State Aid Guidelines), adopted and issued by the EFTA Surveillance Authority on 19 January 1994, published in Official Journal L 231, 03.09.1994, as amended by Decision No: 90/04/COL, 23 April 2004 (not yet published). The State aid guidelines are available on the Authority's website: www.eftasurv.int.

3

(4)  In particular in „Dagens Næringsliv”on 9 April 2002.

4

(5)  „St prp nr 84 (1998-99) Om ny strategi for Statsbygg og etablering av Statens utleiebygg AS”.

5

(6)  The original name of the company was „Statens utleiebygg AS”. Hereinafter Entra is used for Entra and Statens utleiebygg AS.

6

(7)  „Ot prp nr 83 (1998-99) Om lov om omdanning av deler av Statsbyggs eiendomsvirksomhet til aksjeselskap”. Law of 18 February 2000, No.11.

7

(8)  „St.prp. nr. 1 Tillegg nr. 10 (1999-2000) Om etablering av Statens utleiebygg AS”.

8

(9)  The group consists, in addition to Entra Eiendom AS, of Entra Eiendom Drift AS, Universitetsgaten 2 AS, Biskop Gunnerus gate 14 AS, Instituttveien 24 AS and Tollpakkhuset AS. Source: Annual report 2002. See

9

http://www.entraeiendom.no/files/pdf/aarsrapport_2002.pdf

(10)  Preliminary accounts for 2003 presented on 19 February 2004. See

10

http://www.entraeiendom.no/files/Entra_Eiendom_AS_Preliminary_results_2003.pdf

(11)  The registration fee („tinglysingsgebyret”) is 2 times the basic court fee („rettsgebyret”), see § 21 of the Court fee Act 1982 No 86 („Rettsgebyrloven”).

11

(12)  Chapter 7.6.1.

12

(13)  Chapter 19: Public authorities' holdings. Chapter 20: Application of State aid provisions to public enterprises in the manufacturing sector.

13

(14)  Value per 2000.

14

(15)  Cf. Case 173/73 Italy v. Commission [1974] ECR 709.

15

(16)  Cf. Case T-157/01 Danske Busvognmænd v Commission, judgment of 16 March 2004, para. 57.

16

(17)  Cf. Case C-308/01 GIL Insurance Ltd, judgment of 29 April 2004.

17

(18)  Indeed, in some aspects, the methods described may in fact be less favourable for private undertakings compared to public ones since the registration of declaration on the restriction of the right to ownership does not exclude the risk of execution proceedings/creditor's or bankruptcy estate's extinction of the rights of a legal successor to the debtor's property.

18

(19)  Cf., inter alia, Case C-157/01 Kingdom of the Netherlands v. Commission, judgment of 29 April 2004.

19

(20)  Cf., inter alia, Case 173/73 Italy v. Commission, cited above, Case C-75/97 Kingdom of Belgium v. Commission [1999] ECR I-3671, Case C-157/01 Kingdom of the Netherlands v. Commission, cited above, and Case C-308/01 GIL Insurance Ltd, cited above.

20

---

| 23.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 319/30 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 319/30

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG

2004. június 30-i

148/04/COL határozata a környezetvédelmi adóra vonatkozó intézkedésekről

(NORVÉGIA)

(2004/C 319/08)

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (1) és különösen annak 61–63. cikkeire,

TEKINTETTEL az EFTA tagállamok által a Felügyeleti Hatóság és egy Bíróság létrehozásáról megkötött megállapodásra (2) és különösen annak 24. cikkére és a 3. jegyzőkönyvére (3),

TEKINTETTEL az Állami Támogatás Területén Érvényes Eljárási és Lényegi Szabályokra (4) és különösen annak 15. cikkére (5),

TEKINTETTEL a Hatóságnak a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozatára (6),

FELSZÓLÍTVA az érdekelt feleket arra, hogy a Hatóság Állami Támogatási Iránymutatásának (7) 5. fejezetében meghatározott rendelkezések szerint nyújtsák be az észrevételeiket (8) és tekintettel a felek észrevételeire,

MIVEL:

I.   TÉNYEK

A.   ELJÁRÁS

| | |
| --- | --- |

B.   A VONATKOZÓ TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK LEÍRÁSA

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

1.   Az elektromos energia fogyasztásra kivetett adó alóli mentességek

a)   A villamos energia után fizetendő adó alóli mentesség a feldolgozó- és bányaipar és az üvegházi termelők számára

| | |
| --- | --- |

b)   Bizonyos régiók felhasználónak mentessége az elektromos energia fogyasztás után fizetendő alól (települések)

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

2.   A CO2-adórendszer szerinti eltérések

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

3.   Az SO2-adó részleges eltörlése

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

C.   A HATÓSÁGNAK A NYITÓ HATÁROZATBAN KIFEJEZETT KÉTSÉGEI

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

1.   Az elektromos energia fogyasztásra kivetett adó alóli mentességek

a)   Mentesség egyes iparágak számára az elektromos energiára kivetett adó alól

| | |
| --- | --- |

b)   Mentesség bizonyos régiók (települések) felhasználói számára az elektromos energiára kivetett adó alól

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

2.   A CO2-adórendszertől való eltérések

a)   Az ipari folyamatokban nyersanyagként vagy redukáló hatóanyagként használt szén és koksz adómentessége

| | |
| --- | --- |

b)   A cement és leca előállítása során energiatermelési célokra felhasznált szén és koksz adómentessége

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

c)   A papír- és cellulóziparban felhasznált ásványolajokra kivetett CO2-adó csökkentett kulcsa

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

3.   Az SO2-adó részleges eltörlése

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

4.   „Új támogatássá” való minősítés

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

D.   A NORVÉG KORMÁNY ÉSZREVÉTELEI A NYITÓ HATÁROZATRÓL

| | |
| --- | --- |

1.   Az elektromosenergia-fogyasztásra kivetett adó alóli mentességek

a)   Mentesség egyes iparágak számára az elektromos energiára kivetett adó alól

| | |
| --- | --- |

b)   Mentesség bizonyos régiók felhasználói számára az elektromos energiára kivetett adó alól

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

2.   A CO2-adórendszer szerinti eltérések

| | |
| --- | --- |

a)   Az ipari folyamatokban nyersanyagként vagy redukáló hatóanyagként használt szén és koksz adómentessége

| | |
| --- | --- |

b)   A cement és leca előállítása során energiatermelési célokra felhasznált szén és koksz adómentessége

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

c)   A papír- és cellulóziparban felhasznált ásványolajokra kivetett CO2-adó csökkentett kulcsa

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

3.   Az SO2-adó részleges eltörlése

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

4.   „Új támogatássá” való minősítés

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

E.   HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI A NYITÓ HATÁROZATRÓL

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

1.   Az elektromosenergia-fogyasztásra kivetett adó alóli mentességek

| | |
| --- | --- |

2.   A CO2-adórendszertől való eltérések

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

a)   Az ipari folyamatokban nyersanyagként vagy redukáló hatóanyagként használt szén és koksz adómentessége

| | |
| --- | --- |

b)   A cement és leca előállítása során energiatermelési célokra felhasznált szén és koksz adómentessége

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

c)   A papír- és cellulóziparban felhasznált ásványolajokra kivetett CO2-adó csökkentett kulcsa

| | |
| --- | --- |

3.   Az SO2-adó részleges eltörlése

| | |
| --- | --- |

4.   „Új támogatássá” való minősítés

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

II.   ÉRTÉKELÉS

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

A.   A HATÁROZAT ALKALMAZÁSI KÖRE

| | |
| --- | --- |

B.   AZ EGT-MEGÁLLAPODÁS 61. CIKKÉNEK (1) BEKEZDÉSE SZERINTI ÁLLAMI TÁMOGATÁS

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

1.   Az elektromos energia fogyasztásra kivetett adó alóli mentességek

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

a)   Mentesség egyes iparágak számára az elektromos energiára kivetett adó alól

| | |
| --- | --- |

Erre vonatkozóan fel kell idézni azt, hogy az Adria Bécs ítéletben a Bíróság fenntartotta azt, hogy:

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

„...a főként áruk előállításával foglalkozó vállalatok számára történő előnyök biztosításának indoka nem található meg az adórendszer jellegében vagy általános rendszerében...” (44)

| | |
| --- | --- |

b)   Mentesség bizonyos régiók (települések) felhasználói számára az elektromos energiára kivetett adó alól

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

2.   A CO2-adórendszer szerinti eltérések

| | |
| --- | --- |

2

a)   Az ipari folyamatokban nyersanyagként vagy redukáló hatóanyagként használt szén és koksz adómentessége

| | |
| --- | --- |

b)   A cement és leca előállítása során energiatermelési célokra felhasznált szén és koksz adómentessége

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

c)   A papír- és cellulóziparban felhasznált ásványolajokra kivetett CO2-adó csökkentett kulcsa

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

2

| | |
| --- | --- |

3.   A szén és koksz felhasználásra és az olajfinomítók kibocsátására kivetett SO2-adó eltörlése

| | |
| --- | --- |

2

a)   A szén és koksz felhasználásra kivetett SO2-adó eltörlése

2

| | |
| --- | --- |

b)   A olajfinomítók kibocsátására kivetett SO2-adó eltörlése

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

2

| | |
| --- | --- |

C.   AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG FELMÉRÉSE

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

A Környezetvédelmi Iránymutatás 46.1. pontja meghatározza azt, hogy amikor egy EFTA tagállam környezetvédelmi okokból egy tevékenységi ágban vagy termékekre vonatkozóan bevezet egy új adót, amelyre vonatkozóan nem létezik európai közösségi adó harmonizáció vagy az adó meghaladja a közösségi jogban meghatározott adót, akkor egy tíz éves időszakra vonatkozó mentességek lehetnek indokoltak:

| | |
| --- | --- |

| a) | ha ezek az adómentességek vagy az adott EFTA tagállam és a kedvezményezett vállalatok közötti megállapodásoktól függnek, amelyek által a vállalatok környezetvédelmi célok megvalósítását vállalják, vagy |
| --- | --- |

a)

ha ezek az adómentességek vagy az adott EFTA tagállam és a kedvezményezett vállalatok közötti megállapodásoktól függnek, amelyek által a vállalatok környezetvédelmi célok megvalósítását vállalják, vagy

| b) | ha az adócsökkentés után a vállalatok által fizetett összeg nagyobb marad, mint a közösségi minimum összeg (amennyiben van közösségi adó – első bekezdés) vagy a nemzeti adók jelentős részarányát képezi (ha az adó nem felel meg egy harmonizált közösségi adóval – második bekezdés). |
| --- | --- |

b)

ha az adócsökkentés után a vállalatok által fizetett összeg nagyobb marad, mint a közösségi minimum összeg (amennyiben van közösségi adó – első bekezdés) vagy a nemzeti adók jelentős részarányát képezi (ha az adó nem felel meg egy harmonizált közösségi adóval – második bekezdés).

| | |
| --- | --- |

1.   Az elektromosenergia-fogyasztásra kivetett adó alóli mentességek

a)   Az elektromosenergia-fogyasztásra kivetett adó alóli mentesség a feldolgozó- és bányászati iparágak számára

| | |
| --- | --- |

b)   Mentesség bizonyos régiók felhasználói számára az elektromos energiára kivetett adó alól

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

2.   A CO2-adórendszertől való eltérések

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

2

a)   A cement és leca előállítása során energiatermelési célokra felhasznált szén és koksz adómentessége

| | |
| --- | --- |

b)   A papír- és cellulóziparban felhasznált ásványolajokra kivetett CO2-adó csökkentett kulcsa

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

2

| | |
| --- | --- |

Az ásványi olajokra kivetett CO2-adó a fosszilis tüzelőanyagok csökkenő felhasználásához vezet és ezt környezetvédelmi szempontból észrevehető pozitív hatásúnak kell tekinteni. A Hatóság megjegyzi azt, hogy a norvég hatóságok által benyújtott információ szerint a papír- és cellulózipar 1999-ben 60 000 tonnával csökkentette a CO2-kibocsátását. Ezen kívül a norvég kormány jelentése szerint „Norvégia harmadik nemzeti közleménye a Éghajlat-változási keretmegállapodás szerint (2002. június (61))”:

2

2

61

„... az ipari energiafelhasználásból származó CO2-kibocsátás a javuló energiahatékonyság és az energia összetétel változásai miatt jelentősen csökkent.... Az ipari ágazatokban az elektromos- és bioenergia energiaforrásként nagymértékben helyettesítette az ásványi olajokat. Ez különösen hangsúlyos a cellulóz- és papíriparban, amely növekvő mértékben használ fakéreg- és egyéb biológiai hulladék termékeket fűtőanyagként.”

| | |
| --- | --- |

D.   „ÚJ TÁMOGATÁSSÁ” VALÓ MINŐSÍTÉS 2002. JANUÁR 1-JÉTŐL

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

a)   A megfelelő intézkedések elfogadásának kötelező hatása

| | |
| --- | --- |

b)   A kötelező érvény következményei

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

E.   VISSZAFIZETÉS

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

a)   Törvényi elvárások

| | |
| --- | --- |

b)   A visszafizetendő összeg

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

F.   ZÁRÓ KÖVETKEZTETÉSEK

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| 1. | Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében a következő norvég intézkedések képeznek állami támogatást:






  a) | a feldolgozó- és bányászati iparágaknak az elektromos energiára kivetett adó alóli mentessége; |
| --- | --- | --- |

1.

Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében a következő norvég intézkedések képeznek állami támogatást:

a)

a feldolgozó- és bányászati iparágaknak az elektromos energiára kivetett adó alóli mentessége;

| b) | a Finnmarkban és Észak Troms hét településén (Karlsøy, Kvænangen, Kåfjord, Lyngen, Nordreisa, Skjervøy og Storfjord) lévő vállalatok számára az elektromos energiára kivetett adó alóli mentesség; |
| --- | --- |

b)

a Finnmarkban és Észak Troms hét településén (Karlsøy, Kvænangen, Kåfjord, Lyngen, Nordreisa, Skjervøy og Storfjord) lévő vállalatok számára az elektromos energiára kivetett adó alóli mentesség;

| c) | a cement- és lecaiparban energiatermelési célra felhasznált szénre és kokszra kivetett CO2-adó alóli mentesség; |
| --- | --- |

c)

a cement- és lecaiparban energiatermelési célra felhasznált szénre és kokszra kivetett CO2-adó alóli mentesség;

2

| d) | a papír- és cellulóziparban felhasznált ásványi olajokra kivetett CO2-adó csökkentett kulcsa. |
| --- | --- |

d)

a papír- és cellulóziparban felhasznált ásványi olajokra kivetett CO2-adó csökkentett kulcsa.

2

| 2. | A nyersanyagként vagy redukáló hatóanyagként felhasznált szénre és kokszra kivetett CO2-adó alóli mentesség az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében nem képez állami támogatást. |
| --- | --- |

2.

A nyersanyagként vagy redukáló hatóanyagként felhasznált szénre és kokszra kivetett CO2-adó alóli mentesség az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében nem képez állami támogatást.

2

| 3. | A szénre és kokszra kivetett SO2-adó eltörlése, és az olajfinomítók kibocsátásara kivetett SO2-adó 2002. január 1-jétől történt eltörlése az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében nem képez állami támogatást. |
| --- | --- |

3.

A szénre és kokszra kivetett SO2-adó eltörlése, és az olajfinomítók kibocsátásara kivetett SO2-adó 2002. január 1-jétől történt eltörlése az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében nem képez állami támogatást.

2

2

| 4. | Az e határozat 1. pontjában említett intézkedések 2002. január 1-jétől új támogatást képeznek. |
| --- | --- |

4.

Az e határozat 1. pontjában említett intézkedések 2002. január 1-jétől új támogatást képeznek.

| 5. | Az e határozat 1. d) pontjában említett intézkedés 2004. december 31-ig összeegyeztethető az EGT-megállapodás működésével. |
| --- | --- |

5.

Az e határozat 1. d) pontjában említett intézkedés 2004. december 31-ig összeegyeztethető az EGT-megállapodás működésével.

| 6. | Az e határozat 1. a), b) és c) pontjaiban említett intézkedések nem összeegyeztethetők az EGT-megállapodás működésével. |
| --- | --- |

6.

Az e határozat 1. a), b) és c) pontjaiban említett intézkedések nem összeegyeztethetők az EGT-megállapodás működésével.

| 7. | Az e határozat 1. c) pontjában említett összeegyeztethetetlen támogatás esetében nem szükséges visszafizetni az adót. |
| --- | --- |

7.

Az e határozat 1. c) pontjában említett összeegyeztethetetlen támogatás esetében nem szükséges visszafizetni az adót.

| 8. | Az e határozat 1. a) és b) pontjaiban említett összeegyeztethetetlen támogatást a kedvezményezetteknek 2003. február 6-tól kezdődően vissza kell fizetniük. A visszafizetést haladéktalanul végre kell hajtani a nemzeti jog eljárásai szerint, feltéve hogy azok lehetővé teszik a határozat azonnali és hatályos végrehajtását. A visszafizetett összegnek meg kell egyeznie a nemzeti adó egy jelentős részével, de legalább az Energiaadó Irányelvben (2003/96/EK tanácsi irányelv) meghatározott 0,5 EUR/MWh minimális kulccsal. A visszafizetendő adónak tartalmaznia kell a kamatot, attól az időponttól kezdve, amikor az adó a kedvezményezettek rendelkezésére állt egészen a visszafizetésig. A kamatot a regionális támogatás egyenértékének kiszámítására használt referenciakulcs alapján kell kiszámítani, és évente kell kamatos kamatot alkalmazni. |
| --- | --- |

8.

Az e határozat 1. a) és b) pontjaiban említett összeegyeztethetetlen támogatást a kedvezményezetteknek 2003. február 6-tól kezdődően vissza kell fizetniük. A visszafizetést haladéktalanul végre kell hajtani a nemzeti jog eljárásai szerint, feltéve hogy azok lehetővé teszik a határozat azonnali és hatályos végrehajtását. A visszafizetett összegnek meg kell egyeznie a nemzeti adó egy jelentős részével, de legalább az Energiaadó Irányelvben (2003/96/EK tanácsi irányelv) meghatározott 0,5 EUR/MWh minimális kulccsal. A visszafizetendő adónak tartalmaznia kell a kamatot, attól az időponttól kezdve, amikor az adó a kedvezményezettek rendelkezésére állt egészen a visszafizetésig. A kamatot a regionális támogatás egyenértékének kiszámítására használt referenciakulcs alapján kell kiszámítani, és évente kell kamatos kamatot alkalmazni.

| 9. | A norvég kormány e határozat kézhezvételétől számított két hónapon belül köteles értesíteni a Hatóságot az e határozat betartása céljából hozott intézkedésekről. |
| --- | --- |

9.

A norvég kormány e határozat kézhezvételétől számított két hónapon belül köteles értesíteni a Hatóságot az e határozat betartása céljából hozott intézkedésekről.

| 10. | Ennek a határozatnak a Norvég Királyság a címzettje. |
| --- | --- |

10.

Ennek a határozatnak a Norvég Királyság a címzettje.

| 11. | E határozat angol nyelvű változata hiteles. |
| --- | --- |

11.

E határozat angol nyelvű változata hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2004. június 30-án.

az EFTA Felügyeleti Hatósága részére

Hannes HAFSTEIN

elnök

Einar M. BULL

a kollégium tagja

---

(1)  A továbbiakban „az EGT-megállapodás”.

1

(2)  A továbbiakban a „Felügyeleti és Bíróság Megállapodás”.

2

(3)  Meg kell jegyezni, hogy a Felügyeleti és Bíróság Megállapodás 3. jegyzőkönyve az EFTA tagállamok között a Felügyeleti Hatóság és egy Bíróság létrehozásáról szóló 2001. december 10-i 3. jegyzőkönyvét módosító megállapodását követően 2003. augusztus 28-án hatályba lépett. Ezek a módosítások az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendeletet belefoglalták a 3. jegyzőkönyvbe.

3

(4)  Az EGT-megállapodás 61. és 62 cikkeinek és a Felügyeleti és Bíróság Megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikkének alkalmazásáról és értelmezéséről szóló iránymutatást az EFTA Felügyeleti Hatóság 1994. január 19-én fogadta el és adta ki és a Hivatalos Lap 1994.9.3-i L 231. számában és a Hivatalos Lap 1994.9.3-i 32. EGT-kiegészítésében került kihirdetésre, amit legutóbb a Hatóság 2004. március 31-i, még nem kihirdetett 62/04/COL határozata módosított; a továbbiakban a „Hatósági Állami Támogatási Iránymutatás”.

4

(5)  A 2001. május 23-i 152/01/COL hatósági határozat (HL L 237., 2001.9.6., 16. o.) által a Környezetvédelmi Támogatásról szóló Hatósági Állami Támogatási Iránymutatás által elfogadott és az EGT-kiegészítésben (HL 6., 2002.1.24.) kihirdetett, a Környezetvédelmi Támogatásról szóló Állami Támogatási Iránymutatás 15. fejezete; a továbbiakban a „Környezetvédelmi Iránymutatás”.

5

(6)  A környezetvédelmi adóra vonatkozó intézkedésekről (Norvégia) szóló, 2002. július 26-i 149/02/COL EFTA felügyeleti hatósági határozat, HL L 31., 2003.2.6., 36. o.) és HL 8., 2003.2.6., 2. o. EGT-kiegészítése.

6

(7)  Különösen az Iránymutatás 5.3.2. pontja.

7

(8)  Az EFTA államokat, az EU tagállamokat és az érdekelt feleket a nyitó határozatokról tájékoztató és az azokat az erre vonatkozó észrevételeiknek az értesítés kihirdetését (HL C 105., 2003.5.1., 38. o. és a HL 22., 2003.5.1. EGT-kiegészítése) követő két héten belül történő benyújtására felhívó értesítés.

8

(9)  Lásd a 6. lábjegyzetet.

9

(10)  Lásd a 7. lábjegyzetet.

10

(11)  A vonatozó rendelkezés a D statisztikai besorolásra hivatkozik, amely a NACE D 15–37. fejezeteinek felel meg.

11

(12)  A vonatozó rendelkezés a C statisztikai besorolásra hivatkozik, amely a NACE C 10–14. fejezeteinek felel meg.

12

(13)  Nincs hivatkozás semmilyen statisztikai besorolásra, mindamellett az ágazat valószínűleg a NACE A-ba tartozik.

13

(14)  Az 1992. december 23-i 1203. sz. rendelet, „Forskrift om avgiftsmessig avgrensning og praktisering av fritak og lettelser i avgift på elektrisk kraft for industrien m.v.”.

14

(15)  Vö. a 2000. december 21-i 1344. sz. rendelet által módosított 1992. december 23-i 1203. sz. rendelettel, „Forskrift om avgiftsmessig avgrensning og praktisering av fritak og lettelser i avgift på elektrisk kraft for industrien m.v.”.

15

(16)  A 2001. december 11-i 1451. sz. rendelet, „Forskrift om særavgifter”.

16

(17)  A Norvégia esetében alkalmazandó átváltási arány 2002. január 3-tól a következő volt: 8,0105 NOK = 1 EUR, 2003. január 3-tól pedig a következő volt: 7,2360 NOK = 1 EUR. (http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/dbaFile791.html).

17

(18)  Light Expanded Clay Aggregate – porózusagyag-adalék.

18

(19)  A környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló 96/61/EK tanácsi irányelv (IPPC irányelv) végrehajtásához kapcsolódóan (HL L 257., 1996.10.10., 26. o., a 2003/87/EK irányelvvel (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.) módosított irányelv), amint azt a 27/97 Közös Bizottsági Határozattal (HL L 242., 1997.9.4., 76. o. és a 37. EGT-kiegészítés, 1997.9.4., 100. o.) az EGT-megállapodásba átvették. A törvényt 2007. október 30-ig az irányelv rendelkezései szerint kell végrehajtatni.

19

(20)  A megállapodás szerint a mellékletben felsorolt vállalatok nevében (az érintett ágazatok: olajfinomítók, vegyi/kerámia anyagok, cement, vasötvözetek és alumínium) a PIL kijelentette azt, hogy ezek a vállalatok kifejlesztik azt a technológiát és felépítik azokat a tisztítótelepeket, amelyek évente minimum 5 000 tonnával csökkenthetik a norvégiai SO2-kibocsátást. Továbbá a PIL konkrét javaslatokat tesz arra vonatkozóan, hogy hogyan lehet végrehajtani egy kibocsátás-csökkentést és javaslatot tesz arra, hogy hogyan érhető el a teljes 7000 tonnás csökkentés. A PIL létrehozott egy úgynevezett „Feldolgozóipari Környezetvédelmi Alapot” (az „Alap”), a vállalatok SO2-kibocsátásának csökkentéséhez történő hozzájárulás céljára. A részt vevő vállalatok és az Alap 2001. december 18-án megkötöttek egy „Végrehajtási megállapodást”, amely szerint az egyes vállalatok kötelesek folyamatosan befizetéseket folyósítani az Alap részére, amely az egyes vállalatok SO2-kibocsátása valamint az Alap által rögzített kulcsok alapján kerül kiszámításra. Minden, az Alapból támogatásra jogosult kezdeményezést 2009 vége előtt végre kell hajtani. A Végrehajtási Megállapodás 2002. január 1-jén lépett hatályba és 2009. december 31-én jár le.

20

2

2

2

(21)  Az állami támogatásként nyújtott regionális adómentességekről, lásd: E-6/98 ügy, Norvég kormány kontra EFTA Felügyelő Hatóság [1999] Az EFTA Bíróság jelentése, 74. o.

21

(22)  Az Egyesült Királyságban az éghajlat-változási illeték alóli mentesség kettős alkalmazásáról szóló 2002. április 3-i bizottsági határozat (Állami támogatás C 18/2001 és C 19/2001), HL L 229., 2002.8.27., 15. o.

22

(23)  COM (1997) 30 végleges, HL C 139., 1997.5.6., 14. o.

23

(24)  Időközben 2003. október 27-én elfogadták az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló 2003/96/EK tanácsi irányelvet (az „Energia-adó irányelv”) (HL L 283., 2003.10.31., 51. o.), az EGT-megállapodásba nem vették át.

24

(25)  A norvég hatóságok szerint ez a szilíciumfém és a vasszilícium előállításának esete volt.

25

(26)  A ásványolajok jövedékiadó-mértékének közelítéséről szóló, 1992. október 19-i 92/82/EGK tanácsi irányelv (HL L 316., 1992.10.31., 19. o.).

26

(27)  A fűtőolajra kivetett alapadót 2000-ben vezették be az fűtési célra használt elektromos energiáról az olajra történő átváltás akadályozása céljából. Ezt az adót ugyanarra az adóalapra vetették ki, mint az ásványi olajokra kivetett CO2-adó. A papír- és cellulózipar az adó bevezetésétől kezdve teljes mértékben mentesült a fűtőolajra kivetett alapadó alól.

27

2

(28)  A C-134/99 sz. Adria Bécs Csővezeték ügy [2001] ECR I-8365., 49. bekezdés.

28

(29)  Lásd a korábbi 19. lábjegyzetet.

29

(30)  Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv (HL L 275., 2003.10.25., 32. o,), EGT-megállapodásba nem vették át.

30

(31)  Az irányelvet később az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanács irányelvként fogadták el (HL L 283., 2003.10.31., 51. o.).

31

(32)  Hivatkozás történt az 1. sz. St.prp-re (2002-2003).

32

(33)  Lásd a korábbi 31. lábjegyzetet.

33

(34)  Megállapodás az Európai Szén- és Acélközösség és a Norvég Királyság között (HL L 348., 1974.12.27., 17. o.). Ez a kétoldalú Szabadkereskedelmi Megállapodás hatályban marad az ESZAK-Szerződés lejárta után is. Az e Megállapodásba foglalt jogokat és kötelezettségeket az EK tagállamok 2002. július 19-i Kormányképviselői Konferenciáján hozott határozat eredményeként az ESZAK-ról az Európai Közösségre ruházták át. Az ESZAK-Szerződés 2002 júliusában történő lejártával az ESZAK acélszektorának nyújtott állami támogatás közösségi kezelését belefoglalták került az EK-szerződés jogi keretébe.

34

(35)  Az acélágazatra vonatkozóan lásd az EGT-megállapodás 26. jegyzőkönyvét az EGT-megállapodás 14. jegyzőkönyvének 5. cikkével együtt. A többi termékre vonatkozóan lásd az EGT-megállapodás 14. jegyzőkönyvének 1. cikkét és a 2. cikkének (1) bekezdését, valamint a kétoldalú Szabadkereskedelmi Megállapodás 1. cikkét és a mellékletét, amely az 1. cikkben említett termékeket sorolja fel.

35

(36)  Lásd a Hatóságnak a közvetlen vállalati adóztatásra vonatkozó állami támogatási szabályok alkalmazásáról szóló Állami Támogatási Iránymutatása 17B. fejezete (1) bekezdésének 17B.3.1. pontját.

36

(37)  Lásd a Hatóság Állami Támogatási Iránymutatása 17B. fejezete (4) bekezdésének 17B.3.1. pontját és az Olaszország kontra Bizottság [1974] ECR 709, 173/73 sz. ügy, 15. cikk.

37

(38)  Lásd a Hatóság Állami Támogatási Iránymutatása 17B. fejezete (4) bekezdésének 17B.3.1. pontját.

38

(39)  Lásd Darmon főtanácsnok véleményét a C-72 és 73/91 ügyekben, Firma Sloman Neptun Schiffahrts [1993] ECR I-887, 50. cikk.

39

(40)  A fent idézett 173/73 sz. ügy, 15. cikk.

40

(41)  A korábban idézett C-143/99 sz. ügy, 55. cikk. Lásd szintén a Belgium kontra Bizottság [1999] ECR I-3671 C-75/97 sz. ügy 31. cikkét., ahol a Bíróság fenntartotta azt, hogy „az egyes ágazatok számára megnövelt csökkentések korlátozása tette ezeket a csökkentési intézkedéseket szelektívvé úgy, hogy ezek az intézkedések kielégítették a specifikusság feltételét.”

41

(42)  A korábban idézett C-143/99sz. ügy 48. paragrafusa; és a korábban idézett C-75/97. sz. ügy 32. cikke.

42

(43)  Lásd az N 449/2001 sz. állami támogatást – Németország, Az ökológiai adók 2002. március 31. utáni fenntartása; C 42/03 sz. (ex NN 3/B/2001 és NN 4/B/2001) állami támogatás – Svédország, Energia Adórendszer; NN 75/2002. sz. állami támogatás – Finnország, Differenciált energia adókulcsok az elektromos energia esetében.

43

(44)  A korábban idézett C-143/99 sz. ügy 49. cikke.

44

(45)  A C 33/2003 (ex NN 34/2003) sz. állami támogatás – Ausztria, visszatérítés a gázra és elektromos energiára kivetett energia adókból 2002-ben és 2003-ban; az N 449/2001 sz. állami támogatás – Németország, az ökológiai adóreform 2002. március 31-ét követő fenntartása; az NN 3/A/2001 és NN 4/A/2001 sz. állami támogatás – Svédország, A CO2 adórendszer meghosszabbítása; A C 18/2001 (N 123/2000) sz. állami támogatás – Egyesült Királyság, a éghajlat-változási illeték.

45

2

(46)  Az alkalmazott elektromosenergia-adó, pl. teljes egészében az építőiparra vonatkozóan („Bygge- og anleggsvirksomhet”), F statisztikai besorolásba tartozik, a NACE F-el összhangban.

46

(47)  A norvég elektromos energia adó olyan helyzetekhez vezethetett, ahol például az irodai tér 75 %-át adminisztratív célokra használták azt eredményezve, hogy az egész épület elektromosenergia-fogyasztása mentesült az elektromos energiára vonatkozó adó alól.

47

(48)  Az N 416/1999 sz. állami támogatás – Dánia, Elektromos energia reform. Lásd a Bizottságnak az állami támogatási szabályoknak a közvetlen vállalati adózásra vonatkozó intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló közleményét (HL C 384., 1998.12.10., 3. o.) és a Hivatal Állami Támogatási Iránymutatása 17B. fejezete (4) bekezdésének vonatkozó 17B.3.1. pontját. (HL L 137., 2000.6.8., 22. o. és a 26. sz. EGT-kiegészítés, 2000.6.8., 12. o.).

48

(49)  Lásd különösen a dán „Lov om afgift af electricitet” törvény 11. szakaszát, amely elérhető a http://147.29.40.90/DELFIN/HTML/A1998/0068929.htm címen.

49

(50)  Lásd a korábbi 22. lábjegyzetet.

50

(51)  Az NN 3A/2001 és NN 4A/2001 sz. állami támogatás – Svédország, a CO2-adórendszer meghosszabbítása. Lásd ennek a határozatnak a 3.5 és 4.3 pontjait.

51

2

(52)  Az irányelv 2. cikke (4) bekezdésének b) albekezdése.

52

(53)  Az irányelv 22. preambulumbekezdése.

53

(54)  A Hatóság Állami Támogatási Iránymutatásának 15. fejezete, bevezetés, 5. bekezdés.

54

(55)  Az Energiaadó Irányelv szerint az ásványtani folyamatoknak a rendszerből történő kizárása egy környezetvédelmi adórendszer jellegén és logikáján belül esőnek tekinthető (2(4)(b) cikk és a 22. preambulumbekezdés). A rendszer jellegébe és logikájába azonban nem eshet bele néhány, de nem az összes, ásványtani folyamat kizárása az energiaadó-rendszerből, amint az a norvég adórendszerben fennáll.

55

(56)  A C-53/00 Ferring SA kontra Agence centrale des organismes de sécurité sociale (ACOSS) [2001] ECR I-9067 üggyel ellentétben, amelyben a Bíróság úgy találta, hogy a gyógyszereknek a gyógyszertárak számára történő közvetlen értékesítésére kivetett adó, amelyet nem vetettek ki a nagykereskedőkre, egy szelektív adómentesség. Ebben az esetben a kereskedők két csoportja közvetlen versenyben állt egymással, a vizsgált adó pedig közvetlen hatással volt a közöttük fennálló versenyhelyzetre és a francia hatóságok egyik külön célja ilyen hatások létrehozása volt.

56

(57)  Vö. a Tizzano főtanácsnok által a C-53/00, Ferring ügyre vonatkozó fentebb idézett véleményével, 38. bekezdés.

57

(58)  Lásd a korábbi 22.és 51. lábjegyzeteket.

58

(59)  Azaz 0,5 EUR/MWh, lásd a 10. cikket a 2003/96/EK tanácsi irányelv (fentebb idézve) I. mellékletének C. táblázatával együttesen.

59

(60)  A Hatóság Állami Támogatási Iránymutatásának 25. fejezete.

60

(61)  http://odin.dep.no/archive/mdvedlegg/01/17/T1386032.pdf.

61

(62)  HL L 316., 1992.10.31., 19. o.

62

(63)  Az energiatermékek és az elektromos energia adózási keretét átalakító 2003/96/EK tanácsi irányelv, fentebb idézve.

63

(64)  Ezzel összefüggésben lásd: C-242/00 sz. ügy, Németország kontra Bizottság [2002] ECR I-5603, 28. cikk

64

(65)  C-242/00 sz. ügy Németország kontra Bizottság, fentebb idézve, 28. cikk. A megfelelő intézkedések elfogadásának kötelező hatása jelenleg a Felügyeleti és Bíróság Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 19. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében van világosan meghatározva.

65

(66)  Ezzel összefüggésben lásd: C-313/90 sz. ügy CIRFS [1993] ECR I-1125, 36. cikk

66

(67)  Vö. pl. a C 42/2003 sz. állami támogatással – Svédország; az E 10/2000 sz. állami támogatással – Németország; és a C 37/2000 sz. állami támogatással – Portugália.

67

(68)  A korábban idézett 313/90 sz. ügy, CIRFS, 35. cikk.

68

(69)  Vö. a Meghallgatási jelentés [1993] ECR-1151 14. cikkével.

69

(70)  Hasonló módon, a fent említett, a svéd környezetvédelmi adókra vonatkozó nyitó határozatban a Bizottságnak az volt a véleménye, hogy a megfelelő intézkedések Svédország által történt elfogadásának önmagában az volt a hatása, hogy az addig létező támogatást új támogatássá minősítette olyan mértékig, hogy a támogatási rendszerek nem összeegyeztethetők az új iránymutatásokkal. Ugyanúgy mint a jelenlegi esetben, a Bizottság a nyitó határozat elfogadását megelőzően nem hajtotta végre a különböző svéd rendszerek semmilyen egyedi felmérését, vö. a C 42/2003 sz. állami támogatással.

70

(71)  A korábban idézett C-242/00 sz. ügy, 28. cikk.

71

(72)  A C-36/00 sz. ügy, Spanyolország kontra Bizottság [2002] ECR I-3243, 24., 25. és 32. cikkek.

72

(73)  Lásd a Felügyeleti és Bíróság Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 14. cikkét és a 3. jegyzőkönyv 2003. augusztus 28-i hatályba lépését megelőzően a Hatóság Állami Támogatási Iránymutatása 6. fejezetének 6.2.3. pontját.

73

(74)  Vö. a C-169/95 sz. ügy: Spanyolország kontra Bizottság [1997] ECR I-135, 51. bekezdés; a C-24/95 sz. ügy: Alcan Deutschland [1997] ECR I-1591, 25. bekezdés; és T-55/99 sz. ügy: Confederación Española de Transporte de Mercancías (CETM) [2000] ECR II-3207, 121–131. bekezdések.

74

(75)  Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet.

75

(76)  Lásd a 6. lábjegyzetet.

76

(77)  Valójában valószínűnek tűnik az, hogy a legtöbb kedvezményezett tudomást szerzett a megfelelő intézkedések Norvégia által történt elfogadásáról és a támogatási rendszerek összeegyeztethetőségére vonatkozóan felmerültek kétségek már 2002 májusában, amikor a nyilvánosság értesült erről a norvég kormány módosított 2002. évi költségvetéséből, 2002 októberében, amikor a kormány közzétette a Hatóság nyitó határozatára vonatkozó észrevételeit az interneten, valamint ezenfelül nyilvánosságra hozta a nyitó határozat lényegi tartalmát a 2003. évi állami költségvetésben, vagy pedig legkésőbb 2002 decemberében, amikor a kormány közzétett egy jelentést az új Környezetvédelmi iránymutatás által az elektromos energiára kivetett adóra gyakorolt következményekről.

77

(78)  Ez összhangban van a Bizottság gyakorlatával (vö. a C33/2003 sz. állami támogatással – Ausztria), jóllehet a Bizottság az Energia Adózási Irányelv elfogadása előtt az általános adókulcs csak 20-25 százalékát tekintette a nemzeti adó jelentős részét kitevő összegnek (Az N 449/2001 sz. állami támogatás – Németország; az NN 3A/2001 és NN 4A/2001 sz. állami támogatások – Svédország.

78

(79)  Lásd a Felügyeleti és Bíróság Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 14. cikkének (2) bekezdését és az Állami Támogatási Iránymutatás 34. fejezetét.

79

---

| 23.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 319/62 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 319/62

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG HATÁROZATA

(2004. szeptember 9.)

Izlandnak a vírusos vérfertőzés (VHS), illetve a fertőző vérképzőszervi elhalás (IHN) halbetegségekre vonatkozó helyzetéről

(2004/C 319/09)

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra, a továbbiakban: az EGT-megállapodás, és különösen annak 109. cikkére és 1. jegyzőkönyvére,

TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, az EFTA Felügyeleti Hatóságot és az EFTA-Bíróságot létrehozó megállapodásra, és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésének d) pontjára és az 1. jegyzőkönyvére,

TEKINTETTEL az EGT-megállapodás I. melléklete I. fejezetének 4.1.5. pontjában említett jogszabályra, a tenyésztett víziállatok és az akvakultúra-termékek forgalomba hozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 1991. január 28-i 91/67/EGK tanácsi irányelvre, ahogy azt az EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyve kiigazította, és különösen az említett jogszabály 5. cikkére,

TEKINTETTEL az áruk szabad mozgására vonatkozó egyes döntések és intézkedések meghozatala tekintetében felelős tagállam felhatalmazásáról szóló, 2004. július 14-i 196/04/COL EFTA felügyeleti hatósági határozatra és különösen annak 1. pontjára,

| | |
| --- | --- |

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| 1. | Izlandnak a mellékletben említett részei mentes szárazföldi és mentes part menti területnek minősülnek a vírusos vérfertőzés (VHS), illetve a fertőző vérképzőszervi elhalás (IHN) halbetegségek tekintetében. |
| --- | --- |

1.

Izlandnak a mellékletben említett részei mentes szárazföldi és mentes part menti területnek minősülnek a vírusos vérfertőzés (VHS), illetve a fertőző vérképzőszervi elhalás (IHN) halbetegségek tekintetében.

| 2. | Ez a határozat 2004. szeptember 15-én lép hatályba. |
| --- | --- |

2.

Ez a határozat 2004. szeptember 15-én lép hatályba.

| 3. | Ennek a határozatnak Izland a címzettje. |
| --- | --- |

3.

Ennek a határozatnak Izland a címzettje.

| 4. | A határozat angol nyelven hiteles. |
| --- | --- |

4.

A határozat angol nyelven hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2004. szeptember 9-én.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Bernd HAMMERMANN

a testület tagja

Niels FENGER

igazgató

---

MELLÉKLET

Az IHN és a VHS halbetegségek, vagy e betegségek egyike tekintetében mentes övezetek

IHN

Izland minden szárazföldi és part menti területe.

VHS

Izland minden szárazföldi és part menti területe.

---

| 23.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 319/65 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 319/65

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG HATÁROZATA

(2004. szeptember 9.)

a lazacok fertőző vérszegénységével (ISA) fertőzött norvég gazdaságokról valamennyi hal eltávolítását célzó, Norvégia által benyújtott terv elfogadásáról

(2004/C 319/10)

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra, a továbbiakban: az EGT-megállapodás, és különösen annak 109. cikkére és 1. jegyzőkönyvére,

TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, az EFTA Felügyeleti Hatóságot és az EFTA-Bíróságot létrehozó megállapodásra, és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésének d) pontjára és az 1. jegyzőkönyvére,

TEKINTETTEL az EGT-megállapodás I. melléklete I. fejezetének 3.1.7. pontjában említett jogszabályra, az egyes halbetegségek elleni védekezés céljából közösségi minimumintézkedések bevezetéséről szóló, 1993. június 24-i 93/53/EGK tanácsi irányelvre, amelyet módosítottak, és amelyet módosított az EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyve, és különösen ezen irányelv 6. cikke a) pontjának első francia bekezdésére,

TEKINTETTEL az áruk szabad mozgására vonatkozó egyes döntések és intézkedések meghozatala tekintetében a tagállamait különleges felelőséggel felhatalmazó, 2004. július 14-i 196/04/COL EFTA felügyeleti hatósági határozatra, és különösen annak 1. pontjára,

| | |
| --- | --- |

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| 1. | A lazacok fertőző vérszegénységével (ISA) fertőzött norvég gazdaságokról valamennyi hal eltávolítását célzó, Norvégia által benyújtott tervet jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

1.

A lazacok fertőző vérszegénységével (ISA) fertőzött norvég gazdaságokról valamennyi hal eltávolítását célzó, Norvégia által benyújtott tervet jóvá kell hagyni.

| 2. | Ez a határozat 2004. szeptember 15-én lép hatályba. |
| --- | --- |

2.

Ez a határozat 2004. szeptember 15-én lép hatályba.

| 3. | Ennek a határozatnak Norvégia a címzettje. |
| --- | --- |

3.

Ennek a határozatnak Norvégia a címzettje.

| 4. | A határozat angol nyelven hiteles. |
| --- | --- |

4.

A határozat angol nyelven hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2004. szeptember 9-én.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Bernd HAMMERMANN

a testület tagja

Niels FENGER

igazgató

---

| 23.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 319/67 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 319/67

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG HATÁROZATA

(2004. szeptember 9.)

Norvégia egész partvonalának a Bonamia ostreae és a Marteilia refringens betegségek tekintetében mentes zónaként való elismeréséről

(2004/C 319/11)

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra, a továbbiakban: az EGT-megállapodás, és különösen annak 109. cikkére és 1. jegyzőkönyvére,

TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, az EFTA Felügyeleti Hatóságot és az EFTA-Bíróságot létrehozó megállapodásra, és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésének d) pontjára és az 1. jegyzőkönyvére,

TEKINTETTEL az EGT-megállapodás I. melléklete I. fejezetének 4.1.5. pontjában említett jogszabályra, a tenyésztett víziállatok és az akvakultúra-termékek forgalomba hozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 1991. január 28-i 91/67/EGK tanácsi irányelvre, amelyet az EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyve módosított, és különösen az említett irányelv 5. cikkére,

TEKINTETTEL az áruk szabad mozgására vonatkozó egyes döntések és intézkedések meghozatala tekintetében a tagállamait különleges felelőséggel felhatalmazó, 2004. július 14-i 196/04/COL EFTA felügyeleti hatósági határozatra, és különösen annak 1. pontjára,

| | |
| --- | --- |

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| 1. | A B. ostreae és a M. refringens betegségek tekintetében mentesnek minősülő norvég övezeteket a melléklet tartalmazza. |
| --- | --- |

1.

A B. ostreae és a M. refringens betegségek tekintetében mentesnek minősülő norvég övezeteket a melléklet tartalmazza.

| 2. | Ez a határozat 2004. szeptember 15-én lép hatályba. |
| --- | --- |

2.

Ez a határozat 2004. szeptember 15-én lép hatályba.

| 3. | Ennek a határozatnak Norvégia a címzettje. |
| --- | --- |

3.

Ennek a határozatnak Norvégia a címzettje.

| 4. | A határozat angol nyelven hiteles. |
| --- | --- |

4.

A határozat angol nyelven hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2004. szeptember 9-én.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Bernd HAMMERMANN

a testület tagja

Niels FENGER

igazgató

---

MELLÉKLET

A Bonamia ostreae és a Marteilia refringens puhatestű-betegségek tekintetében mentes zónák

| 1. | A teljes norvég partvonal. |
| --- | --- |

1.

A teljes norvég partvonal.

---

EFTA-bíróság

| 23.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 319/70 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 319/70

---

A Fesil ASA és a Finnfjord Smelteverk AS által, 2004. augusztus 31-én az EFTA Felügyeleti Hatóság ellen benyújtott kereset

(E-5/04. sz. ügy)

(2004/C 319/12)

E bíróság előtt a Fesil ASA és a Finnfjord Smelteverk AS, képviseli: Jan Magne Langseth, ügyvéd, Advokatfirmaet Schjødt AS, Dronning Mauds gt. 11, P.b. 2444 Solli, N-0201 Oslo, 2004. augusztus 31-én keresetet nyújtott be az EFTA Felügyeleti Hatóság ellen.

A felperesek a következőket kérik a Bíróságtól:

| 1. | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2004. június 30-i 148/04/COL határozatának hatályon kívül helyezése; és |
| --- | --- |

1.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2004. június 30-i 148/04/COL határozatának hatályon kívül helyezése; és

| 2. | Az EFTA Felügyeleti Hatóság kötelezése a költségek megfizetésére. |
| --- | --- |

2.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság kötelezése a költségek megfizetésére.

Jogi háttér, tényállás és jogalap:

| — | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 148/04/COL határozata (a továbbiakban: a határozat) megállapítja, hogy a feldolgozóipart és a bányászatot a villamosenergia-fogyasztásra vonatkozó adó alól mentesítő norvég intézkedés állami támogatásnak minősül, és 2002. január 1-jétől új támogatásnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

—

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 148/04/COL határozata (a továbbiakban: a határozat) megállapítja, hogy a feldolgozóipart és a bányászatot a villamosenergia-fogyasztásra vonatkozó adó alól mentesítő norvég intézkedés állami támogatásnak minősül, és 2002. január 1-jétől új támogatásnak kell tekinteni.

| — | A határozat megállapítja, hogy a vonatkozó intézkedések összeegyeztethetetlenek az EGT-megállapodással, és az összeegyeztethetetlen támogatásokat vissza kell vonni a támogatások kedvezményezettjeitől. |
| --- | --- |

—

A határozat megállapítja, hogy a vonatkozó intézkedések összeegyeztethetetlenek az EGT-megállapodással, és az összeegyeztethetetlen támogatásokat vissza kell vonni a támogatások kedvezményezettjeitől.

| — | Az EFTA Felügyeleti Hatóság nem megfelelően ítélte meg az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdését. |
| --- | --- |

—

Az EFTA Felügyeleti Hatóság nem megfelelően ítélte meg az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdését.

| — | Az EFTA Felügyeleti Hatóság visszaél az EGT-megállapodás szerinti hatáskörével azáltal, hogy nem megfelelően alkalmazza az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdését és a környezetvédelmi iránymutatásokat. |
| --- | --- |

—

Az EFTA Felügyeleti Hatóság visszaél az EGT-megállapodás szerinti hatáskörével azáltal, hogy nem megfelelően alkalmazza az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdését és a környezetvédelmi iránymutatásokat.

| — | Nincs jogalapja az állítólagos támogatások visszafizettetésének a felperesek által. |
| --- | --- |

—

Nincs jogalapja az állítólagos támogatások visszafizettetésének a felperesek által.

---

| 23.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 319/71 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 319/71

---

A Prosessindustriens Landsforening, Borregaard, Elkem ASA, Norsk Hydro ASA, Eramet Norway AS, Norske Skogindustrier ASA, Södra Cell Folla AS, Tinfos Titan & Iron KS és a Yara International ASA által 2004. augusztus 31-én az EFTA Felügyeleti Hatóság ellen benyújtott kereset

(E-6/04. sz. ügy)

(2004/C 319/13)

E bíróság előtt a Prosessindustriens Landsforening, Borregaard, Elkem ASA, Norsk Hydro ASA, Eramet Norway AS, Norske Skogindustrier ASA, Södra Cell Folla AS, Tinfos Titan & Iron KS, és a Yara International ASA, képviseli: Onno W. Brouwer és Michael Schuette ügyvédek, Freshfields Bruckhaus Derringer, Bastion Tower, Place du Champ de Mars 5, 1050 Brussels,2004. augusztus 31-én keresetet nyújtott be az EFTA Felügyeleti Hatóság ellen.

A felperesek a következőket kérik a Bíróságtól:

| 1. | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2004. június 30-i 148/04/COL határozatának hatályon kívül helyezése; és |
| --- | --- |

1.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2004. június 30-i 148/04/COL határozatának hatályon kívül helyezése; és

| 2. | Az EFTA Felügyeleti Hatóság kötelezése a költségek megfizetésére. |
| --- | --- |

2.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság kötelezése a költségek megfizetésére.

Jogi háttér, tényállás és jogalap:

| — | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2004. június 30-i 148/04/COL határozata (a továbbiakban: a határozat) a villamos energiára kivetett adót érinti, és megállapítja, hogy amennyiben nem alkalmazzák a kérdéses adót a feldolgozóiparra, az állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

—

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2004. június 30-i 148/04/COL határozata (a továbbiakban: a határozat) a villamos energiára kivetett adót érinti, és megállapítja, hogy amennyiben nem alkalmazzák a kérdéses adót a feldolgozóiparra, az állami támogatásnak minősül.

| — | Az EFTA Felügyeleti Hatóság megsértette az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdését. |
| --- | --- |

—

Az EFTA Felügyeleti Hatóság megsértette az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdését.

| — | Az EFTA Felügyeleti Hatóság megsértette az EGT-megállapodás 61. cikkét és a 3. jegyzőkönyvnek az állami támogatásokról szóló II. részét abban a tekintetben, hogy egy meglévő támogatást új támogatásnak minősített. |
| --- | --- |

—

Az EFTA Felügyeleti Hatóság megsértette az EGT-megállapodás 61. cikkét és a 3. jegyzőkönyvnek az állami támogatásokról szóló II. részét abban a tekintetben, hogy egy meglévő támogatást új támogatásnak minősített.

| — | A határozat sérti a jogbiztonság elvét. |
| --- | --- |

—

A határozat sérti a jogbiztonság elvét.

| — | Az EFTA Felügyeleti Hatóság nem a megfelelő eljárást követte, és megsértette az ESA/Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 17., 18. és 19. cikkét. |
| --- | --- |

—

Az EFTA Felügyeleti Hatóság nem a megfelelő eljárást követte, és megsértette az ESA/Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 17., 18. és 19. cikkét.

| — | A határozat sérti az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkét a támogatások visszavonása tekintetében. |
| --- | --- |

—

A határozat sérti az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkét a támogatások visszavonása tekintetében.

---

| 23.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 319/72 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 319/72

---

A Norvég Királyság által 2004. szeptember 1-jén az EFTA Felügyeleti Hatóság ellen benyújtott kereset

(E-7/04. sz. ügy)

(2004/C 319/14)

E bíróság előtt a Norvég Királyság, képviseli: Ketil Bøe Moen, helyettes ügyvéd, Office of the Attorney General (Civil Affairs), és Ingeborg Djupvik, tanácsadó, Ministry of Foreign Affairs, meghatalmazottak, c/o The Attorney General (Civil Affairs), Oslo, 2004. szeptember 1-jén keresetet nyújtott be az EFTA Felügyeleti Hatóság ellen.

A felperes a következőket kéri a Bíróságtól:

| 1. | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2004. június 30-i 148/04/COL határozatának hatályon kívül helyezése; és |
| --- | --- |

1.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2004. június 30-i 148/04/COL határozatának hatályon kívül helyezése; és

| 2. | Az EFTA Felügyeleti Hatóság kötelezése a költségek megfizetésére. |
| --- | --- |

2.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság kötelezése a költségek megfizetésére.

Jogi háttér, tényállás és jogalap:

| — | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2004. június 30-i 148/04/COL határozata (a továbbiakban: a határozat) a környezetvédelmi adóval kapcsolatos intézkedéseket érint Norvégiában. |
| --- | --- |

—

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2004. június 30-i 148/04/COL határozata (a továbbiakban: a határozat) a környezetvédelmi adóval kapcsolatos intézkedéseket érint Norvégiában.

| — | Az EFTA Felügyeleti Hatóság a határozatban többek között megállapította, hogy az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében négy norvég adóintézkedés állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

—

Az EFTA Felügyeleti Hatóság a határozatban többek között megállapította, hogy az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében négy norvég adóintézkedés állami támogatásnak minősül.

| — | Az EFTA Felügyeleti Hatóság a határozatban elrendelte az említett adóintézkedések közül kettő által megtestesített támogatás visszavonását arra az előtételre alapozva, hogy az állítólagos támogatási rendszerek 2002. január 1-jétől új támogatást testesítettek meg. |
| --- | --- |

—

Az EFTA Felügyeleti Hatóság a határozatban elrendelte az említett adóintézkedések közül kettő által megtestesített támogatás visszavonását arra az előtételre alapozva, hogy az állítólagos támogatási rendszerek 2002. január 1-jétől új támogatást testesítettek meg.

| — | Az EFTA Felügyeleti Hatóság megsértette az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdését. |
| --- | --- |

—

Az EFTA Felügyeleti Hatóság megsértette az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdését.

| — | A vonatkozó adóintézkedések nem új támogatások. |
| --- | --- |

—

A vonatkozó adóintézkedések nem új támogatások.

| — | Nincs jogalapja az állítólagos támogatások visszafizettetésének a felperesek által. |
| --- | --- |

—

Nincs jogalapja az állítólagos támogatások visszafizettetésének a felperesek által.

---

III Közlemények

Bizottság

| 23.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 319/73 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 319/73

---

PÁLYÁZATI FELHÍVÁS – EAC 65/04

Tempus III: Útmutató pályázók számára 2004/2005

(2004/C 319/15)

1.   CÉLKITŰZÉSEK ÉS LEÍRÁS

A Tempus, az Európai Bizottság európai felsőoktatási együttműködési programja támogatásokat biztosít a partnerországokban folyó felsőoktatási tevékenységek fejlesztésére és szerkezetátalakítására. A Tempus EU-tagállamok és partnerországok felsőoktatási intézményeit projektkonzorciumként magába foglaló többoldalú együttműködési programokhoz nyújt támogatást. A Tempus-program végrehajtása során a nemzeti koordinációt a Bizottság és az egyes partnerországok illetékes hatóságai által évente meghatározott, nemzeti prioritásokat figyelembe vevő projektek benyújtása biztosítja.

A Tempus-program keretében történő együttműködés három fő eszköze az alábbi:

| — | egyéni mobilitási támogatások (IMG): céljuk, hogy a felsőoktatásban tudományos vagy ügyviteli munkakörben foglalkoztatott személyzetnek lehetőséget nyújtsanak arra, hogy külföldi, korlátozott számban rendelkezésre álló mobilitási programban részt vegyen, |
| --- | --- |

—

egyéni mobilitási támogatások (IMG): céljuk, hogy a felsőoktatásban tudományos vagy ügyviteli munkakörben foglalkoztatott személyzetnek lehetőséget nyújtsanak arra, hogy külföldi, korlátozott számban rendelkezésre álló mobilitási programban részt vegyen,

| — | strukturális és kiegészítő tevékenységek (SCM): rövid távú, felülről lefelé való megközelítést alkalmazó projektek, amelyek fő célja a nemzeti szintű reform, |
| --- | --- |

—

strukturális és kiegészítő tevékenységek (SCM): rövid távú, felülről lefelé való megközelítést alkalmazó projektek, amelyek fő célja a nemzeti szintű reform,

| — | közös európai projektek (JEP): középtávú, alulról felfelé való megközelítést alkalmazó projektek, amelyek fő célja az intézményi szintű reform. |
| --- | --- |

—

közös európai projektek (JEP): középtávú, alulról felfelé való megközelítést alkalmazó projektek, amelyek fő célja az intézményi szintű reform.

2.   TÁMOGATÁSRA JOGOSULT PÁLYÁZÓK

A Tempus-programban részvételre jogosult intézmények és szervezetek magukban foglalnak felsőoktatási intézményeket, akárcsak olyan, nem tudományos tevékenységgel foglalkozó intézményeket, mint a nem kormányzati szervezetek, az üzleti célú vállalkozások, a különféle iparágak, illetve a hatóságok.

Ezeknek az intézményeknek az alábbi, a programban részt vevő országok valamelyikében kell székhellyel rendelkezniük:

| — | az Európai Közösség huszonöt tagállamában, |
| --- | --- |

—

az Európai Közösség huszonöt tagállamában,

| — | a partnerországokban – jelenleg ezek közé tartozik a nyugat-balkáni országok közül Albánia, Bosznia-Hercegovina, Horvátország, Macedónia volt Jugoszláv Köztársaság, valamint Szerbia és Montenegró (1); a kelet-európai és közép-ázsiai országok közül Azerbajdzsán, Belarusz Köztársaság, Grúzia, Kazahsztán, Kirgizisztán, Moldova, Mongólia, az Orosz Föderáció, Örményország, Tádzsikisztán, Türkmenisztán, Ukrajna és Üzbegisztán; valamint a Mediterrán-térség országai közül Algéria, Egyiptom, Izrael (2), Jordánia, Libanon, Marokkó, a Palesztin Nemzeti Hatóság, Szíria és Tunézia. |
| --- | --- |

—

a partnerországokban – jelenleg ezek közé tartozik a nyugat-balkáni országok közül Albánia, Bosznia-Hercegovina, Horvátország, Macedónia volt Jugoszláv Köztársaság, valamint Szerbia és Montenegró (1); a kelet-európai és közép-ázsiai országok közül Azerbajdzsán, Belarusz Köztársaság, Grúzia, Kazahsztán, Kirgizisztán, Moldova, Mongólia, az Orosz Föderáció, Örményország, Tádzsikisztán, Türkmenisztán, Ukrajna és Üzbegisztán; valamint a Mediterrán-térség országai közül Algéria, Egyiptom, Izrael (2), Jordánia, Libanon, Marokkó, a Palesztin Nemzeti Hatóság, Szíria és Tunézia.

Az alábbi országok intézményeinek és szervezeteinek önfinanszírozási alapon nyílik lehetőségük a Tempus-projektekben való részvételre:

| — | Bulgária, Románia és Törökország mint fennmaradó tagjelölt országok; Bulgária és Románia partnerországként 1990 és 2000 között is részt vett a Tempus-programban, és kellő tapasztalattal illetve pozitív eredménnyel rendelkezik, amely hasznosnak bizonyulhat a projekt konzorciumok számára, |
| --- | --- |

—

Bulgária, Románia és Törökország mint fennmaradó tagjelölt országok; Bulgária és Románia partnerországként 1990 és 2000 között is részt vett a Tempus-programban, és kellő tapasztalattal illetve pozitív eredménnyel rendelkezik, amely hasznosnak bizonyulhat a projekt konzorciumok számára,

| — | a 24-ek csoportjának Európai Közösségen kívüli tagjai (jelenleg az Amerikai Egyesült Államok, Ausztrália, Izland, Japán, Kanada, Liechtenstein, Norvégia, Svájc és Új-Zéland). |
| --- | --- |

—

a 24-ek csoportjának Európai Közösségen kívüli tagjai (jelenleg az Amerikai Egyesült Államok, Ausztrália, Izland, Japán, Kanada, Liechtenstein, Norvégia, Svájc és Új-Zéland).

3.   KÖLTSÉGVETÉS ÉS A PROJEKTEK IDŐTARTAMA

A Tempus-program finanszírozása a CARDS (Nyugat-Balkán), a MEDA (földközi-tengeri országok), valamint a TACIS (Kelet-Európa, Kaukázus és Közép-Ázsia) regionális együttműködési programok keretében történik. A Tempus-programhoz a CARDS-program keretében hozzávetőlegesen tizenötmillió EUR, a MEDA-program keretében hozzávetőlegesen húszmillió EUR, a TACIS-program keretében szintén hozzávetőlegesen húszmillió EUR áll rendelkezésre.

A mobilitásra irányuló támogatási kérelmek a mobilitási költségek 100 %-át fedezik. Az egyéni mobilitási támogatások időtartama 1–8 hét, azonban nem haladhatják meg az 5 000 EUR-t.

A strukturális és kiegészítő tevékenységekhez, valamint a közös európai projektekhez kérelmezett támogatások a projekt teljes támogatható költségének 95 %-át fedezik; a projekt teljes támogatható költségének fennmaradó 5 %-át a pályázó, illetve a konzorcium társfinanszírozzák.

A strukturális és kiegészítő tevékenységek maximális időtartama 1 év, a támogatás maximális összege 150 000 EUR a strukturális tevékenységek, illetve 100 000 EUR a kiegészítő tevékenységek esetében.

A kétéves közös európai projektek esetében a támogatás maximális összege 300 000 EUR, a hároméves közös európai projektek esetében 500 000 EUR.

4.   A PÁLYÁZATOK BENYÚJTÁSÁNAK HATÁRIDEJE

Az egyéni mobilitási támogatásokra vonatkozó pályázatok éves benyújtási határideje: február 15., június 15. és október 15.

A strukturális és kiegészítő tevékenységekre vonatkozó pályázatok éves benyújtási határideje: február 15. és október 15.

A közös európai projektekre vonatkozó pályázatok éves benyújtási határideje: december 15.

5.   TOVÁBBI INFORMÁCIÓK

A Tempus-programra vonatkozó pályázati felhívást („Útmutató pályázók számára” a 2004/2005 évi végrehajtás tekintetében) öt nyelven tették közzé (angol, francia, német, arab, orosz) az alábbi weboldal „Apply for Tempus” linkje alatt. Ezen a weboldalon tájékoztató található az egyes kiválasztott pályázatokról és az egyes partnerországokhoz kapcsolódó támogatási jogosultságokról is:

http://www.etf.eu.int/tempus.nsf.

A támogatást igénylő pályázatokat a pályázati felhívás által előírt feltételek tiszteletbentartásával és a pályázati felhívásban szereplő formanyomtatványokon kell benyújtani.

---

(1)  Koszovó ideiglenes nemzetközi polgári igazgatás alatt áll az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. állásfoglalása értelmében.

(2)  Mivel nem részesül MEDA kétoldalú támogatásban, Izrael részvétele a programban önfinanszírozáson alapszik.

---

| 23.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 319/75 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 319/75

---

Felhívás az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság élelmiszerekben és állati takarmányokban előforduló szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testületében (KONTAM-testület) való tagságra vonatkozó szándéknyilatkozat benyújtására

(2004/C 319/16)

Ez a felhívás olyan tudományos szakembereknek szól, akik felvételüket szeretnék kérni a 2003. július 22-i 1642/2003/EK rendelettel (HL L 245., 2003.9.29.) módosított, az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (1) szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság tudományos testületébe. A Hatóság állandó székhelye Párma (Olaszország).

A Hatóság Tudományos Bizottsága és tudományos testületei 2003 májusa óta működnek. A jelen felhívás különösen olyan tudományos szakértőknek szól, akik kifejezetten az alább ismertetett területeken szereztek tapasztalatokat, továbbá a felhívás célja az élelmiszerláncban előforduló szennyező anyagokkal foglalkozó testületben megüresedett pozíció betöltése. Az aktuális szakértői jegyzék megtekinthető a http://www.efsa.eu.int/science_en.html címen.

Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság

A Hatóság egyik fő feladata, hogy tudományos szakvéleményeket adjon ki a Közösség jogszabályainak és politikáinak alátámasztására minden olyan területen, amely közvetlenül vagy közvetve hatással lehet az élelmiszerek és állati takarmányok biztonságára, valamint az ehhez szorosan kapcsolódó kérdésekre az állatok egészsége és jóléte, illetve a növényegészségügy terén. A Hatóság független információkat nyújt ezekben a témakörökben és figyelmeztet a felmerülő kockázatokra. Feladatai közé tartozik még a táplálkozási kérdéseket érintő tudományos szakvélemények kiadása, különösen a Közösség jogszabályaival, a géntechnikával módosított szervezetekkel és az új élelmiszeripari technológiákkal kapcsolatban. A függetlenség, átláthatóság és szakmai színvonal biztosításával a Hatóságnak gyorsan a szakterület elismert hivatkozási bázisává kell válnia. Saját szakapparátusa mellett a Hatóság tevékenységei támogatása céljából az EU-n belüli szakértőszervezetekből álló hálózatokat is irányítani fog.

A Hatóság tudományos testületeinek feladata

A tudományos testületek feladata a Hatóság tudományos szakvéleményeinek elkészítése a saját szakterületüket érintően.

Az ezzel a felhívással feltölteni kívánt tudományos testület, illetve a keresett tudományos ismeretek a következők:

Az élelmiszerláncban előforduló szennyező anyagokkal foglalkozó testület (KONTAM-testület) az élelmiszerekben és állati takarmányokban előforduló szennyező anyagokkal kapcsolatos kérdésekkel, a kapcsolódó területekkel és nem kívánatos anyagokkal, így természetes méreganyagokkal, gombatoxinokkal és nem engedélyezett, más testület hatáskörébe nem tartozó anyagok maradványaival foglakozik.

Szükséges ismeretek: általános toxikológia, állat-egészségügyi toxikológia, toxikokinetika (modellezés és anyagcsere)

A tudományos testületek felépítése

A tudományos testületek legfeljebb 21 független tudományos szakértőből állnak. A tudományos testületek számát és elnevezését a Bizottság a Hatóság kérésére a műszaki és tudományos fejlemények fényében a módosított 178/2002/EK rendelet 58. cikk (2) bekezdésében említett eljárás szerint módosíthatja.

Jogosultság:

A pályázónak rendelkeznie kell

| — | kapcsolódó területen szerzett, lehetőleg posztgraduális szintű egyetemi végzettséggel, |
| --- | --- |

—

kapcsolódó területen szerzett, lehetőleg posztgraduális szintű egyetemi végzettséggel,

| — | a végzettségének megfelelő szinten szerzett legalább 10 év szakmai tapasztalattal. |
| --- | --- |

—

a végzettségének megfelelő szinten szerzett legalább 10 év szakmai tapasztalattal.

Kiválasztási szempontok

Előnyben részesülnek azok a pályázók, akik rendelkeznek az alábbiakkal:

| — | tudományos kockázatelemzési és/vagy tudományos tanácsadási tapasztalatokkal az élelmiszerek és állati takarmányok biztonsága terén általában és különösen az élelmiszerláncban előforduló szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos bizottság szakterületén és illetékességi területén, |
| --- | --- |

—

tudományos kockázatelemzési és/vagy tudományos tanácsadási tapasztalatokkal az élelmiszerek és állati takarmányok biztonsága terén általában és különösen az élelmiszerláncban előforduló szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos bizottság szakterületén és illetékességi területén,

| — | mások tudományos munkájának és publikációinak szakértői értékelése terén szerzett tapasztalatok, különösen az élelmiszerláncban előforduló szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos bizottság által vizsgált területekkel rokon témákban, |
| --- | --- |

—

mások tudományos munkájának és publikációinak szakértői értékelése terén szerzett tapasztalatok, különösen az élelmiszerláncban előforduló szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos bizottság által vizsgált területekkel rokon témákban,

| — | képesség a gyakran változatos tudományterületekről és forrásokból származó komplex információk és dokumentációk elemzésére, valamint tudományos szakvélemények és beszámolók írására, |
| --- | --- |

—

képesség a gyakran változatos tudományterületekről és forrásokból származó komplex információk és dokumentációk elemzésére, valamint tudományos szakvélemények és beszámolók írására,

| — | igazolt tudományos eredmények egy, illetve lehetőleg több olyan területen, mely kapcsolódik az élelmiszerláncban előforduló szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos bizottság által vizsgált területhez, |
| --- | --- |

—

igazolt tudományos eredmények egy, illetve lehetőleg több olyan területen, mely kapcsolódik az élelmiszerláncban előforduló szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos bizottság által vizsgált területhez,

| — | multidiszciplináris, lehetőleg nemzetközi környezetben szerzett szakmai tapasztalat, |
| --- | --- |

—

multidiszciplináris, lehetőleg nemzetközi környezetben szerzett szakmai tapasztalat,

| — | vezetői és kommunikációs készségek. |
| --- | --- |

—

vezetői és kommunikációs készségek.

Mivel a Hatóság szeretné kihasználni a modern elektronikus dokumentumtovábbítási és kommunikációs technológiák adta lehetőségeket, azok gyakorlati ismerete előnyt jelent.

Függetlenség és kötelezettségvállalási, illetve érdekeltségekre vonatkozó nyilatkozatok

A tudományos testületek tagjainak kinevezése személyre szólóan történik. A pályázóknak mellékelniük kell egy nyilatkozatot arról, hogy vállalják, hogy független módon, külső befolyástól mentesen tevékenykednek majd, és egy nyilatkozatot azokról az érdekeltségeikről, melyekről feltételezhető, hogy függetlenségüket csorbítják.

Kiválasztási eljárás, kinevezés és hivatali idő

A jogosultsági követelményeknek megfelelő pályázatokat a Hatóság összehasonlító értékelésnek veti alá a fent ismertetett kiválasztási szempontok alapján.

A Hatóság fenntartja a jogot arra, hogy a pályázóknak a tudományos testületbe való jelentkezése kapcsán külső felet kérdezzenek meg a pályázók szakmai tapasztalatáról.

A tudományos testületek tagjait az ügyvezető igazgató javaslata alapján a vezetőség nevezi ki. A jelenlegi Tudományos Bizottság és a tudományos testületek 2003 májusa óta állnak fenn, és 3 évenként kell őket megújítani.

Egy pályázó csak egy tudományos testületbe kaphat kinevezést. A pályázók – előzetes beleegyezésükkel – olyan tudományos testületbe is kinevezhetők, amelyekbe specifikusan nem jelentkeztek. A taggá válási feltételeknek megfelelt, de ki nem nevezett pályázók tartaléklistára helyezhetők az esetlegesen megüresedő pozíciók esetére.

Esélyegyenlőség

A Hatóság alkalmazza az Európai Unió nők és férfiak esélyegyenlőségére vonatkozó politikáját.

Találkozókon való megjelenés

A tagoknak késznek kell lenniük arra, hogy rendszeresen részt vegyenek a tudományos testületek találkozóin. A becslések szerint a tudományos testületek üléseire átlagosan évente 4–6-szor kerül sor. A tudományos testületek munkacsoportjaiban részt vevő tagoknak ennél több megbeszélésen is szükséges lehet részt venniük.

A tudományos testületek tagjai díjazásban nem részesülnek, de minden egész ülésnap után 300 EUR költségtérítésre jogosultak. A tagok emellett a Hatóság eljárási szabályzatában rögzített mértékű utazási térítést és napidíjat kapnak.

Pályázati eljárás

A Hatóság ösztönzi a pályázatok beküldésére létrehozott online webes felület használatát, de a postán küldött pályázatokat is elfogadja.

Az online pályázati űrlapok megtalálhatók a Hatóság weboldalán, a www.efsa.eu.int címen, és ezeket a honlapon keresztül kell beküldeni. A pályázati űrlapok nyomtatható verziója szintén a Hatóság www.efsa.eu.int címen elérhető weblapján található, és az alábbi címre küldendők be:

| European Food Safety Authority (EFSA) |
| --- |
| Anja Van Impe (Office 7/17) |
| Call for expression of interest – CONTAM-panel |
| Rue de Genève 10 |
| B-1140 Brüsszel, Belgium |

European Food Safety Authority (EFSA)

Anja Van Impe (Office 7/17)

Call for expression of interest – CONTAM-panel

Rue de Genève 10

B-1140 Brüsszel, Belgium

A pályázati űrlapokat ajánlott küldeményként ugyanerre a címre kell benyújtani.

Egy későbbi fázisban sor kerülhet igazoló dokumentumok bekérésére.

Annak ellenére, hogy a pályázók az Európai Közösség bármely hivatalos nyelvén pályázhatnak, a kiválasztási eljárás gyorsítása érdekében kérjük, hogy a pályázatokat lehetőség szerint angol, francia vagy német nyelven adják be.

Minden pályázatot bizalmasan kezelünk.

Határidő

A pályázatokat legkésőbb 2005. február 28-ig (postai bélyegző dátuma) kell beküldeni elektronikus formában online az www.efsa.eu.int honlapon keresztül, illetve ajánlott levélben a fenti címre.

A Hatóság fenntartja magának a jogot arra, hogy az ennél később érkezett jelentkezéseket figyelmen kívül hagyja.

---

(1)  HL L 31., 2002.2.1., 1–24. o.

---